Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Dansk økonomi er i forårshumør og går fremad, der er stærkere økonomisk vækst, arbejdsløsheden falder, og forbrugernes forventninger til fremtiden er stærkt stigende.
Opsvinget er kommet til Danmark, og vi har et godt grundlag for ny vækst og ny opblomstring.
Med forårspakken har regeringen givet opsvinget et ekstra skub, fordi vi ville have hurtigere gang i beskæftigelsen, end det ville ske af sig selv.
Regeringen er fra flere sider blevet mødt med den kritik, at forårspakken er unødvendig, og argumentet er, at beskæftigelsen formentlig alligevel vil stige i de kommende år.
Jeg vil gerne sige klart, at den kritik er vi ikke enige i. Af hensyn til den enkelte dansker, som kunne komme i den ulykkelige situation at mærke arbejdsløsheden på egen krop, mener vi ikke, det er ligegyldigt, om opsvinget og den højere beskæftigelse kommer nu eller først i løbet af nogle år.
Kl. 9.05 Alt i alt i betyder det, at danske familier får over 9 mia. kr. mere i disponibel indkomst allerede i 2004, og det samme gælder i øvrigt i 2005.
For den typiske LO-familie betyder forårspakken, at familien kommer til at stå med knap 850 kr. mere i hånden hver måned resten af året, og enhver, der vil have syn for sagn, kan kigge på sit nye skattekort, som lige er sendt ud.
Forårspakkens forskellige initiativer giver et kraftigt skub til beskæftigelsen.
Derfor forventer vi, at ledigheden falder med 25.000 personer i løbet af 2004, og ved udgangen af 2005 forventer vi, at ledigheden er faldet med yderligere 10.000 til et niveau på omkring 150.000 personer.
Vi har en stærk økonomi.
Vi har overskud på de offentlige finanser, vi har overskud på betalingsbalancen, vi har lav inflation, virksomhederne har en god konkurrenceevne, og desuden er renten på et lavt niveau.
Den danske økonomi er så sund, at der var råd til at give udviklingen et skub i den rigtige retning, så beskæftigelsen kunne stige og arbejdsløsheden falde.
Vi har overskud, vi afdrager på gælden, og det tror jeg egentlig at mange lande i Europa misunder os.
Danmark har en af Europas stærkeste og sundeste økonomier.
Det er nu 2½ år siden, at vælgerne skiftede den gamle SR-regering ud med den nye VK-regering.
I løbet af disse 2½ år er der gennemført en meget omfattende fornyelse og udvikling af det danske samfund.
Regeringen har til punkt og prikke opfyldt sine valgløfter og mere end det.
Der er taget en lang række initiativer, som sigter på at give den enkelte dansker mere frihed, flere valgmuligheder, større retssikkerhed og mere kvalitet for pengene i den offentlige service.
Vi lovede forbedringer af sygehusvæsenet.
Vi lovede 1,5 mia. kr. mere til sygehusene og frit valg for patienterne
, og det er gennemført; ja, der er endda tilført sygehusene væsentligt mere end de lovede 1,5 mia. kr. Fra 2002 til 2004 er bevillingerne til sygehusene i alt forhøjet med 2,3 mia. kr., desuden er der tilført 1 mia. kr. ekstra til psykiatrien over en 4-årig periode, og det virker.
Siden sommeren 2001 er ventetiderne til de vigtigste operationer faldet med henved en fjerdedel.
Nu er regeringen gået i gang med det næste skridt i en reform af sundhedsvæsenet.
I udspillet til en kommunalreform er der lagt op til at organisere sygehusene i fem regioner.
Regeringen vil sætte patienterne først, og målet er at sikre patienterne den bedst mulige og den hurtigst mulige behandling.
Vi lovede forbedringer for de ældre.
Vi lovede 500 mio. kr. mere om året til hjemmehjælp, og vi lovede frit valg af hjemmehjælp og frit valg af ældreboliger.
Pengene er bevilget, det frie valg er gennemført, og derudover har de ældre, som har de laveste indkomster, fået forbedring i form af en særlig ældrecheck.
Der er gennemført frihed til at udsætte sin folkepension med den virkning, at den årlige folkepension bliver større, jo senere man forlader arbejdsmarkedet og vælger at få den udbetalt.
Vi lovede 1 års fleksibel barselorlov.
Den er gennemført, den er en stor succes for børnefamilierne, og det er glædeligt at notere, at omfanget af mænds barselorlov er begyndt at stige.
Jeg håber, at der nu er sat en positiv udvikling i gang.
KL. 9.10 Regeringen er tilfreds med, at arbejdsmarkedets parter på LO/DA-området har aftalt en barselfond, som forhåbentlig vil blive fulgt op af lignende aftaler på de øvrige private overenskomstområder, for der skal være lige muligheder for kvinder og mænd.
Vi skal undgå, at kvinder bliver forbigået til et job, fordi arbejdsgiveren er bange for ekstra omkostninger, når kvinderne skal have barselorlov.
Vi lovede en stramning af udlændingepolitikken.
Stramningerne er gennemført til punkt og prikke akkurat som lovet før valget, og stramningerne virker.
Siden 2001 er antallet af asylansøgere mere end halveret fra 12.500 i 2001 til 4.500 i 2003, og faldet er i øvrigt fortsat her i 2004.
Også antallet af ansøgninger om familiesammenføring er mere end halveret fra 15.000 i 2001 til 6.400 i 2003.
Desværre er alt for mange indvandrere uden uddannelse og arbejde, og regeringen har derfor taget en række initiativer, der skal sikre bedre integration.
Den mest direkte vej til integration går nemlig via en plads på det danske arbejdsmarked, og vi har bestemt gjort fremskridt.
Tilbage i 1992 var kun hver tredje indvandrer i beskæftigelse, i 2002 var det knap halvdelen, men udviklingen bør gå hurtigere.
Det er sådan, at forudsætningen for en ordentlig integration er, at indvandrerne forstår de normer og værdier, som det danske samfund bygger på.
Regeringen har derfor sat ind over for de kredse, der ønsker at fastholde indvandrerne i et normsæt, der er helt ude af trit med et moderne demokratisk samfund og helt ude af trit med et samfund, hvor der er og skal være ligestilling mellem kvinder og mænd.
Senest er regeringen kommet med et udspil, der sigter på at opnå en mere afbalanceret beboersammensætning i belastede boligområder, og vi håber at kunne opnå bred politisk tilslutning til udspillet.
Vi lovede en mere håndfast retspoliktik.
Vi lovede højere strafferammer for bl.a. vold og voldtægt, det er gennemført nøjagtigt som lovet, og det ser ud til at virke.
Der er en klar tendens til, at der nu idømmes strengere straffe for vold og voldtægt, og det er kun rimeligt, når der er tale om så grove overgreb mod mennesker.
Regeringen har derudover skærpet kampen mod narko, og der er iværksat en forstærket indsats mod rockernes kriminalitet.
De nye regler vil styrke borgernes retssikkerhed, når offentlige myndigheder udfører kontrolbesøg og lign. Vi lovede et skattestop.
Det er indført nu, og det er konsekvent fastholdt.
Der har nu været skattestop i 919 dage, altså godt 30 måneder, og hvis vi husker tilbage til SR-regeringens tid, var det sådan, at der i gennemsnit blev indført en ny eller forhøjet en gammel skat hver eneste måned.
Det er altså 30 skatteforhøjelser, befolkningen er blevet sparet for ved at have fået en ny regering, hvis den gamle var fortsat på samme måde, og det er noget, der giver ro og tryghed i både familier og virksomheder.
Men vi er gået videre end det.
Vi har gennemført lettelser af skatten på arbejdsindkomst, der er indført et særligt beskæftigelsesfradrag, som især er til gavn for de laveste indkomster, og ca. 750.000 danskere slipper for at betale mellemskatten på 6 pct., så det bedre kan betale sig at arbejde.
Kl. 9.15 I alt har vi sænket skatten på arbejdsindkomst med næsten 10 mia. kr., og det er vel at mærke penge, der er til at regne med, for takket være skattestoppet kan familierne være sikre på, at pengene ikke forsvinder ned i statskassen igen.
Samtidig er skattelettelserne gennemført uden nedskæringer i det offentlige forbrug, tværtimod stiger det offentlige forbrug, og der er overskud på de offentlige finanser, så vi fortsat afdrager på gælden.
Vi gav præcise løfter på disse seks konkrete områder før valget.
Det, vi lovede, har vi holdt, og vi har taget yderligere skridt fremad på de seks områder.
Men vi har bestemt også taget fat på mange andre felter, og lad mig bare nævne to vigtige områder her.
Regeringen ønsker, at alle skal have en god chance i livet, også selv om man er vokset op under belastende sociale forhold.
Vi vil bryde den negative sociale arv, og vi vil gerne have nogle flere mønsterbrydere i det danske samfund.
Indsatsen skal starte allerede i børnehaven, hvor alle børn skal udvikle sig, få et ordforråd, få et selvværd, udvikle fantasien og lære at udvise respekt for andre.
Fra august i år indfører vi det, der hedder pædagogiske læreplaner i daginstitutioner, så alle børn, også de socialt udsatte, kan blive bedre rustet til at starte i skolen.
Vi har indgået en aftale om en såkaldt anbringelsesreform.
Anbringelser skal i højere grad ske i barnets familie og netværk, for det giver bedre resultater.
Sagsbehandlingen i kommunerne skal forbedres, der vil fremover komme større fokus på de anbragte børns skolegang, og der vil blive taget bedre hånd om dem. Også i det forløbne folketingsår er der afsat
betydelige midler til en bedre indsats for de svage grupper i det danske samfund.
I efteråret afsatte vi 1,3 mia. kr. for perioden 2004-2007, og disse penge skal bl.a. bruges til et skridt hen imod en behandlingsgaranti for alkoholmisbrugere.
Regeringen ønsker et bedre miljø, og med vandmiljøplan III har vi lagt op til en indsats over for landbrugets udledning af fosfor.
Planen sætter også ind med beskyttelse af særlig sårbare naturområder og nedbringelse af lugtgener, og vi bygger videre på indsatsen for at reducere landbrugets udledning af kvælstof.
Disse virkemidler i vandmiljøplanen er målrettede, for vi sætter ind der, hvor naturen og miljøet har mest behov for det.
På den måde sikrer vi mest miljø for pengene.
Vi skal i front, når det gælder forskning, uddannelse og investeringer i højteknologi, og vi skal højne det faglige niveau overalt i uddannelsessystemet.
Derfor er der gennemført reformer hele vejen rundt: en folkeskolereform, en gymnasiereform, en reform af erhvervsuddannelserne og en universitetsreform.
For nylig viste en OECD-rapport, at der er behov for at styrke det faglige niveau i folkeskolen.
Der er simpelt hen brug for nytænkning, og derfor har vi fastsat konkrete mål for, hvad eleverne skal lære på forskellige klassetrin.
Næste skridt handler om løbende evalueringer, for vi skal ikke være bange for fortælle eleverne, hvor de står.
Det skylder vi dem.
Kl. 9.20 Vi skal lægge grunden for fremtidens produktion i Danmark og fremtidens job ved at sikre os, at vi danskere er mere veluddannede end nogen sinde.
Vi skal sikre os, at danske virksomheder har adgang til de nyeste forskningsresultater på de områder, hvor væksten bliver til, og vi skal skabe bedre rammer for start og drift af nye virksomheder.
Forskningen i Danmark skal styrkes.
Derfor lægger regeringen nu op til en ambitiøs ekstra satsning på forskning, udvikling og højteknologi, og rammen om den satsning vil være Fonden for Højteknologisk Udvikling.
Danmark skal udvikle sig til et af verdens førende højteknologiske samfund inden for de næste 10 år.
Det er vores klare mål.
Fonden for Højteknologisk Udvikling bliver i første omgang på mindst 16 mia. kr.
Den skal give et ekstra skub til dansk forskning, og noget af det nye ved fonden er, at den ikke bare skal sprede indsatsen tyndt ud over alle områder.
Nej, de ekstra midler skal gøde jorden for nye landvindinger inden for den nye, spændende teknologi, der hedder nanoteknologik, inden for bioteknologi og inden for informations- og kommunikationsteknologi.
Det er ikke en satsning ud i det blå.
De ekstra midler vil ikke falde på stengrund, men gøre gavn i eksisterende frugtbare forskningsmiljøer.
Forskerne ser for sig, at de kan frembringe lægemidler uden bivirkninger, billig og trådløs it og elektronik overalt, enzymer, der kan reducere brugen af kunstige tilsætningsstoffer i vores mad, nye tekstiler, der ikke skal vaskes, fordi de er lugt- og pletfri, osv. osv.
Men forskning fører kun til vækst, hvis resultaterne bliver spredt og anvendt i praksis i samfundet.
Et godt samspil mellem forskning og erhvervsliv skal være en af grundstenene i indsatsen for at sikre Danmarks placering blandt de førende højteknologiske lande.
Støttet af et bredt flertal vedtog vi i år en ny lov om såkaldt teknologioverførsel, som skal fremme omsætning af ny viden og teknologi fra den offentlige forskning, så der skabes arbejdspladser.
Nu får universiteterne og sektorforskningen mulighed for at etablere egne selskaber, som skal sikre, at de patenter og licenser, der bliver til i forskermiljøerne, også bliver omsat til produktion og dermed til nye arbejdspladser.
De gode ideer skal ikke ligge på lager i elfenbenstårne.
De skal ud og gøre gavn, de skal omsættes til nye forretningsmuligheder, nye produkter og arbejdspladser ude i vore virksomheder.
Danmark skal ikke være alene om at øge investeringerne i forskning og udvikling.
Derfor har regeringen foreslået, at EU fordobler sin indsats inden for forskning, uddannelse og udvikling, og det må blive en hovedopgave for den nye Kommission og det nye Europa-Parlament.
Sigtet er at omsætte ny forskning og nye ideer til produktion og arbejdspladser.
Regeringen har også spillet ud med en ambitiøs reform af det danske forsvar.
Vi skal indrette forsvaret på at løse fremtidens opgaver.
Trusselsbilledet er ændret, fjenden står ikke længere lige uden for Danmarks grænser, og derfor skal det danske forsvar i højere grad være indrettet på at kunne deltage i internationale militære operationer.
Sigtet er, at vi kan fordoble antallet af soldater, der kan indsættes i internationale brændpunkter.
Endelig har regeringen fremsat et omfattende forslag til en kommunalreform.
Målene er at give den enkelte borger mere kvalitet for pengene i den offentlige service, og midlet til at opnå det er at styrke det lokale demokrati og styrke det lokale engagement ved at træffe beslutninger så tæt på borgerne som muligt.
Kl. 9.25 Der er nu gået næsten 35 år, siden det nuværende system med amter og kommuner blev fastlagt, og mange ting er forandret siden dengang.
Danskerne har forandret sig, vi er bedre uddannede og stiller helt naturligt større krav om kvalitet og medindflydelse, vi er blevet mere kritiske og holder fast i vores ret på godt og ondt, og ny teknik giver os i dag mulighed for at kommunikere med det offentlige på en helt anden måde end tidligere.
Vi danskere har forandret os, men indretningen af den offentlige sektor er ikke fulgt med udviklingen, og derfor har vi fremlagt et ambitiøst forslag til kommunalreform.
Fem stærke sundhedsregioner skal sikre en yderligere fokus på netop sundhedsvæsenet med fri, lige og gratis adgang til behandling af høj kvalitet, uanset hvor i landet man bor.
Med den nye kommunalreform får vi fremtidssikret den offentlige sektor ved at sætte mennesket først.
Det er regeringens ønske og håb, at et bredt politisk flertal vil stå bag denne reform, som er den største reform af kommunestyret i Danmark i en eller to generationer. Det er ikke nok, at Danmark har en bundsolid økonomi i år og til næste år.
Vi har også et ansvar for at sikre et solidt grundlag for vore børn og børnebørn.
Vi må ikke sende ubetalte regninger videre til kommende generationer, og for også at kunne finansiere velfærdsopgaverne i fremtiden er det nødvendigt at øge produktion og beskæftigelse og gennemføre reformer af vores velfærdssystem.
Grunden hertil er, at der over de næste 20-30 år vil ske en ændring af den danske befolknings aldersmæssige sammensætning.
Der bliver flere ældre og dermed flere udgifter til pensioner, pleje og sundhed, og der bliver færre erhvervsaktive til at betale disse udgifter.
Vore velfærdsydelser skal i højere grad målrettes de grupper, der har mest behov for hjælp, og understøtte størst mulig deltagelse på arbejdsmarkedet.
Arbejdsmarkedet skal være mere rummeligt. For at forberede de nødvendige beslutninger og sikre grundlaget for en bred offentlig debat nedsatte regeringen i efteråret en Velfærdskommission.
Kommisionenens opgave er at analysere udfordringerne og fremlægge mulige reformforslag, men jeg vil godt understrege, at det handler ikke om, at der skal laves en hel masse om her og nu.
Det handler om, at hvis vi udviser rettidig omhu, er der bedre muligheder for at gennemføre ændringer over en årrække og dermed også bedre mulighed for, at samfundet kan tilpasse sig de ændrede forhold.
Målet er at sikre grundlaget for social tryghed og balance og sikre et velfungerende velfærdssystem i fremtiden.
For at skabe grundlag for en bred offentlig debat har regeringen opfordret Velfærdskommissionen til løbende at udgive oplæg om sit arbejde, og derfor er jeg også glad for det debatoplæg, som Velfærdskommissionen kom med for nylig.
Det sætter fokus på nogle af de spørgsmål, nogle af de dilemmaer og nogle af de valg, som befolkningen og politikerne skal tage stilling til, og jeg forventer mig meget af det videre arbejde og ser frem til de næste oplæg og rapporter, så der kan komme en god og åben debat med befolkningen, sådan som vi har lagt op til.
Den 1. maj i år blev EU-udvidelsen med de ti nye medlemslande en realitet.
Beslutningerne fra topmødet i København december 2002 blev til virkelighed, og vi har nu endegyldigt lukket et mørkt kapitel i Europas historie - et mørkt kapitel, som var præget af krig, konflikt og undertrykkelse.
Landene i Central- og Østeuropa er nu effektivt forankret i vore vestlige demokratiske samarbejdsorganisationer EU og NATO, og med udvidelsen har vi gennemført den politik, som et meget bredt flertal her i Tinget vedvarende har stået bag.
Et hovedmål i dansk udenrigspolitik er nået.
Kl. 9.30 Jeg er sikker på, at udvidelsen bliver en succes.
Men tingene kommer ikke af sig selv. Skal vi høste de fulde fordele af udvidelsen, kræver det, at EU-samarbejdet kan fungere effektivt med 25 eller flere medlemslande, og derfor har vi brug for EU's nye forfatningstraktat.
Det er i Danmarks interesse, at EU fortsat kan levere resultater.
Der tegner sig en traktat, som vi kan være godt tilfredse med fra dansk side - en traktat, som sikrer et mere effektivt samarbejde.
Efterfølgende vil regeringen sammen med Folketingets partier drøfte rammerne for det videre arbejde herhjemme frem mod dansk ratifikation af og folkeafstemningen om den nye traktat.
Udvidelsen af EU og NATO har bragt fred og optimisme til Europa, men desværre ikke til vort urolige nærområde i Mellemøsten.
Det dybt forkastelige terrorangreb på uskyldige togpassagerer i Madrid den 11. marts viste, at den islamiske terror er kommet til Europa.
Vi kan ikke isolere os fra udviklingen i Mellemøsten, for den er af direkte betydning for vor egen sikkerhed og for Europas fremtidige udvikling og velfærd.
Derfor må vi forholde os til udviklingen i Mellemøsten, og derfor må vi engagere os i tæt samarbejde med vore partnere i EU og med USA.
Vi står over for tre udfordringer i Mellemøsten, og de er alle tre af største betydning for den fremtidige udvikling: For det første må vi fuldføre arbejdet for at fremme stabilitet og demokrati i Irak, og arbejdet skrider heldigvis frem trods adskillige tilbageslag.
Det er vigtigt, at irakerne bliver inddraget i demokratiseringsprocessen og føler, at de kan stole på den vestlige verden, men det forudsætter selvsagt, at landene i koalitionen efterlever demokratiske værdier og principper, også i behandlingen af fanger.
Indsatsen i Irak har krævet store ofre, men vi må ikke lade os kue af de fundamentalister, der netop ønsker at bremse demokratiseringsprocessen.
Regeringen bakker op om, at suveræniteten bliver overdraget til irakerne den 30. juni, og at det nye irakiske styre afholder nationale valg i begyndelsen af 2005.
Det er i denne forbindelse positivt, at det tidligere på ugen med FN's støtte lykkedes at få sammensat en midlertidig irakisk regering.
Jeg er glad for, at der her i Folketinget er bred opbakning til, at de danske styrker bør forblive i Irak for at støtte denne vanskelige, men uhyre vigtige proces.
Vi forventer, at dette kan ske på basis af en ny resolution fra FN's Sikkerhedsråd eller på indbydelse fra den kommende irakiske regering.
For det andet afhænger udviklingen i Mellemøsten af bestræbelserne på at løse konflikten mellem israelere og palæstinensere.
Vores mål er fortsat etablering af en selvstændig palæstinensisk stat, og en israelsk tilbagetrækning fra Gaza vil være et første vigtigt skridt, som selvsagt må følges op af israelsk tilbagetrækning fra Vestbredden.
Men det er samtidig klart, at kun en forhandlet løsning mellem begge parter vil være holdbar på længere sigt.
For det tredje har den arabiske verden brug for demokratiske reformer, uddannelse og modernisering.
Regeringen har i lang tid arbejdet for at fremme et partnerskab mellem de vestlige og arabiske lande om denne målsætning, og det er et arbejde, vi vil fortsætte.
Kl. 9.35 USA anmodede i december 2002 Danmark om opgradering af Thuleradaren med henblik på at benytte den i opbygningen af det nye missilforsvar, og siden har regeringen og landsstyret i fællesskab forhandlet med USA om denne anmodning.
Det har været et længe næret grønlandsk ønske at modernisere grundlaget for den amerikanske tilstedeværelse i Grønland
Den amerikanske henvendelse er fra første færd blevet håndteret i enighed med Grønland, og forhandlingsprocessen med USA om Thulebasen er en model for, hvordan Grønland og Færøerne kan inddrages i udenrigs- og sikkerhedspolitikken, når emner af særlig betydning for de to rigsdele er på dagsordenen.
Regeringen har fortsat et godt samarbejde med det nye færøske landsstyre.
Jeg har aftalt med lagmanden, at vi fortsætter arbejdet med at udvide de færøske myndigheders muligheder for at overtage yderligere sagsområder, og vi sigter på, at lovforslag herom kan fremsættes inden årets
udgang
Med Grønlands landsstyre har vi samarbejdet om at nedsætte en fælles grønlandsk-dansk selvstyrekommission.
Her i 25-året for Grønlands hjemmestyre kan vi ikke blot se tilbage på en positiv udvikling i Grønland, men vi kan også se frem til, at der skabes grundlag for øget selvstyre.
Som sædvanlig kan vi se tilbage på en lang liste over gennemførte initiativer, og jeg glæder mig over, at langt, langt de fleste beslutninger har baseret sig på brede flertal.
Heldigvis har vi i Danmark en god tradition for det samarbejdende folkestyre, men ligesom der skal to til en tango, skal der også mindst to parters gode viljer til for at opnå et forlig med et bredt flertal.
I enkelte tilfælde har det ikke været muligt, og nogle beslutninger har derfor baseret sig på smalle flertal.
Selv om regeringen tilstræber brede forlig, må vi først og fremmest sikre fornuftige løsninger på de problemer, som Danmark bliver udsat for - det er jo vores ansvar.
Men heldigvis er hovedbilledet, at der kunne indgås forlig og aftaler med brede flertal bag.
Det er jeg glad for, og jeg vil derfor gerne benytte lejligheden til at sige alle Folketingets partier tak for samarbejdet i det forløbne år.