runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-24:
Det vil sige, at ministeren og regeringen i Danmark mener, at hvis bare man holder sig på 2 pct., så kan man godt føre en lille krig mod et naboland, mens vi finansierer bistand til befolkningen.
Det undrer mig meget, at man ikke på nogen måde stiller krav til et programsamarbejdsland.
Jeg går ud fra, at når man har et programsamarbejdsland, så er det vel, fordi man mener, at der er en politisk vilje til at overholde det, som vi kalder ganske almindelige menneskerettigheder.
Eller er det misforstået?
Kan ministeren ikke bekræfte, at der skal bruges penge for at kunne sende soldater af sted, og at de penge kunne have været brugt til at hjælpe befolkningen i f.eks. Uganda?
Det, som ministeren naturligvis ved, er, at vi indirekte finansierer og giver likviditet til Uganda, for at de kan sende deres soldater af sted, mens danske skatteborgere betaler for Ugandas befolkning.
Mener ministeren virkelig, at det er acceptabelt?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Jeg mener selvfølgelig ikke, at det er acceptabelt at give penge til at føre krig i et andet land.
Og det gør vi heller ikke.
Det, som hr. Hald Madsen antyder, er, at de penge, som Danmark bruger i henholdsvis Zimbabwe og Uganda, går til en krig, som føres i Congo.
Det gør de ikke.
Vi giver ikke penge til landet.
Vi giver penge til at støtte de projekter og de mennesker i de lande.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-24:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren finder det acceptabelt, at vi giver dansk bistand i høje millionbeløb til et land, som man anslår har 10.000 soldater i Congo.
Er det ikke et udtryk for, at gennem de ressourcer, vi tilfører Congo, allokerer man nogle af sine egne ressourcer over til at lave overgreb på et andet land?
Mener ministeren, at det er acceptabelt?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Omstændighederne omkring præsident Kabilas død er fortsat uklare, og det vides fortsat ikke, om skudattentatet var et led i et planlagt kup, eller det blot var et uheld. Konflikten i Den Demokratiske Republik Congo, som jeg vil kalde Congo for nemheds skyld, har stået på siden august 1998 med skiftende styrkeforhold mellem regering og oprørsbevægelse. Ugandas og Rwandas involvering i konflikten indebærer både tilstedeværelse af tropper og støtte til oprørsbevægelser, der kæmper imod Congos regering.
Zimbabwe støtter sammen med Angola og Namibia efter anmodning fra Congos regering landet militært og har også tropper og militært udstyr i Congo.
Alle fem lande modtager bistand fra Danmark.
Der er ikke forlydender om, at de to danske programsamarbejdslande, Uganda og Zimbabwe, på nogen måde skulle være involveret i Kabilas død.
Alle parter har udtrykt beklagelse over attentatet.
Det gælder også Uganda og Rwanda, der dog samtidig har erklæret, at Kabilas død måske vil kunne give fredsprocessen ny fremdrift.
Zimbabwe har sammen med Angola og Namibia tilkendegivet, at de fortsat vil støtte Congo militært.
FN's Sikkerhedsråd har i en resolution i juni 2000 pålagt Uganda og Rwanda at trække deres tropper ud af Congo i overensstemmelse med den tidsplan, der indgår i den såkaldte Lusaka-fredsaftale fra 1999.
Uganda har ligesom Zimbabwe gentagne gange udtrykt sin støtte til Lusaka-aftalen, og trak sig på Sikkerhedsrådets opfordring sidste år tilbage fra byen Kisangani, og i henhold til Lusaka-aftalen skal tilbagetrækning af tropper ske ved indsættelse af FN's fredsbevarende styrker.
Det er vigtigt, at alle erkender de interne problemer i Congo.
Ingen kan leve med et nyt folkemord som i Rwanda i 1994.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-24:
Grunden til, at jeg stiller de her spørgsmål, er jo, at vi alle sammen via medierne har kunnet se og betragte de uroligheder, der har været tidligere, og nu den anspændte situation i Congo.
Det er jo temmelig afgørende, når man har en situation i et land, hvor lande, som deltager i en konflikt, overtræder de helt fundamentale menneskerettigheder og udøver en vold, som vi i den vestlige verden og i hvert fald også i hele det internationale samfund har fundet fuldstændig uacceptabel.
Det er derfor, jeg stiller det her spørgsmål: Er der nogle af de lande - jeg skal nok rette det, for i spørgsmålet står samarbejdslande, men det er jo selvfølgelig programsamarbejdslande - som er impliceret i det, der foregår i Congo?
»Kan ministeren på baggrund af situationen i Congo redegøre for, om lande, som modtager bistand fra Danmark, er involveret i den spændte situation?«
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Jeg vil gerne sige, at så længe vores penge går til de aktiviteter, de er tiltænkt, og de bliver brugt med den effekt, vi ønsker, så mener jeg, at vi skal bruge de penge, vi gør.
Derudover kan jeg oplyse hr. Hald Madsen om, at det er sådan, at vi f.eks. i Uganda har stillet det krav, at der ikke må ydes mere end 2 pct. af Ugandas BNP til militærudgifter.
Det ser ud til, at det krav overholdes.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1106.
Jeg vil sige, at undertegnede og andre så kan konkludere, at det budget, der lå, det 4-årige forskningsbudget, har været forkert, selv om det har ligget på papiret, og at det aldrig har været ovre i Miljøstyrelsen til godkendelse; man har aldrig set det derovre og ikke regnet med, at man skulle udbetale pengene senere hen.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
»Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at politiet kan færdes på gader og stræder i og omkring Christiania i København?«
Skriftlig begrundelse
Det er en kendt sag, at politiet ikke kan patruljere i Christiania, som de kan i de fleste andre bydele i København.
Senest har situationen udviklet sig i retning
af, at politiet heller ikke kan komme i de tilstødende gader til Christiania.
Politiet tilkaldes til påståede overfald i gaderne omkring Christiania, men mødes bare af stenkastende ballademagere fra Christiania.
Derfor holder politiet sig nu helt væk fra de gader, der omkranser Christiania, eller også må de sende flere patruljer af sted til en anmeldelse.
Og der kan ske smuttere, som vil gå ud over sagesløse borgere, udtaler politidirektør Hanne
Bech Hansen til B.T. onsdag den 17. januar 2001.
Spørgeren er af den opfattelse, at politiet skal kunne færdes og patruljere på alle offentligt tilgængelige steder, uanset om der er tale om Nørrebro, Charlottenlund eller Christiania.
Det er spørgerens opfattelse, at situationen omkring Christiania eskalerer for tiden og nu har bredt sig til de omkringliggende gader.
Af hensyn til den almindelige lov og orden må ministeren nu tage nogle initiativer, der kan sikre, at politiet kan færdes på gader og stræder i og omkring Christiania.
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
Til hr. Skaarup: Jeg svarer på det spørgsmål, der er stillet om uddannelse, der knytter sig til ophold uden for fængselsmuren.
Det har jeg svaret på.
Det spørgsmål, hr. Skaarup har stillet tidligere i skriftlig form, som jeg også har svaret på, er vidt forskelligt fra det her spørgsmål.
Der er vidt forskellige statistiske oplysninger.
Sådan er det jo med statistik og med tal; de svarer til de oplysninger, som virkeligheden afspejler, og de spørgsmål, der er rejst.
Skal vi så ikke blive enige om, at jeg tilrettelægger administrationen i overensstemmelse med den lovgivning, der er vedtaget af Folketinget.
Skal den laves om, så kræver det, at det bliver vedtaget af et flertal her i Folketinget.
Og så sent som i maj måned sidste år, altså for under et år siden, har Folketingets store flertal bekræftet, at vi skulle have en praksis i administrationen, der tilsiger, at fanger kan få uddannelse uden for fængslerne i afslutning af deres afsoningsforløb med det mål at sikre større resocialisering, større mulighed for at holde sig fri af kriminalitet.
Og det er det, jeg bestræber mig på.
Så har jeg i øvrigt indskærpet, at hvis det skal være med ekskursion uden for landets grænser, så skal det være et nødvendigt led i deres uddannelse.
Det er altså en skærpelse af de regler, hvorunder man kan tage ophold i udlandet, og det tror jeg er en imødekommelse i retning af det, hr. Skaarup har ønsket med spørgsmålet, og dermed har jeg ikke mere at knytte til svaret.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Jamen jeg ved ikke, hvad ministerens formål med sådan at forsøge at beklikke de spørgsmål, der bliver stillet, er, for jeg synes, at spørgsmålene er meget klare.
Det er også meget klart, at Folketingets forretningsorden levner mulighed for, når der er en mundtlig spørgetid her i Folketinget om onsdagen, at folketingsmedlemmerne kan få uddybet de svar, der så bliver givet.
Og dér spørger jeg så til et svar, ministeren har givet den 18. april i år 2000, hvor ministeren forklarer, og jeg kan læse det op: »Direktoratet for Kriminalforsorgen har oplyst, at der gennem de sidste 10 år i fængslerne har været iværksat 23 idrætsprojekter med overnatning til udlandet.
Normalt deltager der ca. otte indsatte i et projekt.
« Det er så det tal, jeg sammenligner med det andet tal, og jeg håber bare, at ministeren vil prøve at klare de der forskelle af og stile svaret til Folketinget; ellers kan jeg måske stille et spørgsmål, der går på det specielle forhold.
Det, det handler om - her er tallene egentlig ikke så afgørende, kun at det er omkring 100, 150 200; det er et stort tal - er, at de deltager i skiture til udlandet, mens de sidder i fængsel.
Det ser jeg som et kæmpeproblem, for jeg kan ikke fortælle de borgere, familier til borgere, der er blevet udsat for kriminalitet, at man sender de mennesker, der har lavet den pågældende kriminalitet til udlandet på skitur.
Det kan jeg ikke fortælle dem, for jeg kan ikke forklare, hvorfor det er så fantastisk vigtigt, når man kunne lave den undervisning i fængslerne.
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
Grundliggende er det her jo et spørgsmål om menneskesyn.
Grundliggende er det jo en forskel på det menneskesyn, som hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti repræsenterer, og så det menneskesyn, som regeringen og et stort flertal i Folketinget her repræsenterer.
Vi mener, at af hensyn til ofrene er det helt afgørende, at der idømmes straf for kriminelle handlinger, og at den dømte kommer til afsoning for sin straf, og at man frihedsberøver folk.
Her gør vi alt, hvad vi kan, under den nuværende regering i samspil med dygtige medarbejdere i kriminalforsorgen for at sikre det.
Det er en svær opgave, en meget svær opgave.
Mange af de indsatte i fængslerne har alvorlige personlighedsproblemer som gør, at det er en meget stor, behandlingskrævende indsats at gøre de mennesker til mennesker, der kan være mindre farlige for samfundet, når de kommer ud.
Så er der nogle indsatte - det kan være mennesker, der er dømt for økonomisk kriminalitet - som ikke har store personlighedsproblemer, hvor det er mindre betænkeligt under afsoning i et åbent fængsel at kunne tage på ekskursioner under deres uddannelse, også uden for landets grænser.
Det hører ikke til hovedreglen, og jeg har nu indskærpet - og her misforstod hr. Peter Skaarup det - at det skal være et nødvendigt led i uddannelsen og ikke, som det er i regelsættet i dag, et væsentligt led. Så det er altså en skærpelse at gå fra, at det skal være et væsentligt led, til at det er et nødvendigt led, og den skærpelse er nu gennemført, og den vil vi praktisere for fremtiden, også i lyset af den konkrete sag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Ja, sagen om Ole B. Hansen kan vi jo diskutere en anden gang, også om regeringen har handlet hurtigt.
Der gik trods alt 5 år, hvor det lykkedes Ole B. Hansen at undslå sig.
Men noget helt andet er jo altså den her pågældende sag, vi snakker om i dag.
Og der skal jeg bare lige for en sikkerheds skyld have slået fuldstændig fast fra ministerens side: Ministeren vil godt lave en lille bitte stramning, kan jeg forstå, med at man siger, at en ekskursion skal være en nødvendig del af undervisningen.
Det går fra, at det skal være en nødvendig del, til at det skal være en meget væsentlig del af undervisningen fremover.
Det kan man sige er en lille stramning.
Men på den anden side kan jeg så også forstå på ministeren, at det fortsat vil være sådan, at vi kan opleve, at fanger, der er indsat i danske fængsler, sendes til Norge på skitur, til Spanien på skitur, til alle mulige andre lande på skitur, i forbindelse med at de sidder i fængsel.
Og der er det så, jeg spørger ministeren: Kan ministeren ikke godt se, at f.eks. ofrene for den forbrydelse, som den pågældende, der sendes af sted på sådanne ture, har begået, kan have en dårlig smag i munden ved, at pågældende sendes af sted, mens han sidder i fængsel?
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Altså jeg kan kun sige det, som det er: Hvad man har haft i et eller andet forskningsinstitut, i dette tilfælde Dansk Jordbrugsforskning, af oprindelige forventninger, ved jeg jo ikke noget om. Jeg siger bare, at Miljøstyrelsen ikke har standset noget projekt.
Miljøstyrelsen har via ordningen for renere produkter, hvor der i øvrigt sidder en styregruppe, som er nogle af dansk erhvervslivs mest fremtrædende medlemmer, inden for rammerne af den ordning givet støtte til første fase af et forskningsprojekt.
Det vil sige, at de oplysninger, der har været bragt frem i dagspressen, ikke er rigtige.
Derfor er jeg glad for, at hr. Kirk giver mig lejlighed til at rette de forkerte oplysninger, der har været fremme.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Ja, jeg synes, vi bevæger os lidt uden for det spørgsmål, som er stillet.
Normalt bliver vi irettesat af både statsministeren og ministre, når vi som spørgere bevæger os uden for det spørgsmål, der bliver stillet.
Men her synes jeg, vi bevægede os utrolig meget udenfor.
Det var påstanden om, at hver eneste gang et formiddagsblad skrev noget om fængslerne, så var
Dansk Folkeparti på tæerne.
Det er vi ikke, for så kunne vi få nok at gøre, så kunne vi stå hernede i spørgetiden hver eneste dag, for der er desværre uhyggelig mange historier, hvor det er sådan, at retssystemet ikke fungerer efter hensigterne, hvor Kriminalforsorgen er for slap efter vores opfattelse.
Derfor er der også grund til at stille det spørgsmål, som vi har stillet her, og jeg synes ikke, jeg får svar på, hvor forskellen er mellem det tal, som jeg nævnte på de 167 indsatte, der efter ministerens svar af 18. april 2000 havde deltaget i de her såkaldte idrætsprojekter med overnatning i udlandet, og det tal, ministeren så kommer med om, at det skulle være 119 her i det forgange år.
Der er et eller andet problem dér.
Jeg håber, at ministeren vil fortælle om sammenhængen ved en senere lejlighed eller skriftligt over for Folketinget kan redegøre for, hvor den forskel er henne.
Det, jeg spurgte om afslutningsvis, som jeg heller ikke har fået svar på, er, om regeringen vil fortsætte med denne her praksis, eller om regeringen vil stoppe op og tænke sig om og overveje, om man ikke skal stoppe i hvert fald den del, der handler om at tage til udlandet på skiture og andet.
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
det er forsvarsministeren, og det er hr. Skaarup bekendt med, så sådan et spørgsmål skal rettelig besvares af forsvarsministeren. Men jeg kan oplyse, at det er regeringens bestræbelser, herunder mine som justitsminister med politisk ansvar for dansk politi, at bidrage så godt, som vi overhovedet kan for politiets vedkommende, til at normalisere forholdene på Christiania.
Det er altså regeringens udgangspunkt, at det ikke har været tilfredsstillende, det har ikke været acceptabelt med de forhold, der har gjort sig gældende på Christiania hidtil.
Derfor arbejder vi på en række bestræbelser, bl.a. også den politimæssige indsats, på at normalisere forholdene derude, så de bliver så tæt på de forhold, vi kender fra andre dele af den storkøbenhavnske bydel.
Det er jo et langt, sejt træk.
Hvis hr. Skaarup ville være ærlig et øjeblik, så vil hr. Skaarup også se det for sig, at det er et langt sejt træk, og det at gå ind og sige, at man vil lukke Christiania, er jo heller ikke noget, man kan gøre med et fingerknips.
Det ville være uoverstigeligt store problemer, som det vil medføre for den kommunalbestyrelse eller den borgerrepræsentation, som hr. Skaarup jo også er medlem af.
Det ville give store sociale og andre afledte problemer for Københavns Kommune.
Det, vi nu er på vej til, er i et samspil med omgivelserne i øvrigt at få tingene normaliseret, man kunne også sige lovliggjort, og det er selvfølgelig helt uacceptabelt med den åbenlyse hashhandel, der finder sted.
Der bakker jeg fuldt op om politiets indsats med de aktioner, som Københavns Politi også har gennemført her på det seneste, både torsdag den 28. december, altså i slutningen af sidste år, og så også her senest den 16. januar, med beslaglæggelse af store mængder af bl.a. hash.
Det er et spørgsmål om at bakke op om politiets indsats, det gør regeringen, og vi arbejder frem imod nogle forhold, der kommer så tæt på de forhold, vi har i resten af storbyen København.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Det vil sige, at miljøministeren her siger, at det er forkert, når man kan se i et budget over 4 år, at man kan regne med, at man har kalkuleret med, at man skulle have 60 pct. i tilskud fra Miljøstyrelsen, at det så er en fejltolkning i det budget, der ligger for det forskningsprojekt, som jo absolut skulle være med til at dæmpe ammoniakudslippet for landbruget.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Jeg vil godt spørge justitsministeren, om ikke de overvejelser, der er i regeringen vedrørende Christiania,
skal genovervejes eller genbeses.
Vi har jo haft en situation gennem mange år, hvor regeringen har forsøgt at normalisere forholdet til christianitterne, og når vi har spurgt til det her i Folketinget, har regeringen sagt: Nå ja, men nu er der nogle, der er begyndt at betale de regninger, de skal, og nu er det ikke så farligt; det er i virkeligheden et lyspunkt på forskellig vis, og man er nu kommet ind på ret spor.
Men problemerne ser vi i stadig større og større omfang
i de her år, hvor de store fund, som politiet kan gøre af hash og narkotika og nogle gange andre ting derude, bliver meget store og meget voldsomme.
Derfor vil jeg godt spørge regeringen, om man overvejer, om den holdning, at man har villet normalisere Christiania, bør ændres til, at man lukker Christiania.
For Christiania udvikler sig mere og mere som en kriminalitetsbule meget tæt her ved København eller inde i København, og det kan vi i hvert fald efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke acceptere fremover.
Så jeg vil godt spørge regeringen: Har man gjort sig nogen overvejelser om, hvorvidt Christiania skal have lov til fortsat at eksistere, eller om Christiania skal lukkes, og at vi således kunne undgå den kriminalitet, som ligger derude i øjeblikket?
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Jeg kan kun sige, at som jeg kan høre hr. Kirk, er der en masse insinuationer i hans spørgsmål, som jeg ikke kan nikke genkendende til.
Jeg har givet et svar på hans spørgsmål, og det svar står jeg ved.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Det er jo interessant, når miljøministeren siger sådan, for vi ved jo, at der var et samlet budget på 12 mio. kr. over 4 år, og at man i de ting, som er offentligt tilgængelige på Forskningsinstituttet, kan se, at man havde regnet med 60 pct. tilskud fra Miljøministeriet, og at man har kalkuleret med også i de næste 3 år at skulle have tilskud.
Men det, vi så får frem her fra miljøministeren, må jo altså være, at det er helt forkert, det, man har kalkuleret med på Forskningsinstituttet, og at det budget, man havde på 12 mio. kr., som sikkert har været inde og blive godkendt i Miljøministeriet, heller ikke har været rigtigt eller korrekt.
Og det vil sige, at man hver gang i sådan en 4-årig periode skal ind at undersøge, om man nu også får de penge, som man i grunden har budgetteret med, som vi kan se ud af budgettet
for vedkommende forskningsinstitut.
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Ja, nu er det jo altså et lidt andet spørgsmål, hr. Kirk stiller skriftligt, og det vil jeg så besvare.
De oplysninger, der er blevet bragt i pressen om, at Miljøstyrelsen har stoppet et forskningsprojekt på Danmarks Jordbrugsforskning om nedbringelse af ammoniakfordampning, er forkerte.
Projektet fik en tilskudsbevilling på godt 900.000 kr. i 1999 fra et program for renere produkter.
Danmarks Jordbrugsforskning har telefonisk meddelt Skov- og Naturstyrelsen, at de er blevet fejlciteret i pressen, og at de er indforstået med, at der hele tiden kun har været tale om et samlet tilskud til et etårigt projekt, altså første del af det samlede projekt. Der er altså ikke tale om, at Miljøstyrelsen har stoppet det pågældende forskningsprojekt.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Spørgsmålet til miljøministeren er foranlediget af statsministerens nytårstale.
Vi fik nogle drøftelser tværs over bordet om dette, men afslutningsvis sagde statsministeren, at hvis jeg ønskede
mere detaljerede svar, måtte jeg gå til fagministeren eller ressortministeren.
Derfor dette spørgsmål her i spørgetiden til miljøministeren.
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor støtten til forskningsprojektet vedr. bl.a. reduktion af ammoniak og lugtemission fra stalde til svin, kvæg og fjerkræ blev stoppet efter et 1. års forløb, og for, hvor mange projekter af lignende art der er blevet stoppet inden for de sidste 3 år?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet er stillet i henhold til statsministerens nytårstale og statsministerens svar i spørgetimen onsdag den 10. januar 2001, hjemmesiden http://www.agrsci.dk/jbt/ammoniak-lugt-stalde/, samt artiklen »Miljøstyrelsen kvæler gylle-forskning«, side 2 i Maskinbladet af den 5. januar 2001.
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Jeg kan kun sige, at det er ikke rigtigt, at Miljøstyrelsen har standset et forskningsprojekt.
Så der har ikke været tale om, at man har givet løfte ud
over det ene år, man også har givet pengene til
Og det er også blevet bekræftet af forskerne, at de hele tiden har fået stillet et års bevilling i udsigt og ikke mere.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Jeg synes, jeg kan høre på ministeren, at ministeren også er utryg ved det her med, at Christiania ligger derude, at der foregår den kriminalitet, og at politiet så hverken kan komme derude eller tæt på, uden at de er de her 60 til 80 mand.
Når der nu også findes en højesteretsdom, der siger, at Christiania skulle lukkes, ville det rigtige så ikke være, at regeringen tog sig sammen og sagde, at nu lukker vi det sted?
Så må vi afhjælpe de problemer, der måtte komme.
Der bliver nogle sociale problemer.
Der er nogle, der måske skal hjælpes af kommunen, og det kan også godt være, at regeringen skal gå ind på en eller anden vis.
Men så kunne det område blive til gode boliger eller rekreativt område til gavn for københavnerne, i stedet for at vi har sådan et sted, hvor politiet altså ikke kan komme, uden at det kræver 60 eller 80 mand.
Så jeg vil spørge ministeren: Hvis ministeren skulle bestemme - det skal han måske ikke altid - men hvis ministeren nu kunne bestemme, var det rigtigste så ikke at nedlægge Christiania?