Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Vi har set frem til debatten i dag, fordi vi synes, den giver mulighed for at få en mere tilbundsgående diskussion af, på hvilken måde borgerne kan ytre sig i et demokrati, hvilke rettigheder man skal have som borger, og hvilket forhold der skal være mellem borgernes repræsentanter og borgernes egne initiativer.
Vi synes, det er to meget forskellige ting, som er sat til diskussion.
Der er tale om initiativret til lokale folkeafstemninger og ret til at udskrive kommunale nyvalg, og hvis jeg skal tage det sidste først, vil jeg sige, at vi ikke støtter ret til at udskrive nyvalg.
Når det gælder Folketinget, har vælgerne ikke den rettighed, at de kan udskrive nyvalg, og derfor har vi nogle reservationer med hensyn til, om det vil være særlig hensigtsmæssigt – både på grund af den skræmmeeffekt, som er blevet nævnt tidligere, og også på grund af det spørgsmål, om det rykker grundlæggende ved hele forståelsen af det repræsentative demokrati.
Når det er sagt, vil vi ikke afvise, at der kan være situationer, hvor man ville ønske, at man kunne skaffe sig af med hele bundtet.
Men når det kommer dertil, må man også sige, at eksemplerne er relativt få, og at de nok ikke kan begrunde, at man grundlæggende ændrer relationen mellem de folkevalgte og befolkningen i forbindelse med valg.
Derimod synes vi, det er meget perspektivrigt, når man ser på SF's beslutningsforslag om lokale folkeafstemninger.
I Det Radikale Venstre har vi nu i lang tid arbejdet med spørgsmålet.
Der er således allerede i vores principprogram, som blev vedtaget i slutningen af 1990'erne, anført følgende: »Folkeafstemninger skal supplere det repræsentative demokrati, både på landsplan og lokalt.
Folkeafstemninger skal gennemføres på baggrund af offentlig debat og bredt oplysningsarbejde.
Vælgerne skal have mulighed for at tage initiativ til folkeafstemninger.« Det står således forholdsvis centralt for Det Radikale Venstre, at folkeafstemninger bør være en mulighed for at supplere det repræsentative demokrati, og vi mener »supplere« ganske alvorligt, fordi vi mener, at det repræsentative demokrati må være kernen i vores styreform.
Men muligheden for at gennemføre folkeafstemninger, primært af vejledende karakter, tror vi kan være med til at styrke det folkelige engagement i de ting, der foregår.
Forslaget er udbygget i det forslag til grundlov, som vi har fremsat med hr. Niels Helveg Petersen som pennefører.
Der står i forslagets § 38, at en tolvtedel af samtlige stemmeberettigede folketingsvælgere kan begære folkeafstemning om et i Folketinget vedtaget eller forkastet forslag til lov eller beslutning.
Det vil sige, at vi på landsdækkende plan har konkretiseret, hvordan vores principprogram kan udmøntes, og grundlaget er sådan set det samme, når det gælder lokale forhold.
Principielt synes vi, det er vigtigt, at borgerne kan tage et initiativ over for de folkevalgte, og det er vores vurdering, at det kan blive endnu mere aktuelt, når man i nye storkommuner med forholdsvis små kommunalbestyrelser kan komme i en situation, hvor ganske betydelige mindretal i kommunen ikke er repræsenteret eller ikke har mulighed for at komme til orde i den kommunalpolitiske sammenhæng.
Vi har fundet forskellige hår i suppen, som gør, at vi er lidt skeptiske med hensyn til den konkrete udformning af forslaget: antallet af underskriftsstillere, afgrænsningen af, hvad der kan bringes til afstemning, og så fremdeles.
Men principielt vil vi gerne tilkendegive, at vi er tilhængere af muligheden for initiativret til afholdelse af vejledende lokale folkeafstemninger.