Per Stig Møller (KF), 2002-05-21:
Lad mig begynde med udvidelsen.
Som statsministeren gjorde klart, står formandskabet over for en særdeles substantiel dagsorden med mange væsentlige bundne opgaver.
Udvidelsen er på samme tid det danske EU-formandskabs absolut vigtigste prioritet og en bunden opgave.
Regeringens mål er klart og ambitiøst at afslutte forhandlinger med op til 10 kandidatlande inden årets udgang.
Det er glædeligt at konstatere, at det spanske formandskab udfolder store bestræbelser på at overholde tidsplanen for udvidelsesforhandlingerne med kandidatlandene.
Det spanske formandskab er kommet langt, men det står lige så klart, at det bliver det danske formandskabs opgave at finde løsninger på de sidste store knaster.
Det er i den forbindelse afgørende, at danske prioriteter på andre områder, f.eks. reformer af EU's interne politikker, herunder landbrug, afstemmes med, at udvidelsen er ambitionen, og ikke skaber nye betingelser, som kan forsinke eller hindre udvidelsen.
På dansk initiativ vil Kommissionen forud for Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i oktober fremlægge fremskridtsrapporter og strategipapirer.
Disse vil indeholde Kommissionens vurderinger af, hvilke lande der forventes at være rede til optagelse i 2004.
På den baggrund kan Det Europæiske Råd i oktober så fastlægge den endelige landekreds.
I tiden frem til topmødet i Bruxelles er det målet at nå til enighed om så mange udestående spørgsmål som muligt, men enkelte centrale politiske spørgsmål vil jo nok først finde deres løsning på topmødet her i København til december.
Sådan er det jo.
Som formandskabsland vil vi gøre en stor indsats for, at den sidste fase af tiltrædelsesforhandlingerne forløber sådan, at den folkelige opbakning til udvidelsen bevares, både i kandidatlandene og naturligvis også i medlemslandene.
Ikke alle kandidatlande, der forhandler, ventes at kunne afslutte forhandlingerne under det danske formandskab.
Og så må der gøres en særlig indsats for disse lande, så deres fremskridt mod medlemskab fortsættes og styrkes.
Som formandsland vil vi arbejde for, at forhandlingerne med disse lande fortsætter i et højt tempo, og at der fastlægges en tilpasset køreplan for disse lande.
Opfyldelsen af den danske formandskabsmålsætning vil blive vanskelig. Der skal imidlertid ikke herske tvivl om, at regeringen vil gøre sit yderste for, at målet nås.
Udvidelsen må jo ikke føre til, at der sænkes et Sølvtæppe i stedet for det gamle Jerntæppe ned gennem Europa.
I stedet skal vi være bevidste om, at vi med udvidelsen får nye naboer og partnere.
Udvidelsen vil gøre især Rusland til en endnu vigtigere partner for EU.
Vi må derfor styrke vores forbindelser med Rusland parallelt med udvidelsen, og vi ser frem til besøget
af præsident Putin i november
Vort samarbejde med Rusland må bygge på fælles europæiske værdier.
Vort mål er derfor også at fastholde Rusland på en demokratisk udvikling og udnytte mulighederne for at fremme respekten for menneskerettighederne og humanitære principper, herunder i Tjetjenien.
Udvidelsen vil gøre den russiske region Kaliningrad til en enklave i EU og dermed også på sigt i Schengenområdet.
Dette rejser naturligvis en række praktiske spørgsmål om transit af personer og gods, energiforsyning, transport osv.
Kommissionen er i gang med at finde praktiske svar, og der finder drøftelser sted med Rusland, Litauen og Polen.
Det er meget muligt, at disse drøftelser vil få stor aktualitet under det danske formandskab.
Vores mål er så at finde en løsning, der giver grundlag for, at Kaliningrad kan deltage i den positive udvikling i Østersøområdet, som udvidelsen yderligere vil sætte skub i.
Som jeg fremhævede i forbindelse med forespørgselsdebatten her i Folketinget for en måned siden, vil EU's udvidelse jo betyde, at Unionen får nye naboer.
Derfor har Kommissionen på dansk initiativ lovet at levere en meddelelse om forbindelserne til de nye naboer i oktober måned.
Vi venter, at denne rapport kan danne grundlag for drøftelser og generelle konklusioner om en ny sammenhængende politik allerede under det danske formandskab.
Målet er at sikre, at udvidelsen ikke kommer til at skabe nye skillelinjer i Europa.
Vi vil have et helt og fælles Europa.
En vigtig del af formandskabsrollen er jo at lede EU's fælles udenrigspolitik.
Erfaringen viser, at det er en opgave, som ikke let lader sig planlægge.
Det er jo i vidt omfang de internationale begivenheder, der sætter dagsordenen.
Derfor vil hovedopgaven for Danmark være at sikre, at EU kan reagere sammenhængende og hurtigt over for de kriser og konflikter, der måtte opstå under vores formandskab.
Samtidig vil det være en ambition for det danske formandskab at være med til at sikre Europa en styrket udenrigspolitisk position.
EU har et stort globalt ansvar for fred og sikkerhed.
Danmark vil under formandskabet presse på, for at EU bliver bedre til at leve op til dette ansvar. Især vil jeg arbejde tæt sammen med EU's Høje Repræsentant, Javier Solana.
Han besøger i øvrigt Danmark i overmorgen.
Han vil mødes med statsministeren og mig for netop at tale om, hvordan vi får samspillet mellem formandskabet og Den Høje Repræsentant til at fungere bedst muligt.
Både i det daglige arbejde og under de akutte kriser, der måtte opstå, skal vi jo samarbejde for at opnå de bedst mulige resultater for freden og sikkerheden i verden.
Danmark varetager som bekendt ikke formandskabet i sager, der har indvirkning på forsvarsområdet.
Vi vil på grund af forsvarsforbeholdet overlade formandsopgaven til Grækenland som næstkommanderende formandskabsland.
Grækenland vil varetage formandskabet i en række fora, herunder forsvarsministermøder.
Det er ikke hele den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, Danmark står uden for, heldigvis.
Vi er fuldt ud med i den civile del og ESDP'en, og det er en kendt dansk mærkesag, at der skal være balance mellem de civile og militære elementer af EU's krisestyringskapacitet.
Danmark vil prioritere kampen mod international terrorisme højt under formandskabet, som skal bruges til at følge nogle af de mange tiltag i EU's handlingsplan mod terrorisme til dørs, de tiltag, vi jo allerede har liggende på tegnebrættet.
Lad mig fremhæve tre prioriteter:
Vi skal styrke de redskaber, der findes inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det gælder f.eks. den systematiske evaluering af EU's forbindelser med tredjelande.
EU skal kunne reagere bedre over for lande, hvis de støtter terror.
EU skal også kunne påvirke tredjelande til at støtte kampen mod international terrorisme.
Og den tredje prioritet er, at det intensiverede arbejde inden for det strafferetlige og politimæssige samarbejde skal fortsættes. Der skal bl.a. indgås samarbejdsaftale med USA vedrørende udleveringer og gensidig retshjælp i straffesager. Men vi har også en meget stor opgave, som vi skal stå i spidsen for i EU, og det er Johannesburgtopmødet.
Verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg har høj prioritet for regeringen og bliver den første store internationale begivenhed under det danske EU-formandskab.
Vi har meldt klart ud, at vi ønsker et konstruktivt og handlingsorienteret slutresultat, der kan sikre, at globaliseringen i højere grad kan blive til gavn for alle lande og mennesker på vores klode.
Målet er at skabe bæredygtig udvikling, økonomisk, socialt og miljømæssigt, for kommende generationer.
For at denne vision kan blive til virkelighed, kræver det, at Johannesburgtopmødet munder ud i en Global Deal bestående af to elementer: en politisk erklæring og en handlingsplan.
Det skal vi jo drøfte senere i dag, men her vil jeg godt sige, at vi mener, at den politiske erklæring skal tage udgangspunkt i Monterreyerklæringen og forny den politiske opbakning til bæredygtig udvikling i dens tre dimensioner: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.
Handlingsplanen bør være konkret og indeholde et begrænset antal emner, hvor man kan gå i dybden om styrkelse af det internationale samarbejde, og jeg mener, at vand, energi og sundhed er eksempler herpå.
Vi vil under det danske formandskab arbejde for, at EU's holdning kommer til at præge udfaldet af verdenstopmødet
mest muligt
Det gav Danmark også udtryk for, da vi i sidste uge i en meget snæver landekreds deltog i uformelle drøftelser i Sydafrika med det kommende sydafrikanske formandskab.
Processen op til verdenstopmødet har hidtil været svær, men vi skal nå vores mål om et konstruktivt og handlingsorienteret slutresultat, som alle lande kan tilslutte sig.
Det kræver åbenhed, kompromisvilje og beredvillighed i Nord som i Syd.
Verdenstopmødet kan, hvis alt går vel, blive et stort skridt frem mod et nyt og frugtbart globalt samarbejde, og vi vil fra dansk side gøre, hvad vi kan, for at nå dette mål.
Derudover er der en lang række andre udenrigspolitiske områder, vi skal stå i spidsen for: mødet med de asiatiske lande, mødet med de afrikanske lande, mødet med Rusland, mødet med Indien.
Der bliver rigeligt at tage sig til, det er en stor opgave, vi står foran, og regeringen ser frem til den med godt mod og god vilje.
Forhandling