runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ministeren for besvarelsen af de spørgsmål, der er besvaret i Miljøudvalget.
Det er spørgsmål 162-164, som faktisk giver en uddybning af det her. Jeg vil også sige, at jeg er glad for, at ministeren er stærkt optaget af det her, men jeg tvivler på, at det går stærkt nok.
I et af spørgsmålene svarer ministeren jo selv, at hvis man rent faktisk skal lave en repræsentativ undersøgelse af både vandløb, den marine overvågning og af udledningerne fra renseanlæg, vil der være tale om et beløb på 11 mio. kr. Mit spørgsmål til ministeren er derfor: Er ministeren indstillet på at finde de her penge, så man rent faktisk får den undersøgelse, som kan sikre, at vi ikke havner i en situation, hvor vi taler bekymret om det her, men hvor vi reelt ikke bliver klogere på, hvad der er årsagerne, og dermed hvad vi kan gøre for at nedbringe de risici, der jo er ikke bare for fisk, men også for mennesker?
Jeg vil altså godt lige holde fast ved, hvad det her drejer sig om.
Det fremgår af et af svarene, nemlig 164, til Miljøudvalget
, at den første afrapportering om sædkvaliteten hos normale unge danske mænd indikerer, at der vil være tale om, at en stor del af dem vil få fertilitetsproblemer i fremtiden.
Det er altså en sag, der er så alvorlig, at jeg ikke synes, man bare kan sige: Det er vel ikke så galt, at vi venter til oktober?
Det er kommentaren.
Så er mit spørgsmål: Hvad er Miljøstyrelsens argument for, at det her ikke kan gå i gang nu?
Det er udmærket belyst i de her svar.
Jeg begriber overhovedet ikke, hvad det saglige argument for ikke at gå i gang nu skulle være, så det vil jeg meget gerne have oplyst og dermed blive klogere på.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
Jeg må sige, at det svar forstår jeg ikke helt, for det fremgår af besvarelsen af spørgsmål 164, at der vil blive brugt 3 mio. kr. i hvert tilfælde til de testprogrammer, der allerede er sat arbejde i gang med.
mistanke om er hormonforstyrrende,
så vil det beløbe sig til 11 mio. kr., hvis man skal tage de områder, jeg nævnte før.
Så jeg forstår faktisk ikke, hvis ministeren mener, der er uklarhed.
Jeg vil derfor gerne bede ministeren om at sige, hvad det er, der forhindrer mere konkret, at man allerede nu går i gang, når man faktisk beskriver så nøje i udvalgssvarene, hvad det koster, og hvad det er, man kan gøre.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-08:
Jeg kan så sige til ministeren, at han er jo heller ikke skatteminister, så han svarer måske også lidt anderledes.
Jeg fastholder, at jeg håber, at sagen snart bliver løst.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Ministeren siger, at der sådan set er penge nok.
Problemet er bare, at man i Miljøministeriet ikke helt ved, hvordan man skal bruge pengene.
Hvis vi nu lige skal danne os et overblik over, hvad det der med »penge nok« reelt betyder, kan ministeren så ikke bekræfte, at alene Miljøstyrelsen på sin driftsramme er beskåret med 50 mio. kr. om året i regeringens finanslovforslag, beskåret med 50 mio. på driftrammen alene i år 2002?
Kan ministeren ikke også bekræfte, at når vi snakker om den videnskabelige indsats for at forhindre hormonforstyrrende stoffer, er beskæringen her fra 5 mio. til 3 mio. kr., altså næsten en halvering af midlerne?
Bare sådan at vi har grundlaget på økonomien i orden.
Så vil jeg spørge, om jeg virkelig forstod ministeren rigtigt, når jeg hørte ham sige: De 3 mio. kr., der så er tilbage til indsatsen mod de hormonforstyrrende stoffer, ved vi sådan set ikke i Miljøministeriet, hvordan vi skal bruge?
Betyder det virkelig, at Miljøministeriet ikke er i stand til at finde meningsfuld anvendelse for 3 mio. kr. i forhold til problemet med kønsforstyrrende stoffer?
Torben Hansen (S), 2002-05-08:
Der blev sagt fra ministerens side, at ministeren gerne så en løsning på det her, og det er vi selvfølgelig meget glade for.
Hvis det er sådan, at det er et problem at bruge de 3 mio. kr. - jeg mener ikke, at det her skal blive til en diskussion om økonomi, men et spørgsmål om principper og om, hvordan vi får løst det her problem - er der jo flere, der her i forårets løb, bl.a. fra Syddansk Universitet, inderligt har bedt om at få midler til at lave yderligere feltundersøgelser, og det er vel netop igennem feltundersøgelserne, man får afklaret, hvad det egentlig er, man leder efter.
Jeg synes, det virker, som om man stikker hovedet i busken og siger: Vi sætter os ned og læser, vi ved ikke, hvad vi leder efter, og vi vil egentlig heller ikke gøre noget forsøg på det.
Det kan vi så trække hen til det næste: NOVA-2003-programmet, som jo skal fornys.
Der har ministeren jo selv sagt, at syntetiske hormoner, dvs. stoffer fra p-piller, ikke indgår i programmet på nuværende tidspunkt.
Vil ministeren tage det med ind i det kommende program, der skal starte i 2004?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg tror, et af de overordnede spørgsmål gik på: Hvad er i grunden til hinder for, at ministeren nu går i gang med at gøre noget på det her område?
Det er man jo ikke forpligtet til at rette sig efter.
Jeg har bare valgt at tro på, at det er en god idé at spørge folk, der sidder i Miljøstyrelsen, folk, der beskæftiger sig med de her ting dag ud og dag ind og gør et fantastisk godt stykke arbejde, og når jeg spørger dem, nøjagtig som jeg også sagde, da jeg var i samråd, om det er en god idé at iværksætte de undersøgelser - og det gælder også det, som den sidste spørger var inde på - så er svaret: Nej, minister, det er ikke en god idé.
Det var jo heller ikke noget, jeg holdt skjult på samrådet; jeg sagde jo også på samrådsmødet, at sådan var det.
Derfor er jeg nødt til at sige, at hvis min Miljøstyrelse, som beskæftiger sig med de ting her, siger, at det ikke er en god idé, så vælger jeg altså at tro på det og sige: Godt, hvad er så muligt?
Jo, siger Miljøstyrelsen, lad os nu indsamle al den viden, der er internationalt og nationalt, og når vi har gjort det, lægger vi en plan frem den 1. oktober, så kan I politikere tage beslutning om, hvad der skal ske.
Jeg bøjer mig selvfølgelig for, hvis der er folk, der siger, at ministeren skal gå ud og handle på egen hånd her, fordi man ikke skal lytte til Miljøstyrelsen, men jeg har bare valgt at sige, at jeg i grunden tror, det er nogle mennesker, der er gode at lytte til; de har nok en god indsigt i, hvad de mener på det område.
Og når jeg tænker på, hvad tidshorisonten er til den 1. oktober, mener jeg godt, at det går an.
Jeg er meget glad for, at der er så mange af Folketingets medlemmer, der er meget interesserede i det område.
Det får jeg meget behov for, når jeg til den 1. oktober skal have opbakning til, at vi finder en måde at håndtere det på, så det synes jeg kun er fint.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg altså har valgt at tage imod gode råd fra Miljøstyrelsen, og dem retter jeg mig efter.
Bertel Haarder (V), 2002-05-08:
Det kan jeg overhovedet ikke garantere.
Det vil jeg pure afvise.
Jeg har intet lovet.
Jeg har kun redegjort for, hvorfor der har været forsinkelser.
Det kan jo godt være, at manden ikke har de kvalifikationer, der skal til.
Jeg er jo ikke Sundhedsstyrelse eller sundhedsminister.
Vi skal jo kun have godkendt de læger, som har de rette faglige kvalifikationer.
Det er rigtigt, at der blev indsendt ansøgning den 21. januar, og så er det rigtigt, at dokumentationen i oversat form først var til rådighed to måneder senere.
Jeg kan ikke her redegøre for, hvem der kunne have gjort noget hurtigere
, men jeg kan sige, at vi ønsker, at dette skal gå hurtigere, og kan vi lære noget af dette eksempel for at få tingene til at gå hurtigere i fremtiden, så gør vi det.
Meningen er jo ikke, hvis vi nu skal have de der 300-400 læger i gang, at det skal tage lang tid; meningen er, at det skal tage så kort tid som muligt.
Til sidst vil jeg varmt takke spørgeren for, at hun ikke som de tidligere spørgere ønsker, at vi skal gentage os selv fire gange ved hvert eneste spørgsmål her i salen.
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Ja, der er jo meget, man skal nå at svare på, når man er heroppe, men jeg må konkludere, at Det Konservative Folkeparti er uenige med partilederen, økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsen, for hr. Bendt Bendtsen udtalte helt klart til Fyens Stiftstidende, at han synes, det var tåbeligt, og det kunne ikke passe, at man med så mange arbejdspladser ikke havde en tilsynskreds.
Så til fru Charlotte Dyremose vil jeg sige: Der er lidt at snakke om hjemme i partiet, men det bliver spændende at se, hvilken konklusion man når til, og hvem der er stærkest, om det er Venstre eller De Konservative.
Jeg tror, at jeg har gættet det på forhånd, det kommer nok til at stå i forhold til mandattallet.
Det andet, jeg ville spørge om, er, hvordan man kan sætte lighedstegn mellem en frivillig indsats i forhold til social- og sundhedshjælperområdet og arbejdsmiljøet for social- og sundhedshjælpere.
Og de initiativer, socialministeren kom med, forstod jeg ikke en brik af.
Det har da ikke noget at gøre med dem, der er ansat som social- og sundhedshjælpere.
lidt nærmere?
Det, jeg spurgte efter, er, om fru Charlotte Dyremose - hvis man ikke lever op til de visioner, som er fastsat af parterne, og der ikke er penge nok - vil være med til at lave det om.
Det har ikke en pind at gøre med den frivillige indsats, socialministeren er ved at lave.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Jeg vil gerne stille mit spørgsmål igen: Mener fru Charlotte Dyremose, at det er administrativt bøvl at uddanne sikkerhedsrepræsentanter på små og/eller store virksomheder?
Og tilsvarende: Er det kun administrativt bøvl at lave APV på store virksomheder og f.eks. virksomheder med mellem fem og ti ansatte?
Hr. Bjarne Laustsen havde for nylig et eksempel med tandteknikerne, som jo faktisk var rigtig glade for at have fået systematiseret deres arbejdsmiljø, og sådan er der mange andre virksomheder der har det, ved jeg af personlig erfaring.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Så vil jeg benytte lejligheden til at svare hr. Bjarne Laustsen.
Der er ingen tvivl om, at vi konservative også vil sætte hårdest ind mod de virksomheder, der ikke har set lyset, som hr. Bjarne Laustsen siger.
Det er klart, at det er der, indsatsen skal være størst.
Det er også derfor, vi siger, at det faktisk er de virksomheder, hvor det er decideret farligt at være, der skal have bøder, og det er der, vi skal sætte hårdest ind.
Samtidig siger vi jo også, at de tilsyn, der skal føres, primært skal føres der, hvor der er mange arbejdsulykker, og hvor der er mange klager, for på den måde tager vi bedst hånd om de problemer, der er.
Så spørger hr. Carsten Hansen, om vi vil være med til at nedbringe nedslidningsskader hos social- og sundhedshjælperne.
Ja, det vil vi gerne.
Fru Lene Garsdal taler igen om den her APV, og at den ikke nødvendigvis er særlig besværlig.
Det har jeg aldrig nogen sinde sagt at den var, hvis man vidste, hvordan man skulle forholde sig til den.
Problemet har bare været, at mange virksomheder ikke har vidst, hvordan de skulle forholde sig til den, og problemet har været, at mange virksomheder, fordi de ikke har vidst nok om det, har følt det som en kæmpestor belastning, og de har været i tvivl om, hvor grundigt de var nødt til at gøre det.
Det er derfor, at det er så godt, at vi nu kan få nogle vejledninger, få det sat ind i et skema, så den enkelte virksomhed kan se: Åh, det er bare sådan, man skal gøre.
Så risikerer vi ikke, at der ryger en APV rundt i hele virksomheden, og vi risikerer ikke, at man sidder forvirret i en eller to dage og diskuterer, hvordan man skal gøre det, men man får det hurtigt overstået.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-13:
Jeg vil selvfølgelig kvittere for det svar, jeg fik af fru Charlotte Dyremose med hensyn til, at det er en god idé, at der er en lang række virksomheder, der gør noget for arbejdsmiljøet.
Det lys er der nogle, der har set, men der er også nogle, der ikke har set det, og det er dem, vi skal kigge på.
I forhold til at lave job for offentlige arbejdsgivere var vi nogle partier herinde i sidste samling, der stemte om, hvilke krav arbejdspladsen skulle opfylde, og det var bl.a., at man kunne dokumentere, at man arbejdede med sundhedsfremme, med ordentligt arbejdsmiljø osv.
Det er vel ikke ting, som De Konservative har stemt for, eller hvordan ser det ud? Så vil jeg gerne høre De Konservative efter, hvordan det står til med BST.
Det er jo stoppet midlertidigt, siger man. Hvilket pres vil Det Konservative Folkeparti lægge, for at vi får en genopbygning af den BST, som blev stoppet sidste efterår?
Der var jo en plan for, hvordan alle områder skulle have BST.
Når man så er enig i regeringen om, at man lægger meget vægt på, at parterne skal gøre sådan og sådan, så vil jeg gerne spørge: Hvis nu parterne kommer med en indstilling om, at der skal være mere arbejdstilsyn, der skal flere ressourcer til, hvordan vil De Konservative så stille sig til sådan et forslag?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Der er mange spørgsmål at svare på.
Jeg skal se, om jeg kan nå det hele.
Til hr. Carsten Hansen angående det her med Arbejdstilsynet på Fyn, så er det jo netop, at det løser sig ved, at der vil være ansatte, der bor på Fyn og arbejder fra deres hjemmearbejdsplads på Fyn, så der skal helt sikkert nok blive ført tilsyn på Fyn.
Jeg skal love hr. Carsten Hansen, at Det Konservative Folkeparti nok skal sikre sig, at også på Fyn bliver der ført tilsyn. Så kan jeg så yderligere sige til hr. Carsten Hansen, at når Det Konservative Folkeparti og regeringen sætter sig nogle mål, så er det klart, at de mål skal opfyldes.
Med hensyn til APV'en er der da ingen tvivl om, at det er temmelig bøvlet at skulle sidde med sådan en.
Jeg har bl.a. et eksempel fra en større virksomhed, hvor det rent faktisk viste sig, at de også havde sendt denne APV ind til direktøren, fordi man havde fået det indtryk, at alle medarbejdere i virksomheden, inklusive direktøren, skulle udfylde APV'en.
Så der har altså været store problemer i forhold til at finde ud af, hvordan man bruger den, hvordan man får den til at fungere.
Og hos tandteknikerne er der åbenbart, som jeg gav udtryk for før, lidt delte holdninger til, hvordan man har det med det, for min tandlæge og hendes assistent bryder sig ikke specielt meget om ordningen.
Jeg ser, at jeg er nødt til at svare hr. Bjarne Laustsen senere.
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Jeg må så konkludere, at det var Det Konservative Folkeparti, der var med til at sætte nogle klare mål for arbejdsmiljøindsatsen osv., uden at man kan sige, hvad det er
for nogle
Samtidig havde man glemt at tage vicestatsministeren i ed.
Det var da mærkeligt.
Tænk, at man glemmer at tage vicestatsministeren i ed, når man sætter sig nogle klare mål og følger op på dem.
Vicestatsministeren har overhovedet ikke har været klar over, hvad det var for nogle mål, der var sat, og udtaler til avisen, at han mener, det er tåbeligt.
Det var da skægt.
Den synes jeg, vi skal dyrke en lille smule.
Det andet, jeg spurgte om, fik jeg faktisk ikke klart svar på: Der er vedtaget en indsats, syv visioner, og en af visionerne går bl.a. ud på, at man skal have nedbragt nedslidningsskaderne på social- og sundhedshjælperområdet, hvor hver syvende af alle nedslidningsskader sker.
Vil fru Charlotte Dyremose og Det Konservative Folkeparti være med til at sikre, at der også er penge til de landsdækkende kampagner, som der er taget initiativ til, og som er iværksat, men som er stillet i bero på grund af regeringens spareplan, når nu man taler så varmt for det?
Eller er det bare varm luft?
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Fru Charlotte Dyremose får det til at lyde, som om arbejdspladsvurderinger er noget vældig voldsomt noget med med at udfylde side op og side ned af skemaer på både store og små virksomheder.
Sådan er det jo slet ikke.
Der er jo slet ikke noget formkrav til, hvordan man skal lave det.
Som den tidligere arbejdsminister sagde: Hvis virksomheden og dens ansatte sidder og taler sammen og finder ud af hvordan og hvorledes, kan man skrive det på et kaffefilter.
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose, om det ikke er korrekt, og at der for så vidt ikke er grund til at ændre det system.
Anders Møller (V), 2002-05-13:
Jeg vil gerne stille SF's ordfører et spørgsmål, som jeg tidligere forgæves har stillet til Socialdemokratiets ordfører.
Hvis jeg nu her fra talerstolen kunne nævne en række virksomheder, som positivt har taget hånd om et godt arbejdsmiljø, som har sørget for medarbejdertrivsel, som har indrettet motionscentre, som satser på kantineforhold og oplevelser, sikrer det hele menneske, kunne SF's ordfører så nævne eksempler på det modsatte, på virksomheder, som lader hånt om arbejdsmiljøet, på virksomheder, som partout kalder på bøder og særskatter og på tvangsgebyrer og på administrative byrder? Jeg tror ikke, at SF's ordfører vil kunne nævne en sådan lang række virksomheder, men såfremt SF's ordfører kunne det, synes vi, det ville være hjælpsomt for indsatsen, at vi i stedet for at ramme alle med administrative bureaukratiske ordninger selektivt dyrkede dem, der måtte have et problem.
Endelig siger SF's ordfører, at vi har pantsat vores handlefrihed hos arbejdsmarkedets parter.
Det har vi nu ikke.
Vi har flere gange sagt, at hvis de nøler, nedlægger vi veto.
Men selv hvis vi antager, at vi har pantsat vores handlefrihed hos arbejdsmarkedets parter, vil den pantsættelse jo i givet fald udløbe i næste måned, når høringssvaret kommer.
Kan SF's ordfører bekræfte det?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Nu mener vi faktisk ikke, at det nødvendigvis er noget bøvl, hvis arbejdstilsynet kommer, for den måde, vi ønsker, at arbejdstilsynet skal fungere på, er sådan, at man kommer ud
Det må være det, Arbejdstilsynet er sat på Jorden til.
Hvis man så ikke overholder det, ikke følger de råd og vejledninger, ikke følger de påbud, så skal man selvfølgelig straffes.
Det går vi også ind for i Det Konservative Folkeparti.
Og det er jo netop for at undgå problemer, at vi mener, at Arbejdstilsynet skal fokusere på de steder, hvor problemerne opstår.
Hvordan skal man så vurdere det?
Jamen det skal jo f.eks. vurderes, som jeg også har været inde på tidligere, ud fra, hvor der er mange ulykker, og hvor der er mange klager over arbejdsmiljøet.
Og det er gudskelov ikke vi politikere, der skal vurdere, hvad der er en ulykke, og hvor grov den er.
Det er der heldigvis fagfolk der ved meget mere om, end jeg gør.
Men jeg mener, at det er vigtigt at tage fat på de virksomheder, hvor der er mange ulykker, og hvor der er mange klager over arbejdsmiljøet.
Anders Møller (V), 2002-05-13:
Og i så fald tillader jeg mig bare at bemærke, at det er en meget kortfristet pantsættelse, vi her taler om.
Jeg vil gerne spørge fru Lene Garsdal, om fru Lene Garsdal ikke er vidende om, at der finder arbejdsmiljøforskning sted mange andre steder end lige på Arbejdsmiljøforskningsinstituttet.
Det virker nærmest, som om den budgetforbedring, der laves på AMI, Arbejdsmiljøinstituttet, skulle udgøre den eneste arbejdsmiljøforskning, der finder sted i dette land.
Kunne fru Lene Garsdal ikke her fra talerstolen bekræfte, at det også gælder landets arbejdsmedicinske klinikker, universiteterne, Socialforskningsinstituttet, Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut, Kræftens Bekæmpelse?
Og foruden udlandet er der 40 andre danske forskningsmiljøer, som studerer netop det emne, vi her taler om.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Med hensyn til det her med, hvor Arbejdstilsynet skal være henne, er min helt klare holdning, at det er ganske fornuftigt at lave en struktur, hvor man har hjemmearbejdspladser, for det betyder nemlig, at så har man arbejdspladser mange steder rundtomkring i landet, og de enkelte medarbejdere kan bo, præcis hvor de vil, og så får man ikke det her problem med, at tilsynene er centreret i visse områder.
Angående social- og sundhedshjælperne ser jeg meget frem
til det udspil, som socialministeren arbejder med, for jeg mener faktisk, det er utrolig vigtigt at tage sig af netop det her område, ikke kun på grund af de mennesker, der arbejder i faget, men også fordi vi har brug for, at vores gamle borgere har nogle mennesker, der ikke bliver nedslidte af at komme hjem til dem og hjælpe dem.
Fru Lene Garsdal spørger, hvad jeg mener, der er administrativt bøvl.
Jeg mener faktisk, at det er meget administrativt bøvlet at skulle søge tilskud til en afgift.
Det synes jeg i sig selv lyder temmelig kompliceret.
Så gør de det selv, og det er jo sådan, at en virksomhed ikke betragter noget, den selv har taget stilling til, som administrativt bøvl.
Det er en opgave, virksomheden ønsker at løse, og det er jo det vigtige: Opfatter virksomhederne det som administrativt bøvl, eller gør de ikke?
Jeg ønsker en lovgivning, der så vidt muligt gør, at virksomhederne ikke føler det som administrativt bøvl.
Så til hr. Bjarne Laustsen til sidst om det her konkurrenceparameter: Igen som jeg forstår Danske Entreprenører, er det jo faktisk blevet et konkurrenceparameter at have et godt arbejdsmiljø.
Det er umuligt at få opgaver uden et godt arbejdsmiljø, og det er selvfølgelig dér, vi skal hen.
Også det at få bøder for direkte farlige forseelser på arbejdspladsen er selvfølgelig med til at hjælpe til, at det ikke kan betale sig at have et dårligt arbejdsmiljø.
Men et godt arbejdsmiljø er blevet et konkurrenceparameter, heldigvis.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Jeg kan naturligvis bekræfte, at der foregår arbejdsmiljøforskning andre steder.
Men jeg kan også bekræfte, at Arbejdsmiljøinstituttet er det eneste sektorforskningsinstitut, hvis hovedopgave er at lave arbejdsmiljøforskning, og hvor man kan bestille arbejdsmiljøforskning fra bl.a. Arbejdstilsynet. Derfor er det en stor katastrofe, at der er beskåret med en tredjedel af de ansatte på Arbejdsmiljøinstituttet.
Det har vi tidligere haft nogle drøftelser om her i Tinget, og det fastholder jeg.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-13:
Det var diskussionen på Fyn, som jeg ikke skal blande mig særlig meget i, men mon ikke, at roen hos De Konservative er genoprettet, ved at Rigsarkivet nu bliver flyttet til Fyn, og så ser man mindre på, om der er arbejdstilsyn på Fyn.
Kustoderne kommer vel ikke rundt og tjekker arbejdsmiljøet.
Jeg har faktisk regeringen mistænkt lidt for, at det også er det, der er meningen med det.
Det er slet ikke meningen, at man skal kunne komme ud på virksomhederne.
Det er jo bare noget bøvl, hvis arbejdstilsynet kommer ud og påpeger nogle mangler på den enkelte arbejdsplads.
Man kunne fristes til at stille spørgsmålet: Hvis nu man mener, at det gavner arbejdsmiljøet at skære ned på arbejdstilsynet og arbejdsmiljøinstituttet, hvorfor skærer man så ikke noget mere ned?
Jeg spurgte Venstre om, hvilken dokumentation der
egentlig var for at fjerne kravene til de små virksomheder om at oprette sikkerhedsorganisation
Regeringen bruger udtrykket: »Hvis arbejdspladsen frembyder en særlig risiko«.
Hvilken vurdering ligger til grund for det?
Hvem skal have, og hvem skal ikke have?
Her har man lukket øjnene og tænkt på et tal, og så har man fundet ud af, at på de små virksomheder er der ingen risiko, men man har ingen dokumentation.
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose, om De Konservative går ind for, at der er gode vilkår for erhvervslivet i Danmark, at der er gode, fair og lige konkurrencevilkår. Hvis vi er enige om det, så vil jeg gerne høre, hvordan man forholder sig til følgende udsagn: Der er en lang række arbejdsgivere, der har et godt arbejdsmiljø, de overholder reglerne, de vælger de folk, de skal, de investerer de fornødne midler i det.
Men så har vi nogle arbejdsgivere, der springer over, hvor gærdet er lavest.
Vi ville måske nok bruge det ord, at de var usolidariske, men andre ville måske sige, at det var unfair konkurrencevilkår, de arbejdede på. Jeg vil godt høre, hvordan Det Konservative Folkeparti vil tage hånd om de dårlige arbejdsgivere.
Jeg tror bestemt, at også i arbejdsgiverkredse er man imod, at der er de folk der, men hvis ikke man gør noget ved det ej heller fra lovgivningens side, så har vi jo et forhold, hvor der ikke er lige konkurrencevilkår på arbejdsmarkedet, fordi der er nogle, der springer over, hvor gærdet er lavest.