Niels Bloch Jespersen (S), 2000-11-30:
EU's udvidelse mod Øst er en hjertesag for Socialdemokratiet, idet ansøgerlandenes hele og fulde medlemskab af EU støtter landenes demokratiske og økonomiske udvikling og dermed grundlaget for freden i hele vores region. SF's forespørgsel er en god anledning til at fastslå, at Danmark klart er et foregangsland på det internationale miljøområde.
Med det udgangspunkt er det naturligt, at Danmark bidrager aktivt til optagelsesprocessen på miljøområdet som en fortsættelse af den linje, regeringen
hidtil har fulgt.
Flere af ansøgerlandene ligger i Østersøregionen.
Det betyder, at Danmark har en objektiv interesse i forbedringen
af miljøet i de nye medlemslande
Bedre miljø i ansøgerlandene vil medføre en positiv påvirkning af det belastede havmiljø i Østersøen, en reduceret luftforurening og øget sikkerhed mod miljøkatastrofer, hvortil kommer de ikke ubetydelige interesser for dansk erhvervsliv.
Ansøgerlandene har enestående naturværdier med vilde skove, bugtede vandløb osv., naturværdier, der ikke må gå tabt, hvorfor det er nødvendigt, at EU's regler for beskyttelse af dyre-, fugle- og planteliv bringes i anvendelse snarest muligt. Samtidig ved vi, at miljøproblemerne i Østeuropa er mange og alvorlige.
EU har beregnet, at der er et behov for samlede miljøinvesteringer til knap 1.000 mia. danske kroner.
Ansøgerlandene er præget af en nedslidt vandforsyning, utidssvarende og mangelfulde kloaksystemer og spildevandsrensning, skorstene uden filtre, der betyder skade på naturen og for folkesundheden, dårligt organiserede affaldsordninger, atomreaktoranlæg med stor sikkerhedsrisiko og ukontrolleret atomaffald.
Det er Socialdemokratiets udgangspunkt, at de nye medlemslande skal påtage sig samme rettigheder og pligter som de nuværende medlemslande.
Det er da også allerede på nuværende tidspunkt vigtigt at kunne konstatere, at der er sket betydelige tilpasninger i ansøgerlandene hen imod EU's regler på miljøområdet. Vi lægger vægt på, at internationale konventioner, som EU har tilsluttet sig, gennemføres snarest muligt i førtiltrædelsesperioden, så sektorlovgivning i ansøgerlandene hurtigst muligt kan tilpasses EU's rammelovgivning.
Ansøgerlandene er godt i gang med at rydde op i miljøproblemerne, idet landene selv finansierer en del af investeringerne i miljø.
Men der ydes også et betydeligt bidrag fra EU og bilateralt fra de enkelte EU-lande.
Her kan Danmark være stolt af at yde en miljøstøtte til ansøgerlandene på ca. 700 mio. kr. årligt.
Det gør Danmark til en af de største bilaterale donorer.
Det er vigtigt, at ansøgerlandenes befolkning selv udvikler et medejerskab og motivation til at løse miljøproblemerne.
Overleverede, stive bureaukratiformer fra østbloktiden skal moderniseres.
Vi ved samtidig, at der er mange og andre problemer end miljøet, der skal løses ved optagelse af de nye lande.
Det er jo lande, som har en gennemsnitlig indkomst pr. person på en tredjedel af det, vi kender i de nuværende EU-lande.
I lyset af omfanget af miljøproblemer i ansøgerlandene er det derfor nødvendigt at se i øjnene, at der skal etableres overgangsordninger, som vi kender fra de tidligere optagelsesforløb; men overgangsordninger bør være tidsbegrænsede og ledsaget af gennemførelses- og finansieringsplaner.
EU's udvidelse må ikke medføre en generel forringelse af EU's miljøpolitik og arbejde for en bæredygtig udvikling.
Tværtimod skal vi fastholde og udvikle dynamikken på miljøområdet.
For Socialdemokratiet er målet klart, at ansøgerlandene hurtigst muligt bliver fuldt medlem med samme rettigheder og pligter som de nuværende medlemslande og således, at Europas dynamiske og førende rolle i det globale miljøarbejde fastholdes.
Optagelsesprocessen er en stor politisk udfordring, hvor vi fra dansk side arbejder i god samklang med de andre EU-lande, men også en opgave, der må løses på et realistisk grundlag med respekt for de enkelte ansøgerlandes demokratiske integritet.
På den baggrund skal jeg anbefale det af SF, CD, De Radikale og Socialdemokratiet fremsatte forslag til vedtagelse.