runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om vores miljøbistand;
ikke at det har været en kanongod forretning, og at det har hjulpet mange fattige mennesker til rent vand og ren luft osv., men bare det forhold, at Venstre sagde noget andet i valgkampen end det, man har gennemført efter valget.
Den 2. september sidste år sagde Venstres daværende miljøordfører, at der ikke skulle skæres på miljøbistanden
til udviklingslandene.
Den havde fundet et fornuftigt leje, sagde han.
Vil Venstres ordfører bekræfte, at Venstre her har gjort det modsatte af, hvad man sagde før valget?
Venstre har heller ikke sagt, at der skulle skæres i vores miljøbistand til Østeuropa.
Vil Venstres ordfører bekræfte, at man nu skærer miljøstøtten ned til under det halve uden at have sagt det til vælgerne i valgkampen? Og for det tredje: Af Berlingske Tidende den 3. marts
Vil Venstres ordfører bekræfte, at det ikke passer?
Marianne Jelved (RV), 2002-03-20:
Jeg ville være meget glad, hvis Venstres ordfører som punkt 1 kunne svare på følgende enkle spørgsmål: Hvorfor skulle 1,5 mia. kr. fra ulandsbistanden kobles på sygehusene og nedbringelse af ventetider?
Hvorfor den kobling?
Punkt 2: Hvori består den helt afgørende forskel for patienternes frie valg?
Der er taget 1,5 mia. kr. fra ulandsbistanden, som bruges til at bringe ventelisterne ned med, og - sådan har jeg forstået, at det er indrettet - retten til det frie valg for patienterne indtræffer først, hvis ikke patienten kan blive behandlet inden 2 måneder?
Hvor er det kæmpestore columbusæg og den afgørende forskel?
Og hvorfor den kobling?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Til hr. Jørn Pedersen kan jeg sige, at vi jo har haft rigeligt med debatter om folkeoplysningsloven, en første behandling, en anden behandling, en forespørgselsdebat.
Og jeg må sige, at der jo ikke på noget tidspunkt har været nogen som helst nye argumenter fra Socialdemokratiet.
Men jeg skal gerne gentage, hvad baggrunden er for regeringens og også Venstres prioriteringer på det her område.
Og det er netop et spørgsmål om prioriteringer.
Hvad er det, vi opprioriterer?
Vi opprioriterer velfærdssamfundets kerneydelser.
Vi opprioriterer, at vi giver vores ældre en god behandling.
Vi opprioriterer, at syge mennesker bliver behandlet.
Vi opprioriterer, at vi har et stærkt og konkurrencedygtigt erhvervsliv, der kan klare sig, så arbejdspladserne bliver i landet.
Kl. 9.45
Hvis folk fortsat ønsker at gå på aftenskole, hvilket jeg er sikker på, at de i høj grad gør,
så har vi også sikret, at de har bedre råd til det, idet vi har fjernet de afgiftsforhøjelser, som hr. Jørn Pedersen og hans parti stod for.
Til hr. Kamal Qureshi vil jeg sige: Vi sætter ikke grænser for, hvem der kan gifte sig med hvem.
Vi sætter ikke grænser for, hvem der kan indgå ægteskab eller forlove sig eller blive forelsket.
Det, vi sætter grænser for, er, hvornår man kan få familiesammenføring. Tidligere regeringer har forsøgt at lave begrænsninger i ægteskab.
Det synes jeg er meget usmageligt, men jeg synes, det er rigtigt at sige - også for at sikre en bedre beskyttelse af især de unge piger, der bliver udsat for pres til tvangsægteskaber - at der er en grænse for, hvornår man kan være sikker på at få familiesammenføring.
Så til hr. Christian Brix Møller.
Det er sådan, at når vi har bedt om, at der sker besparelser, så sker det
naturligvis ud fra, at vi siger: Hvad er det, der bedst kan tåle at få en besparelse?
Hvis man har lavet en konkret vurdering og har sagt, at vi har fantastiske projekter, men det ene er lidt mere fantastisk end det andet, så er det klart, at man bevarer det bedste projekt og er nødt til at skære ned andre steder.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-20:
Se, det var jo modigt af Venstres ordfører nu at bekræfte, at der var skåret 1,5 mia. kr. ned på miljøområdet.
Bedre sent end aldrig, kunne man sige.
Jeg vil undlade at spørge, hvorfor Venstre ikke i valgkampen sagde, at miljøet skulle barberes ned i den grad, som det er tilfældet.
Det svar kender vi jo sådan set allerede, for det har vist sig i en meningsmåling bl.a. i Jyllands-Posten den 16. februar i år, at hele 64 pct. af vælgerne er direkte imod de besparelser på miljøområdet og derfor uenige med Venstre.
Så hvorfor skulle Venstre dog lægge de kort på bordet i valgkampen?
Derimod vil jeg spørge til det økonomiske rationale bag Venstreregeringens dispositioner på miljøområdet, mere konkret miljøbistanden.
Jeg vil nu holde det moralske og det, at det vil påføre samarbejdslandene et enormt tab, når vi trækker os ud af perspektivrige projekter, udenfor.
Så jeg vil i al enkelhed spørge Venstres ordfører, om det virkelig er økonomisk ansvarlighed.
Han sagde, at finansloven var udtryk for en modig politisk prioritering.
Det skal jeg så sandelig sige.
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Det er interessant at notere sig, at fru Pernille Blach Hansen og muligvis dermed Socialdemokratiet mener, at det er at give penge til fortiden, når man giver 1½ mia. kr. ekstra til at nedbringe ventelisterne, når man giver ½ mia. kr. til at fremme en bedre kvalitet i ældreplejen og valgfrihed, sådan at det er borgerne selv, der vælger, når man laver en 1-årig fleksibel børneorlov, sådan at børnefamilierne kan bruge mere tid sammen med deres børn i deres første leveår. Hvis det er fortiden, så kan jeg godt forstå, det er fortid, at Socialdemokratiet er regeringsparti.
Det er sådan, at vi på miljøområdet har en besparelse i Miljøministeriet på ca. 200 mio. kr.
På en række andre områder har vi på forhånd sagt, at vi ønsker at lave omprioriteringer.
Vi har flyttet en række ting fra Miljøministeriet til andre ministerier, hvor vi mener, de hører bedre hjemme.
Og det er rigtigt, at vi har ønsket at effektivisere vores ulandsbistand og dermed omlagt, sådan at også den miljøbistand, der gives, bliver mere effektiv.
Og dermed bliver der færre penge. Med hensyn til hr. Jacob Buksti glæder jeg mig til at få slutningen af hr. Jacob Bukstis spørgsmål.
Så har hr. Ole Sohn hørt ret godt efter, for Venstre vil
det gode.
Det er helt rigtigt.
Vi vil det gode, og vi gennemfører det.
Med hensyn til det grå guld er det sådan, at vi har tillid til, at mennesker, også selv om de har passeret 48 år, stadig væk har mange gode år tilbage på arbejdsmarkedet, og vi er sikre på, at vi ved at effektivisere arbejdsformidlingen, ved at målrette den aktivering, der er, også kan sikre, at de mennesker kommer i almindelige, ordinære, ustøttede job, i modsætning til at de skal have klistret en sæk penge på ryggen, for at nogen vil være ved dem, hvilket var resultatet af den servicejobordning, som hr. Ole Sohn og den tidligere regering støttede.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-20:
Integrationsministeren.
Jeg bliver nødt til at fortælle vittigheden, som den er fortalt til mig.
Det beklager jeg.
Når denne her regering snakker om frihedsrettigheder, når denne her regering snakker om, at folk skal have lov til at vælge deres liv, så synes jeg simpelt hen, at det lyder så hult, for det er den samme regering, som på patriarkalsk måde vil bestemme ned i detaljer, hvem folk må blive forelskede i, hvem folk må have som kærester, og hvornår folk skal giftes.
Myndighedsalderen på 18 år er trådt ud af kraft, kære venner.
Den er nu sat op til 24 år.
Vi har markante indskrænkninger i folks frihedsrettigheder i forhold til det, som regeringen har fremlagt, og det præsenterer man som en liberal frihedstankegang.
Jeg vil gerne benytte lejligheden her fra talerstolen til at fortælle en vittighed, som jeg hørte fra nogle unge nydanskere forleden dag
: Hvad er forskellen på en tyrkisk indvandrer, der vil bestemme, hvem hans børn skal giftes med, og Bertel Haarder?
Bertel Haarder taler ikke tyrkisk ...
Jørn Pedersen (S), 2002-03-20:
Nu kunne vi jo tidligere høre på Venstres ordfører, at Venstre er på borgernes side.
Det er jo altid et rart budskab at modtage.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører, om han vil være venlig at forklare, hvordan det er en fordel for borgerne, at vi i går vedtog nogle regler om folkeoplysningen, som jo faktisk berører 1,5 million danskere.
I går var det fuldstændig, komplet umuligt at få et svar fra den ansvarlige minister og fra Venstres ordfører.
Så nu i dag vil jeg give hr. Kristian Jensen muligheden for at svare
på: Hvilken fordel er der for borgerne i de ændringer af folkeoplysningen, man i går vedtog her i Folketinget?
Det var ret markante ændringer, og vi fik ikke et svar.
Vi var ikke i nærheden af et svar.
Det var fuldstændig umuligt at få ministeren og Venstres ordfører op for her på talerstolen at forklare endsige forsvare, hvad det var der skete.
Men nu får hr. Kristian Jensen jo chancen i dag.
Jeg vil opfordre ham til at gøre det og forklare: Hvordan viser det, at Venstre er på borgernes side?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Det er en imponerende energi, der bliver lagt for dagen fra Enhedslistens side for at forsvare bl.a. den fri ungdomsuddannelse, på trods af at talrige evalueringer har vist, at den faktisk ikke bliver brugt af den målgruppe, der skulle bruge den.
Senest har PLS RAMBØLL i december 2000 lavet en evalueringsrapport, der siger, at over halvdelen af dem, der går på uddannelsen, rent faktisk ville have været inde i det ordinære uddannelsessystem eller været i job, hvis ikke de lige havde fået lyst til at tage en omvej over den fri ungdomsuddannelse.
Det kan godt være, at Enhedslisten mener, at vi kan tillade os at bruge pengene så lemfældigt, at over halvdelen af pladserne går til folk, som det i og for sig ikke var meningen skulle gå der.
Vi ønsker bare en større ansvarlighed, og vi vil gerne pege på, at der er blevet lavet nye muligheder i social- og sundhedsuddannelserne og i erhvervsuddannelserne, der er blevet reformeret og gjort betydelig mere rummelige og dermed også har bedre plads til de mennesker, der ellers ville have valgt en omvej over den fri ungdomsuddannelse.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg vil ikke spilde Folketingets tid på at bekræfte de tal, som finansministeren har opgivet, de er naturligvis korrekte.
Men det er også sådan, at hvis man kigger på, hvad der vedrører den danske miljøindsats, er det en væsentlig mindre del end det tal, hr. Keld Albrechtsen og hans medsammensvorne går rundt og bilder folk ind i dag. Jeg vil også gerne understrege, at bevillingernes størrelse jo ikke nødvendigvis fortæller det præcise resultat af virkninger på miljøet.
Det er en gammeldags tankegang, at den eneste måde at gøre ting bedre på er ved at sende en større pose penge.
Kl. 9.40 Når man lytter til hr. Bjarne Laustsen, lyder det jo som om, at det at nedlægge en daghøjskole er noget helt revolutionerende, noget, der aldrig er sket før.
Men nu giver vi større frihed, og så kan kommunerne vælge at bruge daghøjskoler, hvis de synes, at det er et godt redskab.
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-20:
For det, vi har oplevet, er, at der nu er varslet fyringer rundtomkring i hjemmeplejen.
Det var der, Venstre sagde, at der ville komme flere.
Det er også højst usikkert,
om sundhedssystemets ventelister bliver nedbragt på baggrund af de udmeldinger, der har været.
Men én ting er helt sikker, nemlig at det vil komme til at gå ud over daghøjskolerne.
AMU-centrene vil blive lukket, og det vil jo gå ud over den lille mand og den lille kone, som Venstre ellers er så optaget af.
De vil få længere til deres uddannelsessteder, og det betyder, at de, der står bagest i køen med hensyn til muligheden for at få job, kommer endnu længere væk fra det.
Og skulle en virksomhed få brug for at afskedige eller måske endda helt lukke, så har man også fjernet varslingspuljen, der kunne gøre, at folk kunne komme hurtigere i arbejde igen.
Venstres medlemmer ude i regionerne har ikke haft indflydelse på det her, det kan man da se.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Det er i hvert fald historisk, at vi nu har en regering, der ikke alene baserer sig på Dansk Folkepartis gammelkonservative og flygtningefjendske idégrundlag, men som nu også har proklameret sig som direkte miljøfjendsk.
Så står hr. Kristian Jensen her og direkte vildleder befolkningen og påstår, at miljønedskæringerne bare er omgrupperinger på finansloven.
Derfor vil jeg godt bede hr. Kristian Jensen komme herop
og bekræfte de beregninger, som finansministeren har sendt til fru Pernille Blach Hansen i går.
Det er beregninger, der viser, at der er tale om direkte nedskæringer på miljøsiden på mere end 1½ mia. kr. Og så står Venstres ordfører heroppe og påstår, at det bare er omgrupperinger.
Det er direkte vildledning.
Og jeg vil faktisk også godt bede finansministeren kommer herop og bekræfte de oplysninger, som han har fremlagt i det meget vigtige bilag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Mennesker, der ikke har fået særlig mange muligheder på uddannelses- og arbejdsmarkedet, får frataget eller begrænset muligheden for at øge deres kvalifikationer med denne her finanslov, på samme måde som mennesker, der ikke passer ind i uddannelsessystemets traditionelle, stive rammer, fratages de alternative muligheder, der har været.
Den fri ungdomsuddannelse skal væk, tre fjerdedele af daghøjskolerne skal væk, størstedelen af folkeuniversiteterne skal væk, og prisen på aftenskolekurser skal fordobles for handicappede og ældre.
Alt, hvad der er skævt, alt, hvad der afviger fra den nyliberale drøm om et strømlinet samfund, hvor alle fødes med slips, skal afvikles.
I en måned har vi forsøgt at vriste en vision, et alternativ, for de mennesker ud af Venstre, og jeg vil gerne give Venstre endnu en lejlighed til ud over TAMU-kurserne at komme med bare et enkelt bud på, hvad vi stiller op med den gruppe mennesker, der ikke passer ind i uddannelsessystemets stive rammer.
Kl. 9.35
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Hr. Villy Søvndal havde i og for sig ikke noget spørgsmål til mig, men jeg kan fortælle, at når man lytter til hr. Villy Søvndal, både i dag og tidligere, så er der en ganske tydelig forskel på den valgfrihed, som hr. Villy Søvndal står for, og den valgfrihed, som Venstre står for.
Hr. Villy Søvndals valgfrihed er valgfriheden til at bruge skatteborgernes penge.
Det er valgfriheden til, at vi herinde skal vælge, hvorledes folk skal bruge deres penge, for vi skal kræve dem op og bruge dem for dem.
Vores valgfrihed i Venstre er at sige, at når folk kommer i nød, så har vi et fælles ansvar for at hjælpe dem og hjælpe dem tilbage på fode, men hvordan den hjælp skal foregå, hvem der skal levere den, hvordan den skal udføres, skal folk have valgfrihed til.
Vi tror nemlig på, at vi herinde ikke er de klogeste, ikke er dem, der i og for sig kan vælge for alle befolkningsgrupper i Danmark, og som for enhver person kan sige: Sådan skal din hjælp være.
Jeg kan ikke bekræfte det, hr. Ole M. Nielsen siger.
Jeg har absolut ikke noget mål om noget stort eller større forbrug.
Det har jeg intet ønske om.
Jeg har et ønske om, at folk har lov til at vælge selv, om de ønsker at bruge pengene til et større forbrug eller ej, men ikke at de skal gøre det. Til hr. Morten Helveg Petersen: Jeg vil bare sige, at hvis der var noget, der skulle være systembevarende, så skulle det være at fortsætte det system, der har været i årevis i Folketinget, at skatter og afgifter bare er noget, man sætter op.
Det er noget, man sætter op, hver gang man ikke kan få budgettet til at passe sammen.
Så tager man et nyt dyk ned i borgernes lommer.
Det er det system, som hr. Morten Helveg Petersens parti har støttet op gennem 1990'erne og faktisk også har støttet tidligere.
Det system er brudt nu, for nu er der indført et skattestop.
Hr. Morten Helveg Petersens og Det Radikale Venstres ændringsforslag bliver solgt som en skattelettelse, men hvis man kigger på tallene, som vi stemte om i går, viser det sig, at der bliver hentet flere penge ind i skat og ikke færre.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Det Radikale Venstre vil investere i fremtiden, vi vil investere i uddannelse.
Venstre sparer på uddannelse.
Det Radikale Venstre vil investere i miljøet, vi vil bruge penge på miljøet.
Venstre skærer i pengene til miljøet.
Og så er det os, der skal kaldes for systembevarere.
Det Radikale Venstre har fremlagt sit forslag til skattereform.
Skattestoppet virker konserverende på strukturer.
Venstres i øvrigt fornuftige skatteordfører har jo selv været ude med tanker om, at man burde kigge på mellemskatten.
Så jeg håber da også, at det er en debat, der begynder at foregå internt i Venstre.
Jeg vil spørge hr. Kristian Jensen: Hvem er det, der er systembevarere?
Det er da partiet Venstre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-20:
Jeg vil spørge hr. Kristian Jensen, om han kan bekræfte, at et af Venstres kvalitetskriterier for et rigt samfund er størst individuelt forbrug.
Det er ikke mennesket frem for systemet, som hr. Kristian Jensen og Venstrefolk siger ved festlige lejligheder, og som hr. Kristian Jensen sagde.
Nej, det er de stærke, frem for det system, som skal sikre, at alle har lige ret.
Kan hr. Kristian Jensen ikke bekræfte det?
Villy Søvndal (SF), 2002-03-20:
Hr. Kristian Jensens budskab i indledningen var meget båret af et synspunkt, der hedder, at det her giver større frihed til mennesker.
Nu er det jo dagen i dag, hvor et antal tusinde, jeg ved
ikke hvor mange, mennesker vil samles her udenfor
De er af en anden opfattelse.
De er af den opfattelse, at deres frihed er væsentligt indskrænket.
Det er dem, hvis uddannelse blev lukket, daghøjskoler, fri ungdomsuddannelse, klubuddannelse, aftenskolehold osv.
De har svært ved at forstå en tale om, at det her er større frihed til dem.
De oplever det som modsat.
Eller de fremmede, som er kommet hertil, og som kun får halvdelen af, hvad andre får.
De opfatter det ikke som en frihedshandling at blive sat så voldsomt ned i indkomst.
Eller dem, der socialt bliver ramt af det, regeringen laver.
Det er dem, der vil mødes i dag.
De har den modsatte opfattelse.
Kl. 9.30
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Jeg ved godt, at det måske kan virke provokerende på nogle, men jeg vil alligevel forsøge at få lidt faktuel oplysning ind i denne her debat.
Til Hr. Aage Frandsen: Der er i dag 130 daghøjskoler, og nu lyder det, som om man skal til noget helt nyt, nemlig at nedlægge daghøjskoler.
Det er rent faktisk sådan, at siden den 1. januar 1999 er der blevet nedlagt 48 daghøjskoler i forvejen; det vil sige, at det er en løbende udvikling, der har været.
Og hvis kommunerne mener, at det er et godt redskab, så vil daghøjskolerne selvfølgelig fortsætte på glimrende vis.
Men hvis kommunerne mener, der er andre redskaber, der er bedre, så vil jeg ikke afvise, at der kan være nogle daghøjskoler, der bliver nødt til at lukke, præcis som det har været tilfældet tidligere.
Til fru Jytte Andersen: Hvis man slår op under § 21, Kulturministeriet, og kigger på, hvad det er for tal der gives, så tegner der sig ikke det billede af en kulturel massegrav, som man forsøger at fremmane, så tegner der sig et billede af en ganske lille beskeden ændring i det budget, der er lagt frem, og en ændring, som har baggrund i det, vi har sagt igen og igen: Vi omprioriterer for at sikre velfærdssamfundets kerneydelser.
Til hr. Ole Stavad: Det er sådan, at vi sikrer de ældre mennesker en god hjemmehjælp og en valgfrihed.
Vi sikrer dem med den aftale, vi har lavet med KL, vi sikrer dem med det lovforslag, der hedder L 130, og vi fordeler 500 mio. kr. efter den demografiske fordeling, der er, sådan at de kommuner, der har mange pensionister, får dem.
Hvis kommunerne i forvejen er dygtige og veldrevne og måske har tilbudt valgfrihed, så kan de godt bruge nogle af de penge til andre områder.
Hvis kommunerne ikke kan løse opgaverne med de penge, de får, så må de selv finde yderligere penge.
Derfor kan man ganske rigtigt ikke følge alle 150 mio. kr. direkte ned i kassen, men vi sikrer med den aftale og med de 500 mio. kr. valgfrihed og en god kvalitet.
Grete Schødts (S), 2002-03-20:
Jeg synes, det mindste, man kan forlange af Venstres ordfører, er, at han læser Venstres egne lovforslag.
Maren og Kaj, der bor på Ærø, er et eksempel taget direkte ud af lovforslag nr. L 130, som vi skal behandle på fredag.
Der er intet frit valg i det, så jeg vil bede Venstres ordfører om at læse Venstres egne forslag.
Så citerer hr. Kristian Jensen en rådmand i Odense og giver mig en dødssyg forklaring om, at det kun er plejen, man ikke kan udlicitere.
Man har aldrig udliciteret pleje, det er praktisk bistand, men nu har man opgivet, for leverandøren kan og vil ikke levere ydelserne i ydertimerne, for så kan han ikke tjene penge.
Sådan ligger landet.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Til hr. Ole M. Nielsen, som er og i lang tid har været interesseret i den regionalpolitiske udvikling, synes jeg måske, jeg vil sige, at det er lidt kedeligt, hvis hr. Ole M. Nielsen ikke kender til de to forslag - det ene om et regionalpolitisk rejsehold og det andet om den nationale turismestrategi - for det regionalpolitiske rejsehold er faktisk udviklet i den proces, som har kørt under overskriften »Den jysk-fynske erhvervsstrategi«, hvor det er angivet og beskrevet nærmere. Man kan også se det i vores notat, jeg omtalte før, »Mennesker først«, fra den 28. januar. Det er nøglen til sparringen, som staten bør tilbyde for at kunne drage bedst mulig nytte af de erhvervsudviklingsmuligheder, som vi gerne havde set nogle flere af i det her finanslovforslag, og som vi i øvrigt også har berørt i forhold til udmøntningen af UMTS-licenserne, hvor vi gerne havde set, at vi kunne være kommet ind med en betydelig større satsning med de regionale vækstmiljøer.
Dér vil det regionalpolitiske rejsehold være en væsentlig sparringspartner.
Så det kommer derfra.
Den nationale turismestrategi er jo en udmøntning af det projekt, som har været i gang for at samle turismen i et engagement for turismeudviklingen, hvor det også var, på det tidspunkt, det kom, den daværende regerings svar til turismen om, at det ville vi gerne være med til.
Og det er det, vi står ved, nemlig at udvikle og også tage vores del af det økonomiske på den nationale turismestrategis udvikling og videreførsel.
Til fru Rikke Hvilshøj vil jeg sige: Tillid til den enkelte borgers eget frie valg fordrer, at der er en ordentlig valgmulighed, og den valgmulighed bedømmer man de steder, hvor borgerne vælger deres egne kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Når det er et stort, offentligt tilbud som for eksempel hjemmehjælpen, så vil kommunerne tilrettelægge det sådan, som de nu også opfordres til det af deres borgere.
Jeg tror, det er meget få kommuner, der vil deres borgere det ondt; dem har jeg ikke hørt om.
Jo, en enkelt måske.
Men det er ikke det sædvanlige, må jeg sige.
Og derfor: Der er jo omfattende frit valg i en lang, lang, lang række kommuner
Det, fru Rikke Hvilshøj og hendes parti gerne vil, er, at man vil tvinge et eller andet projekt frit valg ned over alle de steder, hvor det faktisk ikke gror af sig selv.
Jeg er overbevist om, at frit valg vil gro af sig selv.
Til hr. Jørgen Winther vil jeg blot sige om private hospitaler: Jamen der har jo altid været private hospitaler, som amterne har arrangeret sig med, vi kan nævne masser af private aktiviteter.
Men det i projektet, som vi har været imod og stadig er imod, er, at den enkelte patient og sygehuset skulle have penge med fra staten, så amtet kunne skubbe sine egne patienter foran og derved favorisere sig selv.
Jørgen Winther (V), 2002-03-20:
Jeg stillede et spørgsmål til fru Gjellerup i første runde, som jeg ikke fik svar på.
Det var angående privathospitalerne.
Det er jo sådan, at Socialdemokraterne i årevis har kæmpet imod patienternes frie valg mellem offentlige sygehuse og privathospitaler.
Nu har Socialdemokraterne så stemt for vort forslag om det frie valg.
Derfor er mit spørgsmål til fru Pia Gjellerup: Er det sådan nu, at Socialdemokratiet af et ærligt hjerte er oprigtigt positiv over for, at vi har privathospitaler, og vil man arbejde sammen med os for, at patienterne får mere og mere frit valg til privathospitalerne?
Det andet spørgsmål er: Regeringen kommer også med et forslag angående eksperimentel behandling af kræftpatienter i udlandet, og der bliver afsat nogle millioner kroner.
Er Socialdemokratiet også positive over for det forslag nu, således at alvorligt syge kræftpatienter får mulighed for at få en ekstra chance ved at blive behandlet i udlandet?