runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2005-12-09:
Det kan man helt givet, der er mange tiltag, man kan gøre.
Det, jeg kunne konstatere med hensyn til Odense Banegård, var, at det var overvågningen af Odense Banegård, der for alvor skabte en ændring i folks adfærd, så folk turde komme der.
Uden overvågning turde folk ikke komme der.
Det er også vigtigt for at understrege, at f.eks. hele den politireform, vi er i gang med at diskutere i øjeblikket, altså det, at politiet hurtigere og bedre kan betjene befolkningen, også vil få en betydning for tryghed og sikkerhed.
Så der er andre ting, man kan tage fat i, men jeg tror bare, at man skal se det i en sammenhæng og forstå, at overvågning og andre tiltag ikke er hinandens modsætninger, men godt kan være noget, man kan gøre samtidig, og at det kan understøtte forskellige andre initiativer.
Lene Espersen (KF), 2005-12-09:
Jeg vil til fru Line Barfod sige, at der da naturligvis er meget af lovgivningen, der hører under mit lovgivningsområde, men det er jo ikke noget, der vedrører retspolitikken eller Justitsministeriet alene.
På næsten alle ministerieområder og lovgivningsområder vil der være tiltag, hvortil nogle vil sige: Det her er da et indgreb i min private sfære, at lovgiverne nu går ind og bestemmer dette eller hint, hvad angår den måde, jeg agerer på.
Et område, som har været debatteret meget – det hører så også under mit område, men har ikke været til debat i dag – er spørgsmålet om at sætte fartmålere op og overvåge, om folk kører for stærkt på vejene.
Det har vi også haft en debat om her, og der har regeringen anlagt en mere restriktiv praksis end den, tidligere regeringer havde.
Tidligere regeringer havde ikke noget problem med, at der var kameraer alle vegne, der optog biler.
Det var ikke noget indgreb i privatlivets fred.
Og der har vi sagt, at vi synes, at kameraerne skal målrettes mod de steder, hvor der er et behov.
Så jeg vil sige til fru Line Barfod, at jeg synes, at man må tage stilling fra sag til sag.
Jeg synes, det er fint at have generelle pointer, men hvis fru Line Barfod føler, at privatlivets fred ikke bliver taget højtideligt nok, så tror jeg, det er bedre at komme med konkrete forslag til, hvordan man så skal indskrænke mulighederne og ...
Line Barfod (EL), 2005-12-09:
Jeg kan forstå, at hr. Tom Behnke ikke ønsker mere overvågning end nødvendigt, og så må vi jo altid diskutere, hvad er nødvendigt.
Men jeg vil gerne høre, om hr. Tom Behnke ikke har andre ideer til, hvordan man kunne skabe mere tryghed for borgerne uden overvågning, om man f.eks. på Odense Banegård kunne gøre andet end bare at sætte overvågningskameraer op.
Morten Bødskov (S), 2005-12-09:
Ja, så kom det jo på banen igen.
I enhver debat med deltagelse af Dansk Folkeparti er det fuldstændig umuligt at få en seriøs diskussion om balancerne i disse spørgsmål, for det kommer altid til at handle om Dansk Folkepartis syn på muslimers tilstedeværelse i det danske samfund.
Hvis hr. Kim Christiansen ville give sig tid til at læse Politiets Efterretningstjenestes årsberetning, kunne han se, at der jo er højreekstreme grupper i Danmark, som efterretningstjenesterne holder meget skarpt øje med.
Hr. Kim Christiansen er valgt i Århus, og bl.a. netop her er der helt aktuelt meget store problemer med højreekstreme gruppers meget voldsomme – for nu at sige det på en meget pæn måde – fremfærd over for andre politiske grupperinger.
Jeg synes, man skal finde balancen, og jeg tror faktisk, det ville være gavnligt for debatten, hvis Dansk Folkeparti også kunne tænke sig at gøre det fremover.
Kim Christiansen (DF), 2005-12-09:
Der er mange ting, der kan indgå i mine overvejelser.
Jeg tror, fru Line Barfod udtrykte det sådan, at vi netop bøjer os for terrorister osv., men det er jo ikke rigtigt.
Men vi er heller ikke naive, sådan som Enhedslisten er.
Vi vil gerne tro på det bedste i mennesker, men vi er ikke bundhamrende naive.
Det er bl.a. sket med Enhedslistens velsignelse, men jeg vil godt sige, at det ikke er Dansk Folkeparti, der har været bannerfører for at fylde landet op med personer af en anden oprindelse og måske også med en tankegang, der kunne gå i retning af terrorisme.
Når der er et politisk flertal for at lukke den type af mennesker ind i Danmark, er vi bare nødsaget til at sikre, at de i hvert fald ikke foretager de handlinger, som de måske indimellem har til agt at foretage.
Det er rigtigt, at der står i forslaget, at vi også skal overveje alternativer til overvågning.
Det er fuldstændig korrekt, og jeg mener ikke, at man ikke kan drage det ind i debatten.
Jeg sagde bare, at det, jeg i hvert fald personlig vil have fokus på, er selve overvågningsspørgsmålet.
Line Barfod (EL), 2005-12-09:
Det synes jeg er en meget, meget grov anklage mod ganske mange personer, der bor i Danmark, både danske statsborgere og andre, og hvis vi går tilstrækkelig langt tilbage, er vi alle sammen kommet hertil til forskellige tider og har fyldt landet op, ligesom ganske mange danskere er draget ud til andre lande i verden og har fyldt dem op.
Men det har åbenbart været forkert.
Jeg ved ikke, hvor mange generationer der skal have boet i et land, før det efter hr. Kim Christiansens opfattelse er i orden at begå terror, eller hvordan jeg skal forstå holdningen.
Er det, vi skal gøre for at forebygge terror, at lade være at fylde landene op?
Man kan selvfølgelig sige, at hvis der ikke er nogen borgere i et land, bliver der nok heller ikke noget terror, men jeg synes faktisk, det er meget rart, at der er nogle mennesker.
Jeg mener ikke, at man skal være naiv, men jeg mener altså, at vi er nødt til at se på: Hvad er det, der får folk til at foretage vanvittige handlinger som at sprænge sig selv og andre i luften?
Og hvad kan vi gøre for at forebygge det?
Som vi kan se af erfaringerne fra London, er det ikke nok med overvågningskameraer, og derfor efterlyser jeg andre værktøjer.
Kim Christiansen (DF), 2005-12-09:
Nu kan jeg åbenbart definere det lidt mere snævert.
Fru Line Barfod slår alle over én kam, når hun siger: Jamen det er danskere, for alle, der opholder sig i Danmark, er danskere.
Men det er jo slet ikke det, vi taler om.
Vi taler primært om personer med islamisk baggrund, fordi det er et faktum, at det er de kredse, vi har set begå terrorhandlinger.
Så ved fru Line Barfod udmærket godt, at når jeg står heroppe og nævner en bestemt befolkningsgruppe, som jeg gerne så ikke var her i landet – hr. Morten Bødskov har jo defineret den befolkningsgruppe – er det, fordi det er folk med en middelalderlig samfundsopfattelse.
Jeg tror ikke, vi selv med fru Line Barfods bedste intentioner kan få de mennesker til at opgive den tankegang, for det danske samfund har jo brugt adskillige hundrede år på at nå til den demokratiske opfattelse af tingene, som vi har i dag.
Anne Baastrup (SF), 2005-12-09:
Jeg vil godt have hr. Kim Christiansen til at forklare mig forskellen på en politistat og det, Dansk Folkeparti ønsker skal ske i det danske samfund.
Line Barfod (EL), 2005-12-09:
Til det sidste hr. Kim Christiansen sagde: Jeg synes, Dansk Folkeparti i høj grad lader terroristerne sætte dagsordenen.
Man er åbenbart parat til at lade dem skabe en frygt, som gør, at vi skal have overvågningskameraer og andre overvågningsforanstaltninger overalt, og dermed lader man dem jo sætte dagsordenen og også vinde kampen, fordi vi indskrænker vores frihedsrettigheder ganske alvorligt.
Så kan jeg ikke helt forstå, at hr. Kim Christiansen siger, at det ikke er meningen med debatten i dag at diskutere andre værktøjer end overvågning.
Jeg synes dårligt, det kan siges tydeligere, og jeg mener, det er vigtigt at diskutere, om man kan gøre andet.
Så forstår hr. Kim Christiansen ikke lovlydige borgeres overvågningsfrygt.
Jeg skal bare spørge: Når hr. Kim Christiansen skal på en flyrejse, tænker han vel over, hvad han har i sin taske.
Undersøgelsen er ikke noget særlig stort indgreb, men hvad nu hvis udviklingen fortsætter, så man på et tidspunkt ikke må have bælte og sko og smykker osv. på?
På et tidspunkt måtte man ikke have tandtråd med, og det var da et indgreb over for lovlydige borgere, selv om man accepterede det.
På samme måde: Hvis man også på andre områder er nødt til at ændre sin adfærd af frygt for overvågning, er det også et indgreb i den frihed, lovlydige borgere ellers har, og kan det slet ikke indgå i hr. Kim Christiansens overvejelser?
Kim Christiansen (DF), 2005-12-09:
Jeg kan også godt huske Rote Armee osv. osv.
De huserede bl.a. med baggrund i nogle meget venstreorienterede synspunkter, og Rote Armee er vi da så heldigvis fri for.
Jeg skelner jo ikke mellem den ene eller den anden form for terror, jeg er bare nødt til at forholde mig til det faktum, at den grad af terror, vi har i dag, i hvert fald er rimelig religiøst betinget.
Det tror jeg godt vi kan slå fast.
Jeg tror også, at jeg kan slå fast, at det ikke er noget med, at vi bare vil give los, heller ikke i det offentlige rum.
Jeg sagde også i min ordførertale, at Dansk Folkeparti vil være med til overvågning i et nødvendigt omfang.
Anne Baastrup (SF), 2005-12-09:
Jeg vil gerne have, at hr. Kim Christiansen forklarer mig, hvordan hr. Kim Christiansen vil definere forskellen mellem en politistat og det samfund, hr. Kim Christiansen siger, at Dansk Folkeparti ønsker med overvågning af samtlige danskere, der bor her i landet?
Kim Christiansen (DF), 2005-12-09:
For det første ønsker jeg ikke at overvåge alle borgere, der bor her i landet.
Jeg ønsker en overvågning, som primært er rettet mod de kriminelle.
For det andet ved jeg ikke, hvorfor jeg skal stå her og definere en politistat, for fru Anne Baastrup ved jo godt, at her er der altså nogle helt andre tilstande end dem, vi har her i Danmark, så det er slet ikke det, der er tale om.
Det er ude af proportioner, men det er jo en smart retorik fra SF’s side.
Jeg kan ikke besvare det bedre, end jeg har gjort, men jeg kan selvfølgelig kun beklage, hvis fru Anne Baastrup opfatter Danmark som værende en politistat.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-09:
Jeg er lidt overrasket over nogle af de udtalelser, som kommer fra hr. Kim Christiansen, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, om Dansk Folkeparti mener, der findes nogle principper for en retsstat, som er så grundlæggende, at de alligevel kunne have betydning for den diskussion, vi har om overvågning.
Er der ikke nogle forhold omkring privatlivets fred, der gør, at der skal være grænser for overvågning, eller skal der bare kunne gives los i enhver retning, hvis det står til Dansk Folkeparti?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der blev talt om islamisk middelalderbaggrund for nogle af de forbrydelser, som hr. Kim Christiansen nævnte.
Men er det kristen baggrund, der gør, at også mange danskere begår voldsomme forbrydelser, tæver deres koner eller slår folk ihjel, eller hvad ved jeg?
Man skal ikke blande religion og politik sammen på den måde, som hr. Kim Christiansen gør.
Kim Christiansen (DF), 2005-12-09:
For at tage det sidste først vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det ikke er, fordi jeg blander religion og politik, men jeg er bare nødt til at forholde mig til det faktum, at i hvert fald indtil videre er de større terroraktioner, vi har set, begået af islamiske ekstremister.
Dansk Folkeparti ønsker ikke bare at give los på private områder – lad det være slået helt fast – og jeg tror også, det er fremgået meget klart og tydeligt, at for mig er sigtet med overvågning dels at forebygge, dels at opklare kriminalitet af enhver art.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-09:
Terror kan jo opstå på mange baggrunde, men det er ikke, fordi jeg vil negligere de budskaber, som visse terrorister giver, når de udfører deres terrorhandlinger.
Det er slet ikke det, det handler om.
Nu var jeg ikke så gammel i 1970’erne, som hr. Kim Christiansen var, men alligevel kan ordføreren måske huske Rote Armee Fraktion og De Røde Brigader, og hvad ved jeg, der ellers fandtes af andre former for terrororganisationer.
Og så noterede jeg mig, at ordføreren sagde, at man på det private område ikke bare ville give los.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-13:
Det har været interessant at følge regeringens såkaldte kulturkamp, både dens første, anden og nu tredje fase.
Det ser nemlig ud, som om kampens mål først og fremmest er regeringspartiernes egne værdigrundlag.
Første fase handlede om at gøre op med de liberale værdier: værdier som frisind og troen på, at folk og kommuner kan selv.
Anden fase har jeg ikke helt styr på hvad drejer sig om, ud over at kulturministeren har sagt, at der nu er en sådan i gang, men at den ikke handler om det, han først sagde, den handlede om.
Nu er der så indledt en tredje fase i kulturkampen: kampen mod liberalismen og fornuften – liberalismen forstået som markedsøkonomi, hvilket burde være en økonomisk idé, Venstre kunne forlige sig med, mens fornuften vel kan siges at være grundlaget for konservatismen.
Jeg har min empiri om kulturkampens tredje fase bl.a. fra det lovforslag, vi behandler lige nu: Det skal være gratis for børn og unge at komme på museum.
Det er Det Radikale Venstre fuldstændig enig i.
Til gengæld er vi ikke enige i den kompensationsmodel, som regeringen har valgt.
Den indebærer nemlig, at uanset hvor mange børn og unge der kommer på et museum, så kan museet være fuldstændig sikker på at få det samme beløb år efter år.
Kompensationen fastsættes én gang for alle med udgangspunkt i det antal børn, som besøgte museet i 2005.
Det betyder, at der ikke er noget som helst økonomisk incitament for museerne til at gøre sig umage med at få fat i så mange børn og unge som overhovedet muligt.
Det her kan betyde, at de eneste børn, vi rent faktisk får fat i med de mange millioner kroner, der er sat af til formålet, er de børn, der i forvejen ville komme på museerne: børn, der kommer fra hjem med klaver; børn, der kommer fra et kulturelt miljø, hvor det at gå på museum er noget, som man gør.
Det, vi ønsker, er selvfølgelig, at mange flere børn fik deres gang på museerne, og at der var et økonomisk incitament for museerne til at sikre, at det blev sådan.
Men nu har statsstyringen taget over, markedsøkonomiske principper er sat fuldstændig ud af spil.
Det samme er fornuften.
Det er et forslag, som gør op med statsstyringen til fordel for mere liberalisme, mere markedsøkonomi, mere sund fornuft.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget forkastedes, idet 48 stemte for, 59 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Med det her lovforslag fortsætter man den meget kedelige praksis, man har fået skabt over de seneste år, hvor det bliver lejerne i den almene sektor, som skal betale for det, der ellers var en fælles opgave, nemlig at betale for boliger til de dårligst stillede.
Både under førstebehandlingen og i dag har jeg forgæves forsøgt at få et klart svar fra regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, som står bag det her røveri af lejernes penge.
Hvornår stopper det her?
Hvor mange år endnu skal man regne med som almen lejer, at man som den eneste skal betale en regning, som ellers tilkommer resten af samfundet?
Det er der ikke kunnet komme noget svar på.
Så konklusionen må være, at Hansenbanden ikke har lavet sit sidste kup endnu, og at man som almen lejer med bæven kan se frem til næste års forhandlinger, hvor der så yderligere vil blive grebet dybt i Landsbyggefondens kasse.
Den konservative partileder, som også er økonomi- og erhvervsminister, har de seneste uger turneret med et udtryk, som hedder, at vi ikke skal efterlade regningen i børneværelset.
Det kan jeg som SF'er jo kun være enig med ham i.
Men det her er jo et eklatant eksempel på, at det lige præcis er det, regeringen gør, for i og med at man har stjålet milliarder og atter milliarder i Landsbyggefonden, så er man i dag oppe på, at alle penge i Landsbyggefonden er brugt op til langt ind i 2020'erne.
Hvem skal betale den regning?
Det skal børnene i børneværelset, ja, ikke alene børnene i børneværelset, men børnene af nogle af de fattigste familier i det her land, som bor i den almene sektor.
Dette forslag vil øge uligheden markant, og det kan vi selvfølgelig ikke medvirke til i SF, det er vi lodret imod.
Endelig må jeg sige, at det også har undret mig, at det ikke har været muligt at få lavet selv nogle meget simple justeringer af det her lovforslag, f.eks. ved at sikre, at der er rimelige regler omkring genhusning.
Der har SF så sammen med Socialdemokratiet måttet stille et lovforslag, som jeg da håber at et flertal af Folketinget vil besinde sig på og stemme for her om lidt.
Det samlede lovforslag er ved at nå op på at blive danmarkshistoriens største tyverisag.
Det er bare sådan, at når det handler om så mange milliarder, så bliver det normalt ikke kaldt tyveri.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Jeg kan forstå, at både Venstres og Det Radikale Venstres ordførere mener, at de har en stor og afslørende pointe, når de kan nå frem til, at Socialdemokraterne ikke principielt er imod at tage lejernes penge.
Lad mig sige det på den måde: Det er ikke nogen overraskelse for Enhedslisten, det vidste vi godt.
Vi er til gengæld tilfredse med, at Socialdemokraterne nu er kommet så langt i deres overvejelser, at de har besluttet sig til, at måden at arbejde regeringen ud af regeringskontorerne på ikke er at støtte, at man stjæler lejernes penge, samtidig med at man giver store skattelettelser til husejerne i Nordsjælland.
Det synes vi sådan set er meget klogt og meget fornuftigt.
Jeg synes ærlig talt, at det er lidt fattigt, når Det Radikale Venstre i den her debat forsøger at komme uden om diskussionen om, hvordan pengene bliver skaffet, ved at remse op, at man bruger dem godt og fornuftigt – jamen det gør man tit også med satspuljepengene, og det gør man også med de her penge.
Men det er da underligt, at man lægger nogle afgifter og nogle skatter, som det i realiteten er, på de dårligst stillede danskere, sådan at de skal finansiere alt det gode, selv om det jo passer meget godt med regeringens skattestop.
Det, som jeg så også synes er interessant i den diskussion, er lovligheden af det, man gennemfører.
Nu har jeg læst meget nøje på teksten i dag, fordi jeg ikke plejer at beskæftige mig med boligpolitik, og jeg har derfor også gennemlæst de forklaringer på, hvorfor det her ikke er ekspropriation.
Min opfordring til lejerbevægelsen skal da bare være, at man nu tager konsekvensen af, at vennerne i Socialdemokratiet ikke længere er med til det her tyveri, og sørger for at anlægge en sag og undersøger, om det her i realiteten ikke er grundlovsstridigt.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-13:
Så må vi så se på, når det kommer tilbage til udvalget, hvor meget man har reddet gennem den her pulje.
Men hr. Mogens Jensen må da forklare vælgerne uden for det her hus, hvordan det her er blevet mindre kommercielt, og hvordan det er blevet mindre centralistisk.
Det er jo stadig væk sådan, at hele det her lovforslag er lagt til rette efter, at de store kommercielle aktører nu også skal ud på lokalradioog tv-området.
Passer det ikke? vil jeg spørge hr. Mogens Jensen.
Passer det ikke, at man stadig væk nedlægger alle de lokale radio- og tv-nævn og lægger hele beslutningskompetencen over til et centraliseret organ?
Det er jo stadig væk lige så centralistisk, lige så kommercielt, er det ikke helt korrekt?
Mogens Jensen (S), 2005-12-13:
Det har hr. Holger K. Nielsen fuldstændig ret i, og det er også derfor, at hvis hr. Holger K. Nielsen læser betænkningsbidraget fra Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, kan han se, at der klart står, at det lige præcis er en af de forudsætninger i lovgivningen her, som vi stadig væk er uenige med regeringspartierne og Dansk Folkeparti om, og som vi vil arbejde på at få ændret i forbindelse med de kommende medieforhandlinger.
Så der er hr. Holger K. Nielsen og jeg ikke uenige, og det gælder også andre elementer i lovforslaget, som jeg har redegjort for.
Tilbage står altså, at med lovforslaget, som det kommer til at ligge nu efter en forhandling med Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, gives der bedre muligheder for lokalradio- og tv, end hvis det her lovforslag ikke havde båret Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres fingeraftryk.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Hr. Mogens Jensen er jo en meget god levendegørelse af den særlige socialdemokratiske strategi, der går ud på, »at vi ikke er enige i, men vi accepterer, at ...«
Og set i lyset af det kan man se frem til medieforhandlingerne på det store område med nogen frygt og bæven for resultatet.
Men jeg vil bare spørge: Har hr. Mogens Jensen og hans radikale venner i den her sag sørget for, at der er kommet flere penge til lokalradioerne, eller har han bare sørget for, at der tages nogle penge fra nogle lokalradioer og gives til nogle andre?
Mogens Jensen (S), 2005-12-13:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, og det ved hr. Per Clausen også udmærket, at vi her senest i finanslovforslaget fra Socialdemokratiets side har foreslået 20 mio. kr. ekstra til den pulje, der deler penge ud til lokalradioer og -tv-stationer, så man kommer op på nogenlunde det niveau, man havde, før den her regering kom til.
Det er et mål, vi stadig væk vil arbejde for, og det har vi også klart tilkendegivet i vores mediepolitiske udspil.
Det var sådan set ikke det, lovforslagsforhandlingen her handlede om, for der har det handlet om de strukturer, der skal danne grundlag for de kommende tilskud.
Og jeg vil sige, at kan vi under de kommende medieforhandlinger få løst det afgørende problem, at det, lokalradioer og -tv-stationer udeomkring i landet allermest mangler, er flere penge, så er det det vigtigste, og ikke, om der sker en forenkling af tilskudsreglerne.
Det er pengene, de mangler, og så vil de sådan set, tror jeg, gerne acceptere den forandring, der sker af tilskudsreglerne.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Jeg har altså forstået det rigtigt: Den aftale, hr. Mogens Jensen har indgået med ministeren, Venstre og Konservative, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, fører til, at nogle lokalradioer får dårligere økonomiske vilkår i fremtiden, end de ville have fået, hvis hr. Mogens Jensen ikke havde indgået den aftale, fordi hr. Mogens Jensen har udpeget nogle særlige lokalradioer, som han har sagt der var særlig behov for at hjælpe på bekostning af de andre.
Det er resultatet af hr. Mogens Jensens forligsiver og forhandlingsevner.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Ja, til den tid er De Radikale vel bundet af så mange forlig, at ulykkerne alligevel bliver begrænsede.
Det, jeg ikke forstår ved hr. Simon Emil Ammitzbølls indlæg, er, at det er rigtigt, at Det Radikale Venstre stemmer for en lov, der betyder en centralisering.
Så stemmer man ydermere for en lov, hvor nogle lokalradioer får det dårligere, end de ville have fået, hvis man ikke kommer igennem med sit ændringsforslag.
Det er konsekvenserne.
Så er det rigtig nok, at så får man straffet denne her særlige form for pirateri hårdere, en særlig form for pirateri, der primært rammer de multinationale tv-selskaber, som lever af at sælge betalings-tv.
Her findes der jo også den eneste rigtige ændring i loven, nemlig den, at man sørger for, at den ene ikke bliver diskrimineret i forhold til den anden.
Realiteten er vel, at Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne stemmer for en lov, der fører til dårligere vilkår for ikkekommercielle lokalradio- og lokal-tv-kanaler.
Det er vel pointen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Jeg har meget svært ved at følge hr. Per Clausens sidste pointe og afsluttende kommentar.
Det er vi stadig væk imod, men man kan jo ikke ændre alt.
Nogle får det dårligere, siger hr. Per Clausen, altså får et ringere tilskud, end de får i dag: Ja, det vil jeg gerne indrømme.
Nogle får et større tilskud, nogle får et mindre tilskud.
Sådan er det jo, når man laver reglerne om.
Vi kan ikke lave reglerne om på en måde i denne her omgang, så alle får minimum det samme, som de fik før.
Vi synes, at der i de nye regler ligger en bedre prioritering, sådan at man sikrer som jeg sagde, studenterradio/tv, højskoleradio/tv og radio/tv produceret af handicappede.
Jeg forstår ikke, hvordan det kan være et problem for hr. Per Clausen netop at prioritere disse grupper.