Mogens Andreasen (DF), 1999-02-12:
Ja, nu er vi nået frem til målstregen, hvor et flertal her i Folketinget vil vedtage anden og sidste del af efterlønsordningen.
Både regeringen og forligspartierne er godt tilfredse med den udformning, loven har fået; men jeg har en stærk tvivl om, at der er den samme tilfredshed i befolkningen.
I hvert fald kan det slås fast, at der ikke siden indgrebet i overenskomsterne har været så store protester og så stor opstandelse i befolkningen imod en lov, som der har været
over efterlønsloven
Dansk Folkeparti finder, at de mange indsigelser er fuldt berettigede.
En række organisationer under LO har protesteret imod, at ekstrabidraget ikke blev anbragt på en personlig konto, men i den samlede husholdning - og vel at mærke uden at det vil være muligt at få betalt så meget som én krone tilbage, medmindre efterlønsyderen afgår ved døden, eller hvis der foretages ændringer i loven, som kan siges at være af væsentlig karakter.
Det er den sikkerhed for tilbagebetaling, som Justitsministeriet i notatet om efterlønsbidraget giver udtryk for, men der er hverken i loven eller i notatet fra Justitsministeriet en definition af ændringer af væsentlig karakter, og derfor foreligger der heller ingen garanti for tilbagebetaling som følge af ændringer i loven.
Dansk Folkeparti finder, at denne lov i forhold til den hidtil gældende er en stærk forringelse.
Der er ingen sikkerhed for tilbagebetaling, hvis man undlader at benytte sig af retten til efterløn, der sker modregning af kapitalpensioner, ratepensioner, indeksordninger, opsparing i Lønmodtagernes Dyrtidsfond osv., osv., og for at fylde målet op nedsættes folkepensionsalderen fra 67 til 65 år.
Det virker som en klar straffeaktion, når folk bliver sat ned på et langt lavere økonomisk niveau end tidligere, samtidig med at ATP- og pensionsudbetalingerne bliver forringet, når de skal udbetales over en længere årrække. Der er heller ikke i loven taget højde for de kontraktansatte, f.eks. militært personel, brandmænd og andre, som er tvunget til at forlade deres job og gå på pension, når de fylder 60 år.
Og hvad sker der, hvis et medlem glemmer at ansøge om efterlønsbeviset?
Har han så tabt retten til efterløn, og har han tabt retten til bonusen på 103.000 kr?
Jeg vil bede arbejdsministeren redegøre for de kontraktansattes stilling, hvis de fortsat ønsker at være på arbejdsmarkedet, men ikke kan få job.
EU-Kommissionen har stillet spørgsmål til den danske regering om efterlønsordningen, og som det fremgik af arbejdsministerens svar i spørgetiden i onsdags, er regeringen parat til at tage en retssag om ved EF-Domstolen, hvis den danske efterlønslov underkendes, fordi den er i strid med EU's regler om arbejdskraftens frie bevægelighed.
Hvis Danmark taber en sådan sag ved EF-Domstolen, er der så fri adgang for borgere fra de andre EU-lande til at gå på efterløn i Danmark?
Det vil naturligvis være uacceptabelt, og jeg vil derfor bede arbejdsministeren redegøre for, om regeringen så vil lave en ændring i efterlønsloven.
Vi mener, at hvis det sker, at Danmark taber sagen, bliver regeringen nødt til at tage klar stilling til, om man vil åbne dørene eller stoppe op og ændre efterlønsloven, så den ikke kommer til at omfatte andre EU-borgere. Jeg skal gentage, at Dansk Folkeparti finder, at denne lov indeholder store forringelser i forhold til den gældende lov for dem, der vælger at gå på efterløn.
Der sker indgreb i pensionsordninger ved modregning i efterlønnen, der er ingen sikkerhed for, at efterlønsbidraget tilbagebetales, der sker afkortning i efterlønsperioden ved nedsættelse af pensionsalderen, der er stor usikkerhed om, hvorvidt denne lov overhovedet vil være gældende om få år, og dertil kommer usikkerheden om udfaldet af en eventuel sag ved EF-Domstolen.
Dette lovforslag er som en drejebog til en film, hvor ingen ved, hvad der sker fra minut til minut, og ingen kan gætte, hvordan den slutter, men hvor én ting er helt sikker: er man ikke tilfreds med filmen, får man ikke tilbagebetalt pengene for billetten. Jeg skal meddele, at Dansk Folkeparti vil fremsætte ændringsforslag, som vil give større sikkerhed for bidragsyderne og medvirke til en afklaring af problemerne.
Jeg synes også, det kunne være interessant at få at vide - specielt for dem, der vil og kan benytte efterlønsordningen - om der uden for efterlønsforliget er indgået en aftale mellem regeringen og forligspartierne om en tidsfrist for efterlønsordningens løbetid eller en tidsfrist for evaluering af loven.
Jeg skal derfor bede arbejdsministeren her fra talerstolen redegøre for både dette og de øvrige ting, jeg
har nævnt i min ordførertale.
Vi kan ikke tilslutte os dette lovforslag, men vi vil fremsætte ændringsforslag, og vi vil deltage konstruktivt i arbejdet i udvalget.