runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Så kender han også det svar, der i ca. 14 dage lå på vores hjemmeside på bilag 310.
Heraf fremgik det, at alle de områder, som jeg ridsede op, plus dem, jeg ikke kunne nå, nemlig udskydelse af udarbejdelse af vejledninger, arbejde med miljøledelse, produktpanelerne, alle sammen er områder, man i øjeblikket overvejer reduktion eller total fjernelse af. Er det ikke rigtigt, hr. formand for Folketingets Miljøudvalg, at det fremgår af det svar, der ligger på bilag
Næste spørgsmål: Mener Venstre, at man kan lave en fornuftig affaldspolitik, når alle de her områder, som lige præcis er anbefalingerne fra konsensuskonferencen, bliver skåret ned i stedet for at blive opprioriteret?
Er det Venstres politik?
Jeg vil bede om et ordentligt svar og ikke det dér udenomssvar, som er præsteret én gang.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg sige: Affaldskonsulenterne er jo konsulenter, som fungerer ude i kommunerne, og der er 200 kommuner, som har affaldskonsulenter.
Om det skal udbygges og stimuleres fra statslig side
Det er muligt, at fru Pernille Blach Hansen ikke kan lide svaret.
Jeg går ud fra, at fru Pernille Blach Hansen ikke er enig i svaret, men jeg kan altså ikke lave det om, for det er det, der er realiteten, som jeg svarede første gang, jeg svarede på det her spørgsmål.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at jeg har givet et ordentligt svar.
Igen er det muligt, at hr. Jørn Jespersen ikke får det svar, han gerne vil have, men det kan jeg ikke give hr. Jørn Jespersen, for det, der ligger på hjemmesiden i Folketinget, er noget, som Folketinget har lagt ind på hjemmesiden.
Men hr. Jørn Jespersen har ikke modtaget dette papir igennem Miljø- og Planlægningsudvalget.
Jeg kan ikke se, at der i det papir, jeg har modtaget i Miljø- og Planlægningsudvalget, skulle figurere nogen besparelser på Miljøstyrelsens Affaldskontor.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-11:
Der verserer åbenbart mange mystiske, hemmelige dokumenter om regeringens planer, som regeringspartiernes ordførere ikke har meget lyst til at stå ved her oppe fra talerstolen.
Derfor synes jeg egentlig, det kunne være fornuftigt, hvis ministeren kom herop og redegjorde for, hvor det bilag, som var på Folketingets hjemmeside, stammede fra, og om det er ministerens plan eller ej, for det kan ministeren jo bare gå herop og oplyse om det er.
Vi ved jo alle, at ministeren ikke kan fjerne alle de stillinger fra sin administration, som han har planer om at fjerne, uden at det skal ske et eller andet sted.
Derfor er der jo meget, der taler for, at det papir var udtryk for ministerens planer.
Det kan vi jo ikke se bort fra at det i og for sig er meget sandsynligt at det var.
Så vil jeg godt spørge udvalgsformanden, om et bilag sådan kan forsvinde.
Jeg synes, det er en overordentlig besynderlig parlamentarisk fremgangsmåde, at der er et bilag, som forsvinder i den blå luft. Jeg kan ikke huske noget fortilfælde.
Jeg ved ikke, om formanden for Folketinget kan.
Men jeg tror, at reglen er sådan, at et bilag, der én gang er indleveret, altså ikke sådan kan forsvinde i den blå luft, hr. formand.
Hvor er det blevet af?
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Så må jeg stærkt, men alligevel med en vis glæde beklage, at jeg har misforstået regeringens skattestop.
Jeg troede, det indebar, at ingen skatter og afgifter overhovedet kunne stige.
Det vil sige, at Venstres ordfører kan gå op og svare ja til, at miljøafgifterne ikke er omfattet af regeringens skattestop, er det korrekt?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
Jo, jeg er helt klar over, at miljøkonsulenterne er nogle, der fungerer under kommunerne, at det er kommunerne, der har dem, og det er dem, der betaler dem.
Men det er jo på det område som på så mange andre områder sådan, at hvis regeringen og Folketinget har en idé om, at man skal styrke det, så må man lovgive omkring det eller opfordre kommunerne til det.
Så ved vi også godt, at så er det noget, der bør indgå i kommuneforhandlingerne, så de får økonomi til det.
Jeg vil gerne spørge, om Venstre vil være med til at lade det indgå i kommuneforhandlingerne at udbygge den indsats over for virksomhederne, så de bliver mere opmærksomme på affaldsproblematikken og håndteringen, for det er en rigtig nyttig indsats.
Og det er et sted, hvor man kan arbejde med gulerod i stedet for med pisk.
Det er helt givet, at opmærksomhed på det her problem minimerer mængderne, og der skal såmænd ikke så meget til, for at virksomhederne finder ud af, at der faktisk er penge i det her.
Så det er en meget nyttig indsats.
Jeg vil spørge, om Venstre vil være med til det.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Jeg mener, at hr. Keld Albrechtsen burde vide, at det ikke er mig, der redigerer Folketingets hjemmeside, så det spørgsmål, hr. Keld Albrechtsen stillede til mig om, hvor det bilag er blevet af, må han rettelig stille til Folketingets administration.
Til hr. Christian Brix Møller vil jeg sige, at det har hr. Christian Brix Møller forstået helt korrekt.
Miljøafgifterne er det eneste sted, hvor man kan rykke op og ned.
Hvis vi finder ud af, at der er en miljøafgift, som kunne indføres og forhøjes, så skal vi bare gøre det, at vi sænker en anden, sådan at det samlede provenu bliver det samme.
Så det er korrekt forstået.
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg sige, at den diskussion, hr. Ole M. Nielsen prøver at rejse her, vil jeg overlade til finansministeren at tage hånd om, for det er finansministeren, der forhandler aftalerne med kommuner og amter på det her område.
Så det kan jeg ikke stå her og udtale mig om, det er finansministeren, der har med det at gøre.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Jeg vil godt følge lidt op på hr. Jørn Jespersens spørgsmål.
Man må forvente, at det ikke er Folketinget selv, der har opfundet svaret, hvorefter man har lagt det ud på hjemmesiden.
Man må forvente, at Miljøministeriet er kommet med et svar, som man så efterfølgende har trukket tilbage.
Men når Venstre nu ikke vil forholde sig til den del af proceduren, så kan jeg spørge: Vil Venstres ordfører garantere, at den nye finanslov ikke medfører nedskæringer på Miljøstyrelsens rådgivning og information til myndigheder, virksomheder og borgere, den offentlige grønne indkøbspolitik, livscyklusvurderinger, risikovurderinger, kemikalier osv., osv., jordforurening - jeg kunne blive ved?
Kan Venstres ordfører garantere, at disse områder, som jo handler om det, vi diskuterer i dag, ikke vil blive ramt af de store nedskæringer, Miljøstyrelsen skal udsættes for?
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Jeg vil gerne takke Venstres ordfører for den besvarelse og erkende, at jeg havde misforstået regeringens skattestop.
Men i sidste uge havde vi en sag om partikelfiltre på dieseldrevne busser og lastbiler, og der sagde Venstres ordfører i den sag, at det ikke kunne blive til noget, fordi det stred mod regeringens skattestop.
Vil det sige, at Venstres ordfører i den sag tog fejl, eller er det en ny politik i denne her uge?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige: Venstres miljøordfører må meget gerne udtale sig, men ikke om ting, som ordføreren ikke har noget med at gøre som f.eks. kommuneforhandlingerne.
Det ville da være mærkeligt, hvis jeg stod her og udtalte mig om, hvad finansministeren skulle gøre, når jeg ikke har noget med de forhandlinger at gøre.
Samtidig kan jeg selvfølgelig heller ikke, når finansloven ikke er vedtaget, garantere noget som helst omkring de besparelser og nedskæringer, der eventuelt vil foregå på Miljøstyrelsens budget.
Til hr. Christian Brix Møller vil jeg sige: Partikelfiltrene har jo ikke nødvendigvis noget med afgifter at gøre, og det er jo det, vi taler om her.
Så jeg synes egentlig, det stemmer meget godt overens, hvis ordføreren på det tidspunkt har sagt, at man ikke kunne forhøje afgifterne ensidigt.
Så er det vel korrekt.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Angående »Affald 21« mener Dansk Folkeparti, at affaldsmængden bør reduceres, så man når målet for »Affald 21« så hurtigt som muligt.
Vi mener også, at 13 mio. t affald om året er alt for meget, men vi er alle sammen med til at producere affaldet, her kan man bare tænke på den mængde affald, der kommer bl.a. fra husholdning og have.
Servicesektoren er heller ikke helt uskyldig.
Her skal man også gøre noget, for der er også en stor stigning i affaldsmængden inden for dette område.
Her kan man roligt sige, at der ikke bliver genbrugt nok af affaldet.
Vi må heller ikke glemme, at affald er en værdi, som vi skal prøve at genbruge så meget af som overhovedet muligt for at reducere miljøbelastningen.
Samtidig kan vi borgere
også være med til at reducere affaldet ved at stille krav til de produkter, vi køber, så de eventuelt holder længere og dermed også formindsker den samlede affaldsmængde.
Vi er klar over, at det er en stor opgave, men det er en vigtig opgave for samfundet, for det skulle ikke gerne ende med, at Danmark blev én stor losseplads.
Derfor er det godt, at man af og til sætter fokus på affaldsproblemet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
i september måned.
Det ville have været ...
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-11:
Jo, men det er jo netop sådan, at regeringen er meget optaget af økologi, ligesom den i øvrigt også er optaget af den øvrige del af produktionen.
Så jeg vil bare sige, at selvfølgelig vil vi da gerne det, og vi ser frem til en god behandling sammen med Miljø- og Planlægningsudvalget. Jeg synes, man skal stille skriftlige spørgsmål omkring de her emner.
Jeg tror sådan set, at der sagtens kan være flere spørgsmål, så jeg vil godt kvittere for det, hr. Ole M. Nielsen også sagde: Lad os nu bruge den tid, der skal til, lad os tage den med ro her.
For jeg har den samme reservation over for det, og jeg mener, det er meget, meget vigtigt, at vi får undersøgt de forhold, som alle medlemmer peger på, så den tid tager vi.
Og vi har i hvert fald næsten 3 måneder, hvor vi kan gøre det i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-03-11:
Det foreliggende forslag fra miljøministeren om ændring af lov om miljøbidrag og godtgørelse i forbindelse med ophugning og skrot af biler tager først og fremmest sigte på at tilrette bilskrotordningen fra juli 2001 til dagens Danmark.
Det gælder om at skabe balance mellem indtægter og udgifter på ordningen, der siden ordningens indførelse i 2001 har akkumuleret et overskud på 210 mio. kr.
Tværtimod skulle den hvile i sig selv.
Det gør den ikke.
Bilisterne betaler via deres forsikringsselskaber mere i miljøbidrag, end der skal til for at finansiere ordningen.
Derfor er der plads til, uden at forringe ordningen, at nedsætte bilejernes miljøbidrag med 30 kr. om året fra nu 90 kr. til 60 kr.
Det sker samtidig med, at der er plads til at sætte godtgørelsen op med 250 kr.
Hævelsen af godtgørelsen er nødvendig for at finansiere de øgede omkostninger til ophugning, der er konsekvensen af EU's direktiv om skærpede krav til affaldsbehandling af bilskrot, krav, vi i Venstre er enige i.
Det gælder bl.a. krav om håndtering af glas og større plastdele for at opnå en større grad af genanvendelse.
Med hævelsen af godtgørelsen vil der stadig være en præmie på mellem 300 og 700 kr. til den bilejer, der afleverer sin udtjente bil til ophugning.
Det mener vi i Venstre økonomisk burde være tilstrækkeligt til at lade sin bil ophugge hos en autoriseret og godkendt ophugger.
De fleste mennesker skal rent faktisk arbejde i en del timer for at tjene 500 kr. efter skat, og her kan vi altså få op til 700 kr. uden at skulle betale skat af pengene for blot at køre vores udbrændte og nedslidte bil hen til en autoriseret ophugger.
Ændringen af loven betyder også, at vi med indførelsen af skrotbidraget lever op til den del af EF-direktivet, der kræver, at bilproducenterne skal afholde en del af omkostningerne ved ophugning og skrotning af nye biler.
Skrotningsbidraget af nye biler bliver på 1 kr. i år, stigende til 15 kr. i 2006.
I 2007 vil producentansvaret omfatte alle biler.
Derfor vil det være nødvendigt inden da at tage loven op til fornyet overvejelse.
Endelig betyder forslaget også, at der ydes godtgørelse til kommuner og politi, som lovligt fjerner eller konfiskerer og derefter afleverer bilen til skrotning.
På denne måde slipper kommuner og politi for en masse administrativt bøvl for at få godtgørelsen og dermed få godtgjort de udgifter, der er forbundet med at køre bilen til skrotning.
Hvor kommunerne hidtil har risikeret, at det kom til at koste dem penge at fjerne bilen, fordi de ikke kunne opstøve den oprindelige ejer af bilen, er kommunerne nu sikret, at det ikke koster dem penge at fjerne forladte og herreløse biler.
Venstre kan støtte ændringen af loven.
Helge Mortensen (S), 2002-03-11:
Så er der endelig et forslag om, at politi og kommuner skal omfattes af godtgørelsen.
Hvad det angår, vil jeg sige, at det ser ud til at være en både fornuftig og administrativt rigtig løsning at tage fat på.
Med hensyn til forøgelsen af godtgørelsen begrundes den i, at der er tale om nogle større krav til håndteringen ved ophugningen, som så berettiger en stigning på 250 kr. Det ser
også rimeligt ud.
Med hensyn til forslaget om at sænke miljøbidraget er det principielt rigtigt, at det er en ordning, der skal hvile i sig selv, derfor skal man være parat til at kunne regulere den både i opadgående og nedadgående retning, sådan at der er overensstemmelse imellem indtægter og udgifter.
Der er tale om, at der i løbet af det halvandet år, hvor ordningen har fungeret, er akkumuleret et overskud på 210 mio. kr. Det er så de 210 mio. kr. og så en evaluering af ordningens første år, der har fået ministeren til at fremsætte forslaget om at sætte denne præmie ned.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er en lidt forhastet beslutning.
Jeg vil pege på, at bl.a. Forbrugerrådet og også andre i høringssvar har peget på, at en bedre anvendelse af de midler, der er til rådighed, kunne gå hen og give et bedre miljø.
Det er først og fremmest et spørgsmål om den pris, man får ved aflevering til skrotning, men det er også et spørgsmål om, hvorvidt der igennem denne fond kan gøres en bedre indsats for at få fjernet de biler, der befinder sig på offentlige steder og skal fjernes.
Derfor vil jeg sige, at på det område tager vi et forbehold med hensyn til vores endelige stilling, idet vi mener, at det her spørgsmål bør belyses, også set ud fra, at Danmarks Statistik faktisk har påpeget, at evalueringsrapporten er behæftet med fejl, og at den i øvrigt er usikker.
Så vil jeg sige, at det jo er helt i overensstemmelse
med regeringens egen politik om mere miljø for pengene
, men det skal jo gerne ske, inden man fjerner pengene.
Det gælder både lovforslaget her, og det gælder regeringens miljøpolitik i generel forstand.
Vi hilser det faktisk velkommen, at der kommer fælles regler på det her område, så der ikke kan blive tale om en miljøeksport.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Vi mener, at forslaget om ændring af lov om miljøbidrag og godtgørelse i forbindelse med ophugning og skrotning af biler er et godt forslag.
I princippet er vi modstandere af, at bilejere skal betale alle mulige skatter og afgifter.
Vi betaler jo nok skatter som bilejere.
Det har aldrig været meningen, at det såkaldte miljøbidrag skulle være en stor pengemaskine.
Men vi kan se, at overskuddet den 1. januar 2002 udgjorde 210 mio. kr. Så derfor er det glædeligt at konstatere, at man nu vil sænke bidraget fra de 90 kr. til 60 kr. årlig.
bl.a. at man åbner muligheden for, at kommuner og politi kan få betaling for at flytte eller fjerne de skrotbiler, der står ude i vejkanten, og som ingen vil kendes ved.
Så er det med at få dem væk hurtigst muligt, sådan at de ikke er til fare for andre trafikanter.
Men som det også fremgår af lovforslaget, kan vi se, at der er mange biler, der sikkert går til eksport.
I dette tilfælde ser det ud til, at det er ca. 73 pct. af de gamle varebiler, der går til eksport.
Der burde man nok tænke lidt mere på miljøet, på miljøforurening, for det er sandsynligvis de biler, som ikke kan synes og godkendes her i landet; det kan være, at motoren er slidt op, så den oser og ryger og sviner i naturen på grund af oliespild.
Men de ville blive eksporteret, uanset om vi har et skrotningstilskud eller ej.
Man må forstå, at et miljøproblem ikke kun er et dansk problem, men et globalt problem.
I Dansk Folkeparti er vi meget positive over for, at man stiller skærpede behandlingskrav til skrotning af de gamle biler, så man får så stort et genbrug af de materialer som overhovedet muligt og dermed belaster miljøet mindst muligt.
Som sagt ser vi i Dansk Folkeparti meget positivt på dette forslag.
Helle Sjelle (KF), 2002-03-11:
Familien Danmark er afhængig af den transportmulighed, som bilen giver dem.
Mange er afhængige af den fleksibilitet, som bilen giver i forhold til både arbejde og fritid, men familierne betaler også ganske meget for at have deres bil,
Med de afgifter, der knytter sig til at anskaffe og bruge en bil her i landet, kunne man godt tro, at systemet er indrettet med henblik på at gøre bilisme til en eksklusiv fornøjelse for den absolutte velhaverelite.
Sandheden er jo imidlertid, at en stor del af de familier, som virkelig behøver en bil, har brug for en bil, i forvejen er ganske hårdt spændt for. Det kan derfor ikke overraske, at Det Konservative Folkeparti slutter op bag et forslag, der for en sjælden gangs skyld vil lade bilejerne slippe lidt billigere, om end det er ganske minimalt, det erkender vi. Der er dog ingen grund til at glæde sig for meget.
Strengt taget er der blot tale om at udligne et overskud på en ordning, der burde have balanceret, have hvilet i sig selv.
Den ordning har akkumuleret et overskud på ca. 210 mio. kr.
Årsagen skulle være, at der er færre biler, færre, der køber nye biler, og at der eksporteres langt flere brugte biler end forventet til fortsat brug i udlandet.
Det er derfor fornuftigt, at bilejernes miljøbidrag nedsættes fra 90 kr. til 60 kr. årlig, så der kan skabes en fornuftig balance mellem indtægter og udgifter, for meningen har jo altid været, at ordningen skulle hvile i sig selv.
Men desværre er det fortsat ubegrundet, hvis nogle skulle finde på at feste, for de reelle afgiftssænkninger på biler må vi kigge efter et godt stykke tid.
Lempelser på dette område ligger nok fortsat et godt stykke ud i fremtiden.
Med en vedtagelse af dette lovforslag gennemfører vi også EU's direktiv om udrangerede køretøjer, hvorfor der vil blive opkrævet et skrotningsbidrag hos bilimportørerne.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
For os er det afgørende, at ordningen rent faktisk virker miljømæssigt, og at vi sikrer, at de biler, der skal ophugges på en forsvarlig måde miljømæssigt, også bliver det.
Derfor vil vi selvfølgelig gerne se på, om de tal, der er lagt frem, rent faktisk hænger sammen, og sikre os, at der er den korrekte sammenhæng i tallene.
Hvis det på den baggrund viser sig, at præmieniveauet er for højt i forhold til udgifterne, er vi selvfølgelig åbne over for at sænke det.
På den anden side synes vi - i overensstemmelse med det, som Socialdemokratiet har tilkendegivet - at det skal indgå i overvejelserne, om skrotpræmien har den rigtige størrelse.
Så vi vil gerne se på begge elementer og sikre os, at det hænger sammen, så ordningen virker miljømæssigt, og vi er åbne over for at regulere, sådan at ordningen kommer til, på basis af at miljøvirkningen er i orden, at balancere, så der hverken bliver overskud eller det modsatte.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Udtjente bilvrag skæmmer landskabet, kan forurene gennem de væsker, der trænger ud i miljøet og ned i grundvandet, og lever ikke op til den affaldsbehandling i »Affald 21«, som vi tidligere i dag har behandlet.
Da det nu efterfølgende har vist sig, at langt færre biler end forventet er indleveret til skrotning, er vi naturligvis parate til at se på, om indkrævelsen af afgiften skal justeres.
Det har med skrotningsordningen altid været tanken, at det skulle være en ordning, der hviler i sig selv.
Det vigtigste i loven kan imidlertid ikke være, at den hviler i sig selv, men at problemet med de udtjente biler bliver løst.
Og det faktum, at der er et økonomisk overskud, kan vel også skyldes, at ordningen ikke fungerer godt nok. Det kan godt være, at skrotningspræmien meget godt svarer til, hvad det koster at ophugge den udtjente bil, men måske er det nødvendigt at øge belønningsdelen i skrotningspræmien for at få flere til at aflevere deres gamle bil, som bl.a. Forbrugerrådet foreslår.
Formålet med ordningen er jo ikke alene, at den på papiret ser ud til at hænge sammen, men at få folk til at ændre adfærd til gavn for miljøet.
I lovforslaget gives der hjemmel til at yde kommuner og politi godtgørelse i forbindelse med konfiskering og skrotning af udtjente biler.
Denne del af lovforslaget er vi meget positive over for.
Vi mener imidlertid, at det yderligere burde overvejes, hvordan man kan komme problemerne med gamle biler, der allerede er afregistrerede, til livs.
Nogle høringsparter mener, at det drejer sig om 40.000-50.000 biler.
Der kunne det overvejes at lave en frit lejde-ordning, som kom det her problem
til livs
Her kunne man så bruge noget af det overskud, der er akkumuleret.
De her to forhold, altså om incitamentet er stort nok og problemet med biler, der for længst er afregistrerede, mener vi ikke er belyst tilstrækkeligt.
Desuden vil vi gerne bede ministeren bekræfte, at en nedsættelse af det opkrævede afgiftsbeløb vil blive hævet igen, hvis forudsætningerne ændrer sig.
Foreløbig er vi altså i Det Radikale Venstre positivt afventende.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-11:
Enhedslisten kan støtte forslaget, ser i hvert fald positivt på det.
Vi har den samme bemærkning som SF og Det Radikale Venstre, at hvis man sænker, og det så viser sig i virkeligheden at give underskud, så må man jo hæve igen.
Det synspunkt håber vi regeringen kan imødekomme.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
Tilslutninger varer ikke så længe som bekymrede afvisninger fra hr. Keld Albrechtsens side, kan jeg høre.
Kristeligt Folkeparti kan også tilslutte sig det her forslag.
Vi synes, det er en rigtig god ordning, vi har, med skrotning af biler.
Selvfølgelig med risiko for, at det går ud over ægproduktionen ude på landet, hvis man fjerner alle de gamle bilvrag.
Det ville selvfølgelig være negativt, men den risiko må vi løbe.
Jeg synes, det er væsentligt at få indsamlet nogle af de 40.000-50.000 biler, der står og skæmmer naturen.
Ellers er vi helt tilfredse med det producentansvar, som er blevet lagt på bilfabrikanter, bilimportører.
Det er efter min mening helt i tråd med den forespørgselsdebat, vi havde her, hvor vi gerne vil øge producentansvaret.
Kunne vi få lavet den samme ordning for køleskabe og fjernsyn osv.,
så var vi virkelig kommet et langt stykke vej.
Det ville virkelig være noget, der var noget.
Bidraget måtte gerne være så stort, at det gav producenterne et incitament til, at tingene forblev i brug i længere tid, således at det varede længere, inden de kom tilbage.
Det måtte gerne fordyre produkterne lidt, så producenterne bekymrede sig over, at de ikke kom for hurtigt tilbage.
Hvis man også kunne anvende det på andre områder end på biler, ville det være alletiders.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Hr. Eyvind Vesselbo taler fint om, at penge gør det ikke alene, der skal være et godt formål.
Det, Venstre og regeringen med miljøministeren i spidsen gør her,
er, at man skærer på en lang række aktiviteter, f.eks. De Grønne Guider.
Man skærer tilskuddet til Grøn Information.
Jeg synes, det er et problem i et år, hvor vi skal snakke bæredygtighed, hvor regeringen skal til Rio og stå og holde fanen højt, at man så skærer alle de aktiviteter væk, der i virkeligheden skulle bidrage til at få et bæredygtigt samfund.
Hvordan hænger det sammen?
Er det ikke korrekt, at det, man skærer væk her, ikke er overflødige råd og nævn og puljer, men det er en række konkrete aktiviteter?
Jeg vil også godt bede Venstres ordfører om at holde op med at snakke om, at de her penge skal bruges til ventelisterne.
De ventelister er snart finansieret 27 gange, for det er det samme, Venstre nævner hver eneste gang, man finder en besparelse.
Ventelisterne er finansieret med 1,5 mia. kr. fra ulandene, og de 1,5 mia. kr. er snuppet fra ulandene.
Betyder det her, at sygehusene skal have 1,5 mia. kr. mere?