runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg må sige, at det undrer mig som forslagsstiller for Dansk Folkeparti, at regeringen og Socialdemokratiet ikke kan støtte det her forslag, det er jo trods alt en socialdemokratisk borgmester i Høje-Taastrup Kommune, som mange gange har prøvet at råbe Folketinget op, herunder hans eget parti her på Christiansborg, men indtil nu uden held.
Her har vi et meget konkret aspekt af kriminaliteten, som Høje-Taastrup Kommune henvender sig om.
Det er ikke noget farligt noget med den mere alvorlige kriminalitet, hvor opposition og regering er meget uenige om strafferammer og sådan noget, men det er et meget, meget konkret aspekt, som Høje-Taastrup Kommune nævner
Jeg vil lige ganske kort læse op fra bemærkningerne, hvor der står, at det imidlertid er kommunens erfaring, at der ikke er nogen konsekvens af at bryde en kontrakt, at der savnes sanktionsmulighed.
Så uanset hvad man ellers siger her i Folketinget fra Socialdemokratiets side, så peger kommunen direkte på, at der mangler sanktionsmuligheder.
Oplevelsen er, at der ikke er tilstrækkelige sanktionsmuligheder.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Henrik Sass Larsen: Hvad vil Socialdemokratiet gøre, for at de sanktionsmuligheder bringes i anvendelse?
For det er der brug for efter kommunens opfattelse.
Henrik Sass Larsen (S), 2000-12-07:
For Socialdemokratiet er det afgørende, at vi slår hårdt og konsekvent ned på kriminalitet og ikke mindst er benhårde ved årsagerne til kriminalitet.
Ungdomskontrakten er et fint eksempel på den kurs.
Her opnår vi nemlig at gøre noget ved begge temaer.
Altså en vinder-vinder situation for alle parter.
Anledningen til beslutningsforslaget er, som det fremgår af bemærkningerne, en henvendelse fra Høje-Taastrup Kommune til socialministeren, hvor Høje-Taastrup Kommune gør opmærksom på nogle problemer vedrørende sanktioner for brud på ungdomskontrakter for unge, som har alvorlig kriminalitet som baggrund.
Imidlertid er ungdomskontrakter ikke for unge, som har begået alvorlig kriminalitet, hvilket også tydeligt fremgår af de retningslinjer, som Rigsadvokaten har udsendt til politi og anklagemyndighed.
De problemer, som Høje-Taastrup Kommune har, vil med stor sandsynlighed kunne blive dækket ind af regeringens initiativer på baggrund af de forslag til nye ungdomssanktioner, som et udvalg fremkommer med i slutningen af januar måned.
Forslagsstillerne gør selv ommærksom på, at der i de nuværende retningslinjer for ungdomskontrakter faktisk meget udførligt er beskrevet, hvilke sanktioner der skal træde i anvendelse, såfremt den unge bryder kontrakten, samt hvem der har ansvaret herfor, og muligheden for at genoptage retssagen er også inkluderet.
Det beror altså på en konkret vurdering hos såvel de sociale myndigheder som hos politiet.
Men foreligger der nogle problemer hermed, som ikke har noget at gøre med unge, som har begået alvorlig kriminalitet - og det gør der os bekendt ikke, som vi lige sagde - så får vi det at vide til foråret, hvor Det Kriminalpræventive Råd fremkommer med en undersøgelse af brugen af ungdomskontrakter.
Jeg vil sige, jeg forstår ikke helt forslagsstillernes anledning til at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg tror, det beror på en misforståelse, fordi de ikke har været klar over, at Høje-Taastrup Kommune peger på unge, der har begået alvorlig kriminalitet, men de er faktisk ikke omfattet.
Jeg mener fuldt ud, at der i de eksisterende ungdomskontrakter er de sanktioner, som man vil have, og jeg synes derfor, forslagsstillerne er gået galt i byen med det her.
Karsten Nonbo (V), 2000-12-07:
Jeg vil da sige til samtlige ordfører, at jeg synes, det har været en ganske håbefuld debat.
Vi har talt mere til hinanden end forbi hinanden - det var ved at være kulminationen på sidste beslutningsforslag - og det er jeg da glad for.
Så der er ikke nogen hard feelings.
Der kommer ikke nogen sagsanlæg fra Copy-Dan på mine vegne.
Til de enkelte ordførere vil jeg ikke sige så meget.
Jeg har stille og roligt kommenteret dem hen ad vejen, og jeg synes, hr. Tom Behnke rundede det så godt af med netop at pointere, at der skal gribes ind første gang.
Så havde han et et forslag om, at vi skulle gå over 23 år.
Det tror jeg egentlig ikke bliver aktuelt, for det, det drejer sig om for mig, er, vi får fat i de unge mennesker med det samme.
Jeg tror ikke rigtig på, at der stort set er nogen, der beslutter sig, når de er over 23 år, til at lave noget kriminelt, medmindre det er noget ganske stort, og er det noget ganske stort, så holder det her ikke til noget alligevel, for så er det et spørgsmål om at køre den anden vej med en pengetransport eller sådan et eller andet, og jeg skal medgive, at så holder denne her ikke en meter.
Derfor holder jeg mig nede mellem 15 og 23 år.
Tak til mine kolleger og medordførere, og vi håber på, at det lige så stille kan gå videre i overvejelserne og tak for det.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Det kan godt være, det er ganske enkelt for hr. Henrik Sass Larsen, men for den socialdemokratisk ledede kommune, Høje-Taastrup Kommune i Københavns Amt, er det altså ikke ganske enkelt, for den har henvendt sig direkte til Socialministeriet den 4. maj 2000, det er ikke ret lang tid siden, og har skrevet: »Overholder den unge ikke kontrakten, sender Familiecentret besked om dette til den retskreds, der har underskrevet kontrakten.
Det er imidlertid kommunens erfaring, at der ikke er nogen konsekvens af at bryde en kontrakt.
Der savnes sanktionsmulighed, herunder genoptagelse af retssagen med henblik på at vurdere denne igen.
Dette betyder, at ungdomskontrakter reelt ikke er et virkemiddel, som kan anvendes, når der er tale om utilpassede unge.«
Det står altså højt og tydeligt i den henvendelse, som den socialdemokratisk ledede kommune, Høje-Taastrup, har sendt til Socialministeriet, og det er optrykt i bemærkningerne til forslaget.
Det er muligt, at hr. Henrik Sass Larsen ikke har læst dem, men det står meget konkret her, at de altså opfatter det som et problem ude hos socialdemokraterne i Høje-Taastrup.
Henrik Sass Larsen (S), 2000-12-07:
Jeg ved ikke rigtig, om hr. Skaarup selv har læst de dér bemærkninger til forslaget igennem.
Hvis man kigger på Høje-Taastrup Kommunes henvendelse, så gennemgår de, at ungdomskontrakter er en fremragende ting, at ungdomskontrakter langt hen ad vejen virker, at det fungerer helt optimalt.
Der, hvor der kommer et problem, siger de, er, at det er et problem at etablere nogle ordentlige moralbegreber, have nogle ordentlige moralbegreber at arbejde med, og de siger, at de meget sjældent er til stede hos de unge, som har begået alvorlig kriminalitet.
Det er jo det, deres henvendelse går på.
Ud over det, siger de jo rent faktisk, at det virker fint.
Men alvorlig kriminalitet er jo ikke omfattet af de her ungdomskontrakter, og der er det, vi siger og netop henviser til regeringens initiativ, der kommer i slutningen af januar, at det jo er dér, hvor vi tager os af den alvorlige kriminalitet med ungdomssanktioner og andet, og hvor vi rent faktisk kunne gøre noget med de ekstra pladser, vi har skaffet både med lukkede og åbne pladser. Derfor forstår jeg ikke, at man ikke har læst
Høje-Taastrup Kommunes henvendelse på den måde.
Det andet er: Det, som beslutningsforslaget lægger op til, er jo, at man indskærper over for myndighederne at få nogle yderligere sanktioner hurtigst muligt, hvis de unge overtræder de her ting.
Men det indgår jo allerede i det regelsæt, der findes nu.
De muligheder og instrumenter findes allerede, og det er derfor, det er så underligt, at vi skulle diskutere det her.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-12-07:
Nej, nej!
Er jeg frataget retten til at kalde mig fru?
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over, at Venstre er så fuldstændig afvisende over for at gøre noget ved dette emne, og jeg vil også spørge i lighed med andre ordførere, om ikke Rigsrevisionens notat, der er omdelt som bilag til forslaget, ikke gør indtryk på Venstre.
Gør det f.eks. ikke indtryk på Venstre, at rigsrevisor Henrik Otbo siger meget klart, at han finder, at i det omfang, der fortsat skal være mulighed for bijob, bør ordningen også bør indebære, at bibeskæftigelsen vurderes eksternt, og at den eksterne vurdering kunne udføres af Domstolsstyrelsen, hvis opgave ifølge loven bl.a. er at sørge for en forsvarlig og hensigtsmæssig drift af domstolene?
Ville det ikke være fornuftigt, når vi nu har oprettet Domstolsstyrelsen, og den er godt i gang med sit arbejde, at den også fik til opgave at koordinere disse ting, i stedet
for at det er højesteretsdommerne selv, der afgør tingene via højesteretspræsidenten?
Dorte Bennedsen (S), 2000-12-07:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde bl.a., at der er nogle dommere, der er mere efterspurgt end andre.
Det er jo retterne selv, der fordeler opgaverne, og derfor har jeg et spørgsmål til fru Birte Rønn Hornbech.
Jeg kan godt forstå, hun afviser forslaget, det gør jeg også, men finder fru Birthe Rønn Hornbech slet ikke, at Rigsrevisionens notat giver anledning til nogle lidt dyberegående overvejelser?
Og når det er retterne, som fordeler opgaverne, finder hun det så ikke betænkeligt, at i Højesteret har dommeren med færrest bijob kun to, men den med flest bijob 101?
Jeg ved godt, at de job formentlig er af forskellig størrelse.
Men når vi nu taler om en fordeling, synes fru Birthe Rønn Hornbech så virkelig ikke, at der er nogen som helst grund til lidt sund eftertanke, når man har læst Rigsrevisionens notat?
Søren Søndergaard (EL), 2000-12-07:
Ja, det er jo sådan set rimelig klart, at hvis man spreder de opgaver, der ligger uden for det egentlige arbejdsområde, på et større antal dommere, vil den enkelte ikke tjene så meget.
Det er jo en umiddelbar følge af at sætte en grænse for, hvor meget folk må have som biindtægt ud over deres egentlige løn, en helt logisk løsning, som også ligger i forslaget.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Birthe Rønn Hornbech nærmere om, hvad Venstre generelt, altså mere principielt mener om, at man har meget, meget, meget store indtægter ved siden af den egentlige løn.
For os er det ikke et spørgsmål om størrelsen af det beløb, man får ud af det i den sidste ende.
Det er det, at det er hentet ved en stilling ved siden af hovedstillingen, der er det afgørende.
Grunden til, at jeg spørger, er, at i øjeblikket har vi jo Niceforhandlinger, og i Niceforhandlingerne bliver der diskuteret en protokol vedrørende domstolenes statutter.
Her fastlægges et princip, som jeg går ud fra, at Venstre støtter, nemlig at dommerne ved EF-Domstolen ikke må udøve nogen lønnet eller ulønnet erhvervsmæssig virksomhed, medmindre Rådet undtagelsesvis giver tilladelse hertil.
Hvad mener fru Birthe Rønn Hornbech om det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-12-07:
Som det allerede er sagt af justitsministeren, er det jo sådan, at er man tjenestemand i Danmark, kan man ikke tillade sig hvad som helst, så er man underkastet en tilladelsesordning, hvis man skal passe andet end det, man er ansat til i den offentlige sektor.
Det er der ikke noget nyt i.
Men derudover har vi, som det også har været sagt, for et par år siden indgået en politisk aftale her og vedtaget loven om Domsstolsstyrelsen m.v., hvor vi netop fik en reform igennem, som skulle gøre denne diskussion og hele problemstillingen omkring bijob mere gennemskuelig med de indberetningsordninger, som er refereret.
Så vidt jeg husker, ønskede Enhedslisten også dengang, at domstolene skulle fremstå med mere uafhængighed end tidligere.
Og det er præcis det, der er, det er præcis derfor, at dommerne har så mange bijob.
For hvad er det for bijob, dommerne har?
Det er alle de bijob, som vi har givet dem ved lov herinde i Folketinget, og jeg synes, det er udmærket, at justitsministeren nu beder sine kollegaer om at gennemgå det og komme med nogle forslag, hvis man mener, at dommere kan savnes nogle steder.
Enhedslisten kunne jo være kommet med nogle forslag om, hvor man mener, at dommerne bør udgå af nævnene.
Men der synes jeg, at jeg kunne have ønsket mig et svar fra Enhedslisten på: Hvad er det så for et retssystem, man vil have? Vil man have voldgiftssagerne til udlandet?
Vil man have voldgiftssagerne afløst af retssager, som tager meget længere tid?
Vil man ansætte en masse nye dommere, og hvad er det for et retssystem, man vil have?
Jeg synes, der er en masse spørgsmål, som forslagsstillerne passende selv kunne have svaret på.
Er det sådan, at man vil forbyde det private erhvervsliv selv at udpege de dommere, de ønsker, som formænd for voldgiftsretterne?
Er det det, man ønsker?
Så synes jeg, man skal sige det rent ud her.
Jeg synes, det havde været passende, om man havde taget den diskussion op i stedet for - ærlig talt - blot at ende i noget, der har at gøre med, hvor mange penge den ene og den anden tjener. O.k., det kan godt være, at der er nogle, der har fået meget mere end andre.
Men der er altså også nogle, der er mere efterspurgte end andre, og jeg synes, man skal sige det rent ud, hvis det er den ordning, man vil afskaffe. Der var for nylig en avisartikel af formanden for Voldgiftsnævnet, der netop gjorde rede for, hvordan man havde forsøgt at spørge medlemmerne, om man ikke kunne sprede det mere ud.
Sandheden er jo, at man vil have de mest kyndige, og det er typisk højsteretsdommere, men nu får vi altså at vide, at nu vil man forsøge at udvide kredsen med en større dommerskare.
Jamen så går det jo også i den for hr. Søren Søndergaard at se rigtige retning.
Skulle vi ikke lade domstolene selv om at passe det, der er deres, nu vi er enige om, at de skal være så forfærdelig uafhængige, eller også komme med nogle forslag?
Jeg tror bare, det vil ende med at belaste retssystemet i en ganske forfærdelig grad, og vi afviser i hvert fald beslutningsforslaget.
Dorte Bennedsen (S), 2000-12-07:
Jeg må lige sige om det sidste spørgsmål, at det jo ikke er sådan, at den højesteretsdommer, der har været involveret i en sag, også er den dommer, der dømmer den ved Højesteret.
Sådan spiller - hvis jeg må bruge det udtryk - klaveret ikke, og det burde hr. Peter Skaarup vide.
Jeg nævnede Arbejdsretten.
Jamen for at få landsdommere eller byretsdommere hen i Arbejdsretten, så kræver det altså, at der er nogle ledige pladser i Arbejdsretten.
I en anden situation - jeg kan ikke huske, hvad det er for et nævn - der har Højesteret jo direkte bedt om, om man ikke kan supplere antallet af personer, så man kan få andre dommere ind. Så det er meget varierende, hvor hurtigt det her kan ske, og derfor er det ikke til at sætte en dato på eller et mål på, at sådan og sådan skal det være.
Og så med hensyn til, om det skulle være Domstolsstyrelsen, der havde afgørelsen: Det vil jeg ikke tage stilling til i dag.
Jeg synes, at hvis dommerstanden kan løse dette problem på tilfredsstillende vis, er vi godt tilfredse med det.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Men der synes jeg - til fru Dorte Bennedsens ros - at der kom vi lidt nærmere.
Altså godt nok ikke næste sommer måske, men det lød til at være inden for en overskuelig fremtid, at Socialdemokratiet vil være med til at arbejde for, at det her kommer ned på et mere rimeligt plan.
Må jeg så ikke spørge fru Dorte Bennedsen, om fru Dorte Bennedsen i øvrigt ikke er enig i, at procenttallene måske ikke er det helt afgørende, for der kan selvfølgelig være opgaver, der rent faktisk udløser mange penge, men som måske egentlig ikke er så voldsomt store opgaver, der kræver så meget tid.
Det er meget ofte det, der kan være problemet.
Er Socialdemokratiet ikke enige i, at det faktisk måske er sagens kerne?
Socialdemokratiet er enige i, at når vi ser fremad, bør det være Domstolsstyrelsen, der skal tage stilling til bijobberiet?
Endelig ville jeg spørge fru Dorte Bennedsen, om det er sådan, at Socialdemokratiet ser nogen habilitetsproblemer også i den her sag.
For det er vel et problem, at højesteretsdommere sidder med, både i voldgiftssager og i ankenævn, hvor man senere i Højesteret måske skal tage stilling til de samme afgørelser, man har truffet i voldgifter og i ankenævn.
Er det ikke et problem?
Dorte Bennedsen (S), 2000-12-07:
Nu er det jo ikke forbudt, heller ikke for hr. Peter Skaarup, at lytte efter svar til andre end sig selv.
Jeg ved godt, at hr. Peter Skaarup er meget optaget af de spørgsmål, han selv stiller, men jeg mener faktisk, jeg svarede på det spørgsmål i mit svar til hr. Søren Søndergaard. Ja, det her skal bringes ned i omfang.
Det er nemmere at stå her og slynge en dato ud og sige, at det skal være færdigt sådan og sådan, men der er altså også en realiteternes verden, som jeg beskrev ved at nævne forholdene omkring Arbejdsretten.
Når hr. Skaarup så spørger, om det skal være Domstolsstyrelsen, eller hvornår vi vil gribe ind, vil jeg svare, at det vil afhænge af, at går denne her udvikling den rigtige vej, og går den i et acceptabelt tempo, jamen så skal den have lov at fortsætte.
Vi har et principielt ønske om ikke at blande os i domstolenes virksomhed, og derfor synes
jeg, at nu ligger der en række svar fra højesteretspræsidenten, og de skal have lov at virke. Jeg er ikke så naiv, at jeg tror, at det her er løst til sommer, men vi må kunne se på tendensen.
Og det synes jeg er en fornuftigere måde end at skulle gå ud og sige: Sikken vi kan, og nu skal det være inden den og den dato.
Det hænger ikke sammen i virkelighedens verden.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Ja, jeg synes, det var et meget radikalt svar fra fru Dorte Bennedsen.
Spørgsmålet lød: Hvad skal der til, for at Socialdemokratiet vil gribe ind over for det her bijobberi?
Svaret var, at det skulle man lige overveje, eller det skulle man se på.
Men jeg vil godt have et klart svar på: Hvad skal der
Altså hvis det fortsætter med den linje, vi ser i øjeblikket, hvor det er 80 pct. - som Rigsrevisionen gør opmærksom på - af lønningerne til højesteretsdommere i 1999, der gives i form af bijob, så må jeg spørge Socialdemokratiets ordfører, hvad der skal til, for at vi sikrer, at det tal kommer nedad.
Vil Socialdemokratiet være med til, at det tal kommer ned på 50 pct. eller 40 pct., eller hvis det bliver på 80 pct., vil man så gribe ind?
Det savner jeg et klart svar på.
Jeg vil også godt spørge - jeg synes ikke, jeg fik svar på det
: Vil Socialdemokratiet i erkendelse af anbefalingerne fra rigsrevisor Henrik Otbo klart tilkendegive her i dag, at det skal være Domstolsstyrelsen, der skal tage stilling til det på vegne af alle retterne, i stedet for som i dag, hvor det kun er højesteretsdommerne selv, der tager stilling til deres eget bijobberi?
Dorte Bennedsen (S), 2000-12-07:
Hr. Peter Skaarup finder det ærgerligt, at vi ikke vil gribe ind her og nu.
Jeg tror, forskellen mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti på dette felt ligger i, at vi faktisk har respekt for, at domstolene er selvstændige, og vi vil godt give dem en mulighed for at handle. Vi har ikke noget behov for at løbe ud og være stærk mand og slå os på brystet: Sikken vi handler!
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg godt sige, at hr. Søren Søndergaard har forstået det korrekt.
Vi synes ikke, de oplysninger, der er kommet frem her, er acceptable på lang sigt, hverken omfanget eller i og for sig økonomien.
Men især omfanget af bijob synes vi ikke er acceptabelt.
Så spørger hr. Søren Søndergaard: Hvad er på længere sigt?
Det er lidt svært at sige, for det fremgår jo af Rigsrevisors notat, at Højesteret vil tage initiativ over for Arbejdsretten.
Det kræver jo så, at det bliver andre dommere end højesteretsdommere, men det kræver også, at der bliver en plads ledig i Arbejdsretten.
Men det er ikke sådan, at man kan sætte en deadline og sige, at den 1. juli 2002 skal alt det her være bragt på plads.
Men det, som er helt vigtigt, er, at vi ser en udvikling, der efter vores mening går den rigtige vej, en bedre fordeling og formentlig også en begrænsning af bijobbene for dommerne.
Søren Søndergaard (EL), 2000-12-07:
Jeg vil lige være sikker på, at jeg forstod den socialdemokratiske ordfører korrekt, nemlig at Socialdemokratiet også finder, at det på længere sigt ikke er tåleligt, at det er uacceptabelt, at vi har højesteretsdommere, som i bijob får 95 pct. i gennemsnit af lønnen i hovedstillingen.
Det er det, man sådan kan kalde dobbelt op.
Det vil sige, at de tjener lige så meget ved bijob, som de tjener ved deres hovedstilling.
Forstod jeg den socialdemokratiske ordfører korrekt, at det ikke er acceptabelt for Socialdemokratiet på længere sigt?
Det andet spørgsmål, jeg har til den socialdemokratiske ordfører, er så: Hvad er på længere sigt?
For jeg forstår så det ønske om at give Højesteret en mulighed for selv at gribe ind, hvis den her situation fortsætter.
Men hvad snakker vi så om?
Snakker vi om den kommende samling eller den næstkommende samling, eller hvad er tidsperspektivet for Socialdemokratiet?
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg må sige, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke vil være med til et indgreb her og nu, men der er da den lille åbning i det, som fru Dorte Bennedsen siger, at man ikke vil på nuværende tidspunkt, men det åbner vel for, at man vil på et senere tidspunkt.
Og der vil jeg godt spørge fru Dorte Bennedsen
Hvordan skal udviklingen gå, for at man vil lave det indgreb, som efter vores opfattelse er nødvendigt?
Og så vil jeg også spørge fru Dorte Bennedsen: Når nu fru Dorte Bennedsen er overrasket over de her nye tal fra Rigsrevisionen, hvor man sammenligner underretsdommernes, landsretsdommernes og højesteretsdommernes bijob, ville det så ikke være rimeligt, at man gennemførte domstolsreformen fuldt ud og lod det være op til Domstolsstyrelsen at beslutte sig for, om de her bijob skal kunne tages af højesteretsdommere, i stedet for som i dag, hvor det er præsidenterne, der træffer denne afgørelse, altså Højesteret selv.
Derfor skal mit spørgsmål være: Vil fru Dorte Bennedsen arbejde for, at det er Domstolsstyrelsen, der overtager det her arbejde?
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Det er næsten for sjovt at høre hr. Henrik Sass Larsen forklare de her ting, for hr. Henrik Sass Larsens egen minister har jo sådan set erkendt, at her er noget, vi nok skal kigge på, og der bliver sat en undersøgelse i gang.
Hr. Henrik Sass Larsen bliver altså ved med at fastholde, at det ikke er noget problem, men det står direkte i Høje-Taastup Kommunes henvendelse, at det er kommunens erfaring, at det ikke har nogen konsekvenser at bryde en kontrakt: »Der savnes sanktionsmulighed, herunder genoptagelse af retssagen med henblik på at vurdere denne igen.«
Det vil vi gerne give dem i Dansk Folkeparti, og det vil ministeren måske også, men det vil hr. Henrik Sass Larsen ikke forstå, og det er næsten for sjovt synes jeg, at han ikke vil forstå det, men sådan er det åbenbart.
Hr. Tom Behnke vil ikke være med til at give en betinget dom.
Nu skal vi huske på, at efter at ungdomskontrakten er indgået, sker der forhåbentlig det, at den unge opfylder den kontrakt.
Hvis ikke der sker det, går der en periode, hvor det så viser sig, at den ikke bliver opfyldt, og der er det så vi siger som en kompromismulighed for at få et flertal i Folketinget med på det, at man kunne gå ind og sige: Så ophøjer vi den gamle dom til at være en betinget dom.
Det er trods alt bedre end ingenting.
Det er noget, der medfører nogle virkninger på straffeattest og sådan noget - noget, som vi har diskuteret mange gange herinde.
Så det er bedre end ingenting.
Men vi så meget gerne, at det var en ubetinget dom; at man ophøjede en gammel dom, uanset hvad den end gik ud på, til at være det, som fremover var tilfældet.
Men det er en kompromismulighed, som kunne være en mulighed for Folketinget at vedtage direkte.