runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2003-05-21:
Jeg skal sådan set ikke kritisere statsministeren for at bakke en minister op, også når en minister opfører sig uklogt.
Jeg vil da godt rose statsministeren for, at selv om man ikke altid er særlig glad for svaret, stiller statsministeren sig normalt altid til rådighed også for supplerende spørgsmål. Det mener jeg er en god tradition, hvis det er sådan, at vi skal have en ordentlig debat.
Jeg vil godt spørge statsministeren: Hvordan skal en advokat egentlig vurdere behovet for at foretage videregående undersøgelser, hvis det er sådan, at den pågældende advokat kun har adgang til det skriftlige materiale og derfor ikke kan få kendskab til, hvordan afhøringer under vidneansvar vil påvirke det resultat, som den pågældende advokat når frem til?
Det har jeg meget svært ved at forstå, og derfor er det, at jeg spørger statsministeren: Er statsministeren ikke enig i, at hvis det er sådan, at vi er enige om, at det her skal nå den rigtige konklusion både af hensyn til kirkeministeren og af hensyn til alle andre, der er udsat for kirkeministerens beskyldninger, forudsætter det, at man får mulighed for at afhøre under vidneansvar?
Søren Krarup (DF), 2003-05-21:
Jeg har to spørgsmål til statsministeren.
For det første vil jeg spørge, om statsministeren deler min bevægethed ved at opleve den kirkelige interesse, der hersker i denne sal, bl.a. fra det såkaldte socialdemokratiske tæskehold, som virkelig har vist en imponerende interesse for folkekirkens anliggender, og nu også fra hr. Keld Albrechtsen fra Enhedslisten.
Jeg synes, det er bevægende at se, hvordan folkekirken optager disse politikere.
Det er det ene.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Glæder det ikke også statsministeren, at kirkeministeren nu her i dag faktisk har mulighed for både i Finansudvalget og i Kirkeudvalget at afgive en udtømmende forklaring på det, der er blevet brugt til mistænkeliggørelse for ikke at sige kriminalisere på et ganske uberettiget grundlag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-21:
Jeg er glad for, at vi grundlæggende er enige om, at kommunestyret fortsat skal hvile på en grundlæggende tillid til, at de mennesker, der agerer i kommunestyret, løfter deres hverv med omtanke og omhu.
Det er også det, der må være det klare udgangspunkt.
Jeg er ikke helt sikker på, at det er muligt for mig at give et fuldstændigt indlæg om den kommunale styrelseslovs rækkevidde og de sanktionsinstrumenter, der er til rådighed, inden for rammerne af den taletid, jeg har, men helt grundlæggende er det sådan, at en kommunalbestyrelse skal agere på en sådan måde, at man efterlever lovgivningen, og det er et vilkår i lovgivningen, at man skal respektere kassekreditreglen, altså at 12 måneders løbende gennemsnit skal være 0, dvs. i balance, eller positivt. Hvis man kommer i konflikt med det, skal man have en dispensation, og når man får en sådan dispensation, der er givet på nogle bestemte vilkår, er det i orden, at forholdene ikke er i overensstemmelse med kassekreditloven, så længe man blot efterlever vilkårene.
Det er altså på den måde, lovlig embedsførelse eller ikkelovlig embedsførelse kan rammes ind.
Så er spørgsmålet, hvad der sker, hvis man vedvarende ikke respekterer de rammer, man selv har været med til at definere.
Her er der en værktøjskasse til rådighed i styrelsesloven m.v., og tvangsbøder etc. kan tages i brug.
Jeg vil godt sige, at mit klare udgangspunkt - også i spørgsmålet om Farum Kommune - er en tro på, at man ønsker at agere inden for landets lovgivning.
Det er også derfor, vi på baggrund af indspillene fra Farum Kommune i øjeblikket så at sige tester valøren af den genopretningsplan, der blev udarbejdet sidste år, for at tage stilling til, om den skal justeres eller ej, og når det overblik er tilvejebragt og der er truffet afgørelse om justering eller ikke justering, har jeg tillid til, at man vil efterleve de vilkår, der er sat op, i Farum Kommune.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
»Hvilke muligheder har ministeren for at beskytte seere, lyttere og Danmarks Radios journalister mod en eventuel utidig indblanding fra Danmarks Radios bestyrelse i de enkelte programmer?«
Thomas Adelskov (S), 2003-05-21:
Jeg forstår ministerens svar på både dette spørgsmål og det forrige spørgsmål, på de spørgsmål, der blev stillet i sidste uge, og i øvrigt også på en række spørgsmål, som bl.a. er stillet af folketingsmedlem hr. Peter Brixtofte, at ministeren afventer kommunens handlinger, fordi ministeren forudsætter, at kommunen agerer efter den aftale, der er indgået, og først selv henvender sig, hvis den bliver overtrådt.
Ministeren synes, det er respektløst, hvis jeg insinuerer noget eller kommenterer, at ministeren er i samme parti som det flertal, der agerer ude i Farum Kommune.
Men det har ministeren sådan set selv gjort tidligere, i og med at ministeren - ikke åbenbart i sin egenskab af minister, men i sin egenskab af ven med tidligere borgmester Peter Brixtofte - blandede sig i debatten derude, da den var allerhedest, og anbefalede, at Peter Brixtofte tog på ferie. Mit spørgsmål til ministeren
er: Er der ikke anledning til, at ministeren som ven med nogle af partikammeraterne ude i Farum tager et møde med dem og drøfter med dem, hvordan man opfører sig ordentligt, og hvordan man kan overholde de økonomiske planer, der er lagt?
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Ministeren må meget undskylde, men i og med at vi ikke får sådan rigtig nogen svar på, hvor det er, man kan finde de her effektiviseringer og besparelser, som finansministeren kommer med, og i og med at ministeren ikke rigtig kan forklare, hvordan man så ville kunne styre det, uden at det bliver socialpolitisk uforsvarligt, så får man lidt en fornemmelse af, at det er, fordi det ligger uden for socialministerens kompetence, at det altså er noget, der foregår meget hårdhændet fra finansministerens side.
Det må jeg bare beklage, for jeg har sådan set ikke noget problem med, at man indtænker økonomi i sine valg, men vi kan jo ikke få en politisk diskussion af, hvordan de prioriteringer skal være, når det er sådan, at ministeren ikke rigtig når frem til at pege på noget som helst.
Jeg må sige, at - og det har jeg så også allerede sagt, men gentager gerne - at rammestyring kan altså set med vores øjne give gevaldige problemer, og vi håber da, at ministeren kommer på bedre tanker, sådan at vi ikke kommer til at stå med en hel masse uforsvarlige socialpolitiske dispositioner, fordi pengene er brugt.
Henriette Kjær (KF), 2003-05-21:
Det skal være en individuel vurdering, der bliver foretaget.
Jeg har ikke tænkt mig at ændre på loven.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
»Vil ministeren i lyset af debatten i og om Danmarks Radios bestyrelse redegøre for, hvad der præcis forstås med formuleringen i lov om radio- og fjernsynsvirksomheds § 17 om, at »bestyrelsen har det overordnede programansvar«, der af blandt andre medieforsker Frands Mortensen betegnes som uklar?«
Med det nye medieforlig indgået af regeringen og Dansk Folkeparti fik DR's bestyrelse som noget nyt det overordnede programansvar.
I forlængelse af det har der været en del
offentlige debat om især dele af DR's programudbud og sendeflade
Enkelte medlemmer af bestyrelsen har været endda meget konkrete og direkte i deres kritik af både de enkelte journalister og programmer. Da vi behandlede medieforliget her i Folketingssalen sidste efterår, var Socialdemokratiet - og det er vi selvfølgelig stadig væk - meget stærkt modstandere af at give bestyrelsen det overordnede programansvar.
Det var vi, både fordi vi principielt er uenige i en lovændring, der ændrer ved den redaktionelle frihed for DR, og fordi teksten i lovforslaget var så uklart formuleret. Jævnfør den aktuelle debat, som har kørt over flere uger, hvor især enkelte medlemmer af DR's bestyrelse fortolker lovens ord meget bastant, synes jeg ærlig talt, der er et behov for, at kulturministeren i dag over for Folketinget redegør for, hvad der egentlig forstås ved, at bestyrelsen har det overordnede programansvar.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-21:
Jeg vil godt starte med at tillade mig at henvise til min besvarelse af 23. november 2002 af spørgsmål nr. 3 stillet af Folketingets Kulturudvalg den 18. november vedrørende det her forslag.
Som nævnt i det svar fremgår det jo bl.a. af § 17 og § 27 i radio- og fjernsynsloven, at bestyrelsen for henholdsvis DR og TV 2/DANMARK er den øverste ledelse.
Det fremgår endvidere, at bestyrelsen har det overordnede programansvar og ansvaret for, at de bestemmelser for institutionens virksomhed, der er fastsat i loven og i bestemmelser fastsat i medfør af loven, overholdes.
Af de almindelige bemærkninger til loven, afsnit 2.3.2.2, fremgår det, at dette bl.a. betyder, at bestyrelsen for DR har det overordnede ansvar for opfyldelsen af public service-kontrakten og ansvaret for efterlevelsen af de krav, der heri generelt stilles til bl.a. saglighed, upartiskhed og objektivitet.
Herudover fremgår vedrørende dette spørgsmål, at det dog ikke herved er tanken, at DR's bestyrelse skal have kompetence i forbindelse med den daglige programvirksomhed eller adgang til at blande sig i enkeltprogrammer.
I bemærkningerne til § 17 om DR's bestyrelse er det bl.a. anført, at det som en uddybning af bestyrelsens opgaver foreslås, at det direkte i bestemmelsen præciseres, at bestyrelsen har det overordnede programansvar.
Det er også anført, at det fortsat ikke er tanken, at DR's bestyrelse skal have kompetence i forbindelse med den daglige programvirksomhed eller mulighed for at blande sig i enkeltprogrammer, samt at varetagelsen af det overordnede programansvar først og fremmest forventes løftet ved generelle drøftelser på bestyrelsesmøder og ved f.eks. temadebatter om programtyper og tilrettelæggelsen af disse.
Det betyder, at bestyrelsen efter lovens § 17 ikke har adgang til at blande sig i enkeltprogrammer.
Derimod vil bestyrelsen kunne beslutte at gennemføre temadebatter, hvor man på et overordnet og mere generelt plan vil kunne drøfte DR's opfyldelse af de forpligtelser, der gælder for objektive udsendelser i såvel radio som tv, eller f.eks. programmer rettet til børn og unge, der er fastsat i public service-kontrakten.
Det er fortsat vigtigt for mig at understrege, at det efter min opfattelse ikke vil være bestyrelsens opgave at foretage en egentlig gennemgang af de enkelte konkrete programmer, som produceres og udsendes.
Jeg er bekendt med den aktuelle uenighed blandt bestyrelsens medlemmer om den nærmere grænsedragning mellem bestyrelse og direktion i relation til ansvaret for programmerne i DR.
I den forbindelse er det min holdning, at det er op til DR's bestyrelse selv at fastlægge en praksis, der sikrer, at programvirksomheden som anført i bemærkningerne til radio- og fjernsynsloven bliver drøftet i bestyrelsen på et generelt og overordnet plan.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
Nu adspurgte jeg godt nok kulturministeren om et klart svar.
Det ved jeg såmænd ikke, om Folketinget fik, og derfor vil jeg godt have lov til at følge op med at sige, at i hvert fald et af partierne i forligskredsen, nemlig Dansk Folkeparti, jo også har været ret aktive i fortolkningen af forligskredsens tekst.
Hr. Poul Nødgaard siger eksempelvis, at bestyrelsens beføjelser er udvidet betydeligt, og at hr. Poul Nødgaard opfatter den ny lov som vidtgående.
Det medlem af DR's bestyrelse, som Dansk Folkeparti, der er en del af forligskredsen, har udpeget, har sagt direkte: Den, der betaler for orkestret, bestemmer også melodien - underforstået, at det politiske flertal, der til enhver tid må være i det danske Folketing, også bestemmer indholdet af Danmarks Radios sendeflade og programudbud.
Er kulturministeren enig i det, eller kan kulturministeren i dag sige, at Dansk Folkeparti har misforstået lovens tekst, og at når Dansk Folkeparti udtaler sig, som repræsentanten for partiet gør, så er det direkte forkert og i modstrid med regeringens politik på området?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-21:
Jeg synes nu ellers, jeg var meget tydelig.
Men der er - og det har vi sagt fra start af - en yderligere beføjelse til bestyrelsen i forhold til tidligere, for det er klart, at når en så stor institution har ansvaret for 3 mia. kr. offentlige penge, så har man selvfølgelig også et ansvar som bestyrelsesmedlem.
Man er jo ikke bare sat ind som bestyrelsesmedlem for at se på, om man fra DR's side udfører normal forretningsetik og ordner økonomien på den rigtige måde, man har selvfølgelig også et ansvar for den placering, DR har i mediebilledet, for, at man opretholder sit høje kvalitetsniveau, og for, at man lever op til den aftale, der er lavet med kulturministeren i form af nogle public service-kontrakter. Det betyder helt konkret, at man godt på temadebatter kan diskutere, om man synes, linjen i bestemte sager er rigtig, det betyder helt konkret, at man godt kan diskutere, om kvaliteten af børne- og ungdomsudsendelserne er høj nok, og det betyder helt konkret, at det, at man f.eks. vil diskutere P1-dækningen - som jeg har noteret mig at man vil - sådan set er helt fair i forhold til den kompetence, vi har udlagt til bestyrelsen.
Det er så sådan, at det i sidste ende er generaldirektøren, som har det overordnede ansvar for, at de ideer, som bestyrelsen beslutter sig til, og som står i lovteksten, bliver ført ud i livet.
Hvis man så ikke er tilfreds med generaldirektøren, må man jo fyre vedkommende og ansætte en ny, men det er et spil imellem bestyrelsen og generaldirektøren.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, kulturministerens svar på det sidste spørgsmål går meget langt i forhold til det, der traditionelt har været skik i Danmark, nemlig at sikre, at vores medier har redaktionel frihed og pressefrihed.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Må DR's bestyrelse blande sig i de enkelte programmer?
Det forstås, at det mødeoplæg, der skulle danne grundlag for den temadrøftelse - den første af slagsen i DR's bestyrelse - der skulle have fundet sted den 6. maj, og som blev aflyst, bl.a. indeholdt ønske om at diskutere konkrete programmer som f.eks. Refleks, Orientering og Herreværelset.
Endnu en gang: Mener kulturministeren, at bestyrelsen må blande sig i de enkelte programmer?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-21:
Se, det her er en statsinstitution, som får overdraget 3 mia. kr. af os i Folketinget.
Man har et kolossalt ansvar, fordi man er monopolist på radioområdet, og fordi man er dominerende på tv-området, og det er klart, at det ansvar skal varetages af bestyrelsen, som har det overordnede programansvar.
Det der med, at vi vil have, at det skal være laissez faire og anarki, og at vi så forventer, at det rum fylder medarbejderne selv ud, det kan man godt gøre til en vis grad, det er ansvarlige og dygtige medarbejdere i Danmarks Radio, men det er bestyrelsen, der har et ansvar, og det er derfor, man indsætter en bestyrelse. Det har ikke en brik at gøre med indskrænkninger i den redaktionelle frihed; det har noget at gøre med at være ansvarlig for statens midler og være ansvarlig for den position, som Danmarks Radio har.
Så vil jeg gerne slå fast, hvad jeg har sagt tre gange før i dag,
at man ikke må drøfte enkeltprogrammer - et står helt klart - men man må godt have temadrøftelser om programtyper.
Så hvis man f.eks. vil have en temadrøftelse om P1, om, at der er nogle, der siger, at P1-fladen er meget domineret af meget venstreorienterede holdninger - det er der nogle, der siger - så må man selvfølgelig have en debat om det.
Det er jo ikke meningen, at Danmarks Radio skal afspejle bestemte politiske holdninger.
Danmarks Radio skal afspejle objektive holdninger.
Danmarks Radio skal levere dybdeborende journalistik, som er kritisk over for magthavere, hvad enten de er venstreorienterede eller højreorienterede, men Danmarks Radio må ikke have nogen politisk slagside.
Så hvis der er nogle, der mener, at Danmarks Radios P1 har en slagside, og det er der jo nogle, der mener, så er det jo meget relevant, at man diskuterer det i bestyrelsen.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
Jeg vil bare indledningsvis sige, at det jo ikke er korrekt, når kulturministeren siger, at Danmarks Radio har monopol på radio i Danmark.
Det er korrekt, at DR hidtil har haft monopol på landsdækkende radiosending, det er ikke korrekt, at DR har monopol på radio i Danmark.
Hvis jeg forstår ministeren ret, må bestyrelsen altså ikke blande sig i de enkelte programmer.
Det var søreme rart for de involverede journalister og alle os, der er lyttere og seere, at få slået det fast.
Derfor kan vi lige så godt fortsætte i samme boldgade, nemlig at i det samme mødeoplæg, der skulle danne grundlag for den temadrøftelse, der skulle have været den 6. maj, var der ikke alene fremsat ønske om at diskutere konkrete programmer som nævnt tidligere, Refleks, Orientering, Herreværelset, der var faktisk også et ønske om at diskutere en bedre holdningsmæssig balance i forhold til P1's magasinprogrammer, og i den anledning blev der fremsat ønske om, at der blev forelagt en oversigt over faste medarbejdere internt som eksternt.
Derfor er spørgsmålet nu til kulturministeren: Hvis ikke bestyrelsen må blande sig i de enkelte programmer, må bestyrelsen så blande sig i den enkelte journalists arbejde?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-21:
Nu er det jo så heldigt, at det ikke er her i Folketingssalen, vi skal sidde og evaluere Danmarks Radios programmer - det ville der jo sikkert være mange forskellige meninger om - og det er jo derfor, vi vælger en bestyrelse, det er derfor, der sidder ti mennesker i en sådan bestyrelse, der er med til at have det overordnede programansvar.
Så uddelegerer bestyrelsen jo denne autoritet til en generaldirektør, og generaldirektøren uddelegerer så kompetence og autoritet til en tv-direktør, til en radiodirektør, til en programansvarlig osv.
Det er jo så den diskussion og den afvejning, man selv må tage i bestyrelsen; det er ikke en diskussion, som jeg har tænkt mig at tage her i Folketingssalen. Men det er klart, at hvis jeg bliver præsenteret for konkrete overvejelser om, hvordan praksis er i bestyrelsen, så må jeg jo tage stilling til det.
Lige nu synes jeg, at vi har en ansvarlig bestyrelse, som håndterer deres opgave fornuftigt, og som også tager de diskussioner, der skal til, for selvfølgelig er det også rigtigt at diskutere de her ting - det er ikke helligt - og diskutere, om alt er, som det skal være i Danmarks Radio.
Vi har en udmærket public service-institution, som har monopol på radio i Danmark.
Der er ikke nogen andre stationer, man kan høre i hele Danmark.
Det er kun Danmarks Radio, man kan høre på fire kanaler.
Det, der er vigtigt med Danmarks Radio, sådan som regeringen ser det, er, at det er en uafhængig institution, som ikke har politisk slagside, og som leverer kvalitet og kvalitet og kvalitet.
Det er hele opgaven for bestyrelsen.
Hvis der er problemer med bestyrelsens optræden i den forbindelse, må vi selvfølgelig overveje eventuelle konsekvenser, men det er der ingen som helst tegn på.
Bestyrelsesmedlemmerne er ekstremt kompetente, har mange forskellige kvalifikationer og udfører deres arbejde aldeles glimrende indtil videre.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
Altså det må være muligt at få et enkelt og klart svar
, hvis man stiller et meget enkelt og klart spørgsmål.
Derfor skal jeg så sortere alt andet væk og bare gentage spørgsmålet fra før, nemlig: Må DR's bestyrelse blande sig i de enkelte medarbejderes arbejde i Danmarks Radio?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-21:
Se, det er jo så heldigt, at der inden for mange kulturområder, som vi har diskuteret, og hvor fru Mette Frederiksens parti jo har været en af drivkræfterne bagved, er noget, der hedder armslængdeprincippet.
Det er der også i forhold til den her bestyrelses arbejde.
Jeg blander mig i, at man overholder lovgivningen.
I lovgivningen har vi fastsat, at man ikke må gribe ind og diskutere enkeltprogrammer, men at man har et overordnet bestyrelsesansvar.
Hvordan den forretningsorden så bliver praktiseret, efter at man har implementeret den, er jo op til bestyrelsen selv.
Det er så min opgave at sørge for, at man ikke blander sig i programmerne, men at man holder sig til det overordnede ansvar, og det synes jeg man har gjort godt indtil nu.
Og selvfølgelig er der ikke noget, der er helligt i den diskussion; Danmarks Radio trænger også til et kritisk lys ligesom alle mulige andre store institutioner.
De gør det godt, synes jeg personlig.
Det er en fremragende station, men det gør ikke noget, at der er nogle, der sådan er opmærksomme på kvaliteten og niveauet i Danmarks Radio.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
Det her spørgsmål hænger selvfølgelig lidt sammen med det foregående.
Jeg synes, det står klart også efter kulturministerens svar i dag, at det lovgrundlag, der ligger for DR's bestyrelses ageren og virke, er meget, meget, meget løst formuleret, sådan at de enkelte medlemmer af DR's bestyrelse med rette kan gå ud i den danske offentlige debat og sige: Vi har lov til og ret til, og det er vores pligt at blande os i DR's programudbud, sendeflade, enkelte journalister, enkelte programmer.
Kulturministeren kan så samtidig stå her i Folketingssalen og sige, at det ikke er bestyrelsens opgave
at blande sig i eksempelvis de enkelte programmer.
Nu er det øjensynlig meget, meget svært at få kulturministeren til at leve op til sit politiske ansvar, og derfor skal jeg så prøve at bevæge mig hen mod kulturministeren ved at spørge om følgende: Hvilke redskaber har kulturministeren til rådighed, hvis Danmarks Radio ikke lever op til den måde, hvorpå kulturministeren selv forstår lovteksten?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-21:
Må jeg ikke lige henstille til formanden, at man overholder forretningsordenen?
Altså det er jo ikke meningen, når man stiller spørgsmål, at man kommer med en lang politisk svada først; det tager man i en politisk debat, og det er jeg meget åben over for, men meningen er, at man forholder sig til det spørgsmål, der bliver stillet her.
Jeg bliver stillet det spørgsmål i spm. nr. S 3336, om jeg har nogen mulighed for at beskytte seere, lyttere og Danmarks Radios journalister.
Det har overhovedet intet at gøre med de kommentarer, der var, og de bemærkninger, der
Først og fremmest, og det er svaret på det pågældende spørgsmål: En forkert påstand bliver jo ikke mere og mere rigtig ved, at man gentager den og gentager den.
Jeg vil godt slå fast, at det er regeringens holdning, og det står klart i medieforliget, og det står i radio- og fjernsynsloven, at det er DR's generaldirektør, der har det daglige programansvar for stationen, mens DR's bestyrelse har det overordnede programansvar, og det vil sige, at jeg som minister overhovedet ikke har mulighed for at blande mig i programvirksomheden.
Det er altså min opfattelse, at der herved er fastlagt tilstrækkeligt klare rammer for bestyrelsens varetagelse af det overordnede programansvar, og det udelukker hundrede procent, at bestyrelsen kan blande sig i enkeltprogrammer - det må man ikke gøre.
Mette Frederiksen (S), 2003-05-21:
Jeg er glad for, at kulturministeren understreger, at DR's bestyrelse ikke må blande sig i de enkelte programmer.
Det tror jeg at der er mange andre end undertegnede der er glade for, ikke mindst de journalister, der er ansat til at sørge for, at DR leverer den vare, som seere og lyttere med rette efterspørger, har behov for, fortjener og alt muligt andet.
Jeg kan altså forstå på ministeren, at bestyrelsen ikke må blande sig i de enkelte programmer.
Vi har jo gentagne gange hørt medlemmer af DR's nuværende bestyrelse sige det modsatte.
Vi har jo hørt både forligspartiet Dansk Folkeparti og bestyrelsesmedlemmer udlægge lovteksten anderledes end kulturministeren, og bestyrelsesmedlemmer, der siger: Vi må gerne blande os i de enkelte programmer, og det ser vi
faktisk som en af vores opgaver.
Hvis det er kulturministeren, der har ret i denne her sag, har kulturministeren så slet ikke nogen som helst mulighed for eller noget som helst incitament til at gøre noget ved, at der så er bestyrelsesmedlemmer, der fortolker lovteksten fuldstændig forkert?