runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2006-10-24:
Jeg husker jo debatten sidste år, vil jeg sige til fru Bente Dahl, hvor jeg tror vi begge to delte en betydelig bekymring for nogle af de ændringer, der var lagt op til, bl.a. på kulturområdet.
Nu er fru Bente Dahl jo næstformand i Kulturudvalget, og vi, der ikke sidder med der, har en gang imellem lidt svært ved helt at følge med i, hvad der sker.
Derfor vil jeg godt spørge: Er fru Bente Dahl tryg ved den nye organisering?
For jeg hører noget af det samme, som jeg også hørte i en sidebemærkning fra fru Bente Dahl, nemlig at Nordisk Kulturforum sådan bliver lidt for meget en diskussionsklub, der er lidt for uforpligtende for ministeren, som derefter kan gøre det, vedkommende vil, uden at komme i konflikt med nogle beslutninger.
Derfor vil jeg godt spørge, om fru Bente Dahl kan komme med et par bemærkninger til, om hun føler sig tryg ved, at den struktur, der ser ud til så endelig at falde på plads til nytår, også er en, der er hold i.
Frode Sørensen (S), 2006-10-24:
Jeg er glad for ministerens tilkendegivelse, og derfor skal jeg lige hoppe over til noget lidt andet.
Og jeg vil da gerne sige, at vi er mange, ikke mindst også i Foreningen Norden, der var glade for de muligheder, vi fik under det danske formandskab, for at have drøftelser og konferencer omkring hele frivillighedssektoren.
Men jeg vil egentlig meget, meget gerne spørge ministeren: Hvordan kommer vi så videre?
For én ting er jo, at vi har haft nogle udmærkede drøftelser og mange gode ideer, men det var jo i 2005.
Hvordan kommer vi nu videre i måske ikke så meget 2006, men i 2007?
I rapporten er det nævnt, at der skulle være en konference i september 2006; der er ikke nævnt noget om resultatet af den.
Hvis ministeren ved lidt om det, kunne det da være interessant lige at høre.
Så jeg synes jo det er fint, hvis også Foreningen Norden spiller konkret ind med nogle ønsker til, hvordan man følger op på det.
Jeg mener igen, at det nordiske lever ved, at mennesker mødes på kryds og tværs.
Det er der, der skabes noget identitet.
Det er der, der i sidste ende skabes legitimitet også til, at det nordiske i politisk forstand fortsat er noget, der skal prioriteres.
Poul Andersen (S), 2006-10-24:
Jeg skal sige til hr. Rune Lund, at der jo er tale om et forsøg, og det er også derfor, jeg præciserede meget klart, at det er et forsøg, der er tale om.
Hvis hr. Rune Lund ikke har bemærket det, var transportministeren til spørgetime i dag, og her rejste jeg netop spørgsmålet om den manglende stillingtagen og afklaring angående terminalerne i henholdsvis Taulov og Høje Tåstrup.
I mit lokalområde, dvs. Fredericia, har bryggeriet opsagt aftalen med Railion, og dermed risikerer vi, at der skal en lastbil ud fra Forenede Bryggerier i Fredericia på en meget belastet motorvej over Fyn og videre til København hvert 20. minut.
Det kan vi altså ikke være interesserede i, og derfor er vi også meget opmærksomme på det.
Det er også derfor, vi har signaleret i Socialdemokratiet, at der er nogle ting, man lige skal være lidt mere opmærksom på.
Men det er et forsøg, og det er den vej rundt, vi skal kigge på, om vi skal give tilladelse til, at de modulvogntog kan komme ud at køre.
Vi fokuserer også meget på det sikkerhedsmæssige.
Frode Sørensen (S), 2006-10-24:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Om en uge skal vi jo bl.a. også diskutere sprog, vi skal diskutere sprogdeklaration.
Somme tider kan vi udtrykke en vis form for bekymring, når nordiske fusioner virksomheder imellem medfører, at man gør engelsk til forretningssprog.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om hun er enig i, at engelsk for os danskere jo er og bliver et praktisk hjælpesprog.
Når jeg spørger på den her måde, er det, fordi jeg, når jeg ser i rapporten under Nordplusprogrammerne, mener at kunne læse, at man der får en anbefaling af, at man nu bør indføre engelsk som et fælles sprog.
Jeg vil da gerne høre ministeren, om hun mener, at det vil være rimeligt, at man på Nordplusområder, som har med skoleudveksling at gøre, nu skulle til at indføre engelsk som sproget, eller om det er en misforståelse, at jeg læser det på den måde.
Vi kan stå her og tale om det ene og det andet og det tredje samarbejde på politisk plan mellem politikere og organisationer og myndigheder og sådan noget, men i sidste ende lever det nordiske og den nordiske tanke og den nordiske idé ved, at der også er et fællesskab udi det sproglige.
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er enig i mange af de bekymringer, der bliver fremført, og i mange af de ting, der helt klart skal svares på.
Jeg vil stille et spørgsmål om lige præcis forholdet til transport af gods på skinner.
Selv om man imødekommer nogle af de ting, som ordføreren fremførte, vil det så ikke være problema tisk at vedtage lovforslaget, når man ikke har undersøgt, hvor meget gods der kan transporteres på skinner i sammenligning med det, et modulvogntog kan transportere?
Vi ved jo, at et selskab som Dansk Jernbane Aps har sagt, at de sagtens kan tjene penge og endda har mangel på lokomotivførere.
Der er altså mulighed for at udvide markedet her, og er det så ikke en dum idé at vedtage forslaget nu, når vi ikke har undersøgt markedet for gods på skinner?
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
Jeg er glad for, at hr. Poul Andersen pointerer, at gods på skinner er et væsentligt element og kan blive videreudviklet.
Det er jeg meget enig i.
Jeg vil dog stadig opfordre Socialdemokraterne til at lade være med at gå ind for denne modulvognsstrategi, for der er jo ingen tvivl om, at det, der ligger i kortene – det kan man jo også høre, når hr. Karsten Nonbo taler – er, at man nu har lagt sig fast på noget, og at der er nogle strækninger, der kan vælges at køre på.
Men de strækninger kan hurtigt udvides, og så ved vi to jo godt, hvad det er, der kommer til at ske.
Der skal bruges en masse millioner på at ombygge veje, lave om på kantstene og lave om på rundkørsler, og så har man i virkeligheden valgt modulvogntogene frem for gods på skinner.
Derfor vil jeg bare gerne sende denne advarsel til Socialdemokraterne: Lad være med at hoppe på modulvogntoget.
Hop hellere med på togvognen, om man så må sige, for det er den, der er fremtid i, og det er den, der er mest miljø i.
Det lyder jo meget smukt, vil jeg sige til hr. Karsten Nonbo, men vi ved jo godt alle sammen, at når man igangsætter et forsøg på den her måde, så er det også, fordi man reelt har taget en beslutning om, at det er det, der skal satses på.
Og når man så samtidig ser det papir fra transportog energiministeren om »Bedre Samspil mellem Transportformerne«, som totalt negligerer, at der kunne være en fremtid for gods på skinner i Danmark, så kan man jo godt se, hvad klokken er slået.
Og så er det jo også udtryk for et politisk valg, der er taget, inden vi har haft diskussionen.
Det synes jeg at Venstre også burde forholde sig til.
Jeg synes, det er en meget mærkelig måde at føre diskussioner på i Folketinget.
Karsten Nonbo (V), 2006-10-24:
Nej, egentlig ikke.
Vi kan måske få beriget den diskussion ved at have lavet de her forsøg, således at hr. Rune Lund og andre kan debattere med lidt større viden om modulvogntogområdet og vi kan diskutere ud fra en praksis frem for ud fra en teori.
Så jeg synes, det er fint, at man laver forsøg, at man kommer i gang med noget, således at man senere kan få en fyldigere og mere kvalificeret debat netop om, hvad bl.a. modulvogntog står for.
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
For før sommerferien havde vi jo en diskussion i Folketingssalen om, at vi skulle have en diskussion af en samlet godsstrategi for Danmark.
Her i midten af oktober får vi så det her udspil »Bedre Samspil mellem Transportformerne« fra Transport- og Energiministeriet.
Ud over at jeg synes, det er et usædvanlig ringe udspil og ikke særlig ambitiøst bl.a. med hensyn til gods på skinner, så har vi jo faktisk ikke nået at diskutere det papir, som er kommet i midten af oktober fra transport- og energiministeren.
Så i en situation, hvor vi ikke har taget en diskussion, vælger man altså at satse på en bestemt løsning, nemlig modulvogntog, og lave nogle forsøg med det, selv om det jo tydeligvis vil være en direkte konkurrent til f.eks. transport af gods på skinner.
Så jeg vil gerne spørge hr. Karsten Nonbo: Er det ærlig talt ikke et lidt mærkeligt tidspunkt at debattere det her på, når vi ikke har haft den samlede diskussion om, hvor Danmark skal hen med hensyn til transport af gods?
Line Barfod (EL), 2006-10-24:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er meget vigtigt at have selvstændige mennesker, der kan stille spørgsmål og ikke bare accepterer det, der bliver sagt fra oven.
Det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt, hvis man faktisk mener, at det er det, vi skal styrke i de nordiske lande, at man så også vil forpligte sig til, at det er det, man arbejder for i de enkelte lande.
Det hjælper jo ikke meget, at man, samtidig med at man på den ene side står med et debatoplæg og siger, at det her er man blevet god på, på den anden side fører en politik, der gennemfører det stik modsatte, hvor man bl.a. skaber større ulighed i samfundet, når nu debatoplægget peger på, at større lighed er noget af det, som har været med til at gøre os stærke.
Derfor synes jeg, det har ret meget med en nordisk redegørelsesdebat at gøre, når det er det, vi diskuterer på nordisk plan i øjeblikket.
Hvis det er det, vi vil ud og arbejde for i resten af verden, så er vi jo nødt til også at ville gøre det herhjemme.
Og derfor synes jeg, det er interessant, om regeringen faktisk vil ændre sin politik og styrke de områder, der er peget på i debatoplægget.
Som jeg startede med at sige, er Danmark faktisk i dag i en meget grundig, forstår jeg, tysk undersøgelse udnævnt til at være europamester udi social lighed.
Derfor er det her jo en gigantisk stor debat, som fru Line Barfod godt ved ikke giver mening at hun og jeg tager her på to gange et minut hver.
Og jeg kan i hvert fald bare sige, at for mig at se er det absurd at sige, at den nordiske styrke og det nordiske særkende skulle hvile på, at der kun er én måde at skrue skattesystemet sammen på, nemlig lige præcis den måde, Danmark har valgt i 2006.
Efter min bedste overbevisning er det nonsens.
Det var selvfølgelig rart at høre, at ministeren siger, at hun går ind for lighed.
Det er jo en væsentlig debat i øjeblikket.
Det, der så undrer mig, er, at ministeren samtidig er med i en regering, som giver skattelettelser i toppen og skærer ned på de penge, som folk i bunden har.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren og regeringen ønsker at styrke de områder, der er peget på i debatoplægget »Norden som global vinderregion«, altså også i det danske samfund ønsker at styrke ligheden, tilliden osv., eller om man vil fortsætte sin hidtidige politik med at lave større ulighed, med at indføre flere kontrolforanstaltninger osv.
Jeg kan sige, at det her med at skabe selvstændige mennesker, mennesker i uddannelsessystemet, som tør sige fra – det her med den lave magtdistance, jeg talte om – mennesker, som tør sætte spørgsmålstegn ved det bestående, er for mig at se en meget, meget vigtig grund til, at Norden ligger i top innovationsmæssigt, og det mener jeg da at vi på alle ledder og kanter styrker i vores uddannelsessystem.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-24:
Jeg forstår nu på ministeren, at spørgsmålene vedrørende ressourcer til det nordiske forbrugersamarbejde, som vores gruppe har fremsendt, ikke er kommet til ministerens kendskab endnu, og derfor må vi tage den debat efterfølgende på et andet tidspunkt.
Men jeg har et andet spørgsmål, jeg godt vil stille til ministeren.
Det vedrører Nordplus Junior-ordningen.
For få år siden var det Foreningen Norden, der administrerede den ordning meget vel og godt, og det var meget velfungerende.
Det blev en anden ordning, man gik ind på.
Jeg skal lade være med at gå ind i, hvor godt den fungerer nu, men vil spørge ministeren, om det, når der bliver revision af ordningen nu her i 2007, da sikres, at der bliver nogle udbudsbetingelser, sådan at også Foreningen Nor den vil få mulighed for at komme ind og varetage den ordning.
Det tør jeg ikke stå her bare sådan og sige at vi gør.
Der kommer formentlig en ordentlig evaluering af det, og så kommer der vel også nogle indstillinger ud af det, som går på: Hvordan har det fungeret, og er der noget, der skal justeres fremover?
Det, hr. Kristen Touborg nævner, kan da være en mulighed, men om det er det, synes jeg man må afvente evalueringen for at kunne vurdere.
Så omkring det nordiske forbrugersamarbejde: Jeg sagde bare stilfærdigt til hr. Kristen Touborg før, at de spørgsmål, han refererede til heroppefra, altså ikke er nået frem til mig, men jeg kan dog sige så meget, at det nordiske forbrugerområde jo faktisk er et af de områder, der virkelig har fået, jeg havde nær sagt, om ikke alt, hvad de har bedt om, men vel i virkeligheden de forskellige ressourcer, som de har efterlyst, og derfor er det jo også et af de områder, der har taget flest af de frie midler.
Der var jo en frygt for, at omlægningen, moderniseringen, nedlæggelsen af ministerrådet for forbruger- og konsumentspørgsmål ville føre til en udvanding af det, men det er der foreløbig intet som helst der tyder på.
De har gang i rigtig mange aktiviteter.
Og jeg kan da i hvert fald sige til hr. Kristen Touborg, at der også er udsigt til, at de selvfølgelig også får penge i det kommende år.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Det, jeg egentlig vil frem til, er at spørge ministeren ligeud, om ministeren er enig i den oprindelige ekspertrapport, der konkluderede, at der ikke var nogen juridiske problemer, men at det var et politisk spørgsmål, eller om man henholder sig til det notat, der er kommet senere, fra den ene af de jurister, der var med i ekspertgruppen.
Altså, hvilket af dokumenterne vil man henholde sig til i den danske regering: Er det den oprindelige ekspertrapport, eller er det det nye notat, der foreligger?
De forskellige eksperter osv. siger lidt forskellige ting.
Nu står jeg ikke lige med den her, men efter hukommelsen er der jo nogen, der siger: Ja, det kræver sådan og sådan og en ændring af Helsingforsaftalen.
Mens andre siger: Nej, det vil ikke være nødvendigt.
Der er jo forskellige synspunkter.
Det er jo ikke sådan, at man bare kan slå op i den udredning, og så har vi alle sammen et facit på, hvad der skal gøres.
Det, der står helt fast, er, at hvis man skal ind og ændre Helsingforsaftalen, skal det ske i enighed mellem de forskellige medlemslande, og det er sådan set der, den største og den første barriere er nu, for som jeg startede med at sige før, er der jo en række lande, som ikke har det samme, lad os bare kalde det engagement i denne sag, som Danmark har, og som synes, at det her ærlig talt er en bøvlet og besværlig sag, og hvorfor skal vi nu til at kigge på det?
Det tilsagn, jeg gav før, er jo, at vi holder fast i, at det her skal vi følge til dørs forhåbentlig i en fortsat god dialog både med Færøerne og Grønland.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Nu nævnte ministeren, at det ikke var regeringen, der havde udlagt de juridiske problemer i forbindelse med et selvstændigt færøsk medlemskab eller de selvstyrende områders selvstændige medlemskab, og nævnte, at Frederik Harhoff ikke er medlem af regeringen.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om der har været kontakt til Frederik Harhoff fra Udenrigsministeriets jurister, efter at ekspertrapporten kom frem, og om man blandt ministeriets jurister deler Harhoffs nye udlægning af forholdene.
Jeg aner ikke noget om det og har heller ikke interesseret mig for det.
Men jeg kan sige, at det jo var efter en fælles forståelse også i samarbejdsministerkredsen, at der fra forskellige lande kom nogle eksperter, der blev inviteret til at lave udredningsarbejdet.
Derfor er der jo et svensk bidrag, og der er et dansk bidrag osv., og det står for de pågældendes egen regning.
Ole Stavad (S), 2006-10-24:
Jeg var egentlig lidt usikker på, om ministeren svarede på hr. Frode Sørensens første spørgsmål om Nordplusprogrammet.
Når balterne kommer med i samarbejdet, kan jeg godt forstå, at man også er nødt til at overveje noget sprogligt, men for den del af Nordplussamarbejdet, den kasse, om jeg så må sige, som man kan kalde Nordplussprog, og som er en selvstændig del under Nordplussamarbejdet, er det altså lidt afgørende, og jeg synes, det ville være næsten katastrofalt, hvis man dér gik over til engelsk.
Jeg skal bare lige være sikker på, at det var det svar, hr. Frode Sørensen fik, at der fastholder man i det, vi kalder Nordplussprog, de nordiske sprog, og går ikke over til engelsk.
Ligesådan det eksempel, fru Line Barfod nævnte.
Hvis man har en rapport, der er lavet om et eller andet, vi er supergode til i Norden, kan det jo godt være, den også skal oversættes til engelsk, hvis vi gerne vil ud i verden og fortælle om den, men selvfølgelig skal den kunne findes på et nordisk sprog.
Og hvis man mødes i NordForsk, hvis man mødes i Nordplus, hvis der et udvekslingsprogram, så skal sproget, hvor det overhovedet er muligt, og hvor det ikke ekskluderer andre, selvfølgelig være nordisk.
Lone Dybkjær (RV), 2006-10-25:
Jeg har jo stillet nogle skriftlige spørgsmål, hvor jeg fik nogle svar, jeg kendte i forvejen, og når jeg rejser spørgsmålet her, er det selvfølgelig, fordi jeg ikke mener, at der er fagligt belæg for alt det, der sker.
Det er bare derfor, jeg rejser spørgsmålet.
Så mener jeg også, at det er umuligt at få fagligt belæg for den sidste udtalelse, som jeg citerede, nemlig at når der anlægges en helhedsvurdering, der tager hensyn til amningens positive effekter, er der ikke belæg for at fraråde amning.
Det siger man, til trods for at der bliver gjort opmærksom på forureningsproblemer, og til trods for at vi overhovedet ikke har nogen målinger af, hvordan det ser ud med forureningen af modermælk i Danmark.
Det er dog et fagligt argument.
Jeg forlanger ikke, at ministeren skal komme med nogle dybsindige betragtninger om amning.
Jeg forlanger bare, at der gives en ordentlig rådgivning, som ikke er udtryk for, hvad jeg kalder smagsdommeri – det er ikke mig, der har opfundet ordet.
Det her ved man ikke noget om.
Det har jeg ikke faglige forudsætninger for, og jeg er i øvrigt heller ikke blevet spurgt om det i dag.
Jeg er blevet spurgt: Finder ministeren, at det gældende formynderi vedrørende amning er i overensstemmelse med regeringens opgør med smagsdommere?
Det er det, jeg er blevet spurgt om, og jeg har svaret meget klart, at jeg ikke kan se noget smagsdommeri.
Sundhedsstyrelsen har en formidlingsforpligtelse, den skal selvfølgelig være fagligt baseret, og der, hvor der er tvivl, skal tvivlen afspejles, så folk kan træffe deres egne valg.
Så skal vi i øvrigt indrette sundhedssystemet sådan – og det har vi også gjort, jævnfør det jeg sagde før om det spædbarnsvenlige initiativ – at folk reelt har en alternativ mulighed, f.eks. adgang til en sutteflaske på en barselgang for nu at være lavteknologisk, hvis man på et oplyst grundlag ønsker at afstå fra amning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Jeg vil sige til hr. Rune Lund, som jeg jo nyder at debattere med, at hr. Rune Lunds argumentation i det sidste spørgsmål er en fantastisk god forklaring på, hvorfor Enhedslisten hedder Enhedslisten, for Enhedslisten har en meget, meget klar tendens til at have meget firkantede opfattelser af, hvad folk siger.
Enten er det ja eller nej.
Der er ingen uoverensstemmelse mellem udenrigsministeren og mig.
Vi har begge forholdt os kritiske til dele af den nye lovgivning, men vi er også begge to bestemt klar til i offentligheden at sige, og gør det også, at den amerikanske regering rent faktisk på nogle strækninger har forbedret gældende lovgivning, trukket i den rigtige retning.
Det kan man ikke mindst takke senator McCain for: at der rent faktisk er sket forbedringer undervejs.
Så til det der med, at der stadig væk er ting, der er meget kritisable: Andre ting, der er forbedringer, er der altså også plads til ude i den virkelige verden, må jeg sige til hr. Rune Lund, og ikke det her med, at det enten bare er noget skidt, eller også er det noget godt.
Der er altså også en mellemvej.
Til spørgsmålet vil jeg sige, at jeg har besvaret det så godt, som jeg kan, inden for de rammer, § 20 stiller.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
I mit hoved er der meget langt fra det, som udenrigsministeren sagde den 4. oktober, nemlig at den her lov er et skridt i den rigtige retning, og så det, som justitsministeren sagde nogle dage før, nemlig den 29. september i TV-avisen, hvor justitsministeren sagde: Jeg synes jo, det er meget, meget forkert af USA at gå den vej.
Altså den ene siger, at det er et skridt i den rigtige retning, og den anden siger, det er meget, meget forkert at gå den vej.
Det må være to forskellige retninger, der her er tale om.
Men jeg kan kun bifalde, at justitsministeren har et mindre afslappet forhold til den nye amerikanske torturlov.
Jeg er dog ked af at høre det svar, jeg får, for sådan som jeg hører det, justitsministeren siger, så mener justitsministeren, at den nye torturlov ikke kommer til at få nogen som helst konsekvenser for, hvilke efterretninger der bliver delt med USA – efterretninger, som efterfølgende kan bruges til, at folk bliver udsat for indholdet i den nye amerikanske lov. Det må være sådan, svaret skal forstås.
Kan jeg få en bekræftelse på eller en benægtelse af det?
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Jeg vil sige til hr. Rune Lund, at jeg står fuldt ud ved de udtalelser, jeg er kommet med til TV-avisen, og jeg vil sige, at jeg føler mig meget, meget, meget flot dækket ind af de mange besvarelser, som udenrigsministeren har givet hr. Rune Lund lige præcis vedrørende den nye amerikanske lovgivning, der på nogle strækninger bestemt trækker i den rigtige retning, da den amerikanske regering har lyttet til USA's højesteret, men på andre områder er problematiske, som også udenrigsministeren så fremragende har udtrykt det.
Jeg vil sige til hr. Rune Lund, at hvad angår det konkrete spørgsmål, som hr. Rune Lund her stiller, så kan jeg i min besvarelse ikke komme det nærmere, end hvad jeg allerede har sagt.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
Det er alt sammen ting, som strider imod en lang række internationale regler, og som en lang række menneskerettighedsorganisationer har været ude at tale meget skarpt imod, bl.a. Human Rights Watch og Amnesty International.
Men i den forbindelse vil jeg gerne spørge, om ikke den lov skal have nogle konsekvenser for den danske regerings forhold til USA, helt konkret i forhold til, om ikke Danmark skal nægte at udlevere og samarbejde om efterretningsoplysninger med USA, når de oplysninger kan bruges til, at folk kan blive udsat for indholdet i den nye amerikanske torturlov.