Gitte Seeberg (KF), 2003-04-29:
Den amerikanske regering har som bekendt rettet henvendelse til Danmark med henblik på at opgradere Thuleradaren, så den kan anvendes til missilskjoldprojektet.
Én ting skal vi gøre os klart: USA har besluttet at udvikle missilskjoldet, hvad enten Danmark siger ja eller nej til en opgradering af Thulebasen.
Missilskjoldet bliver med andre ord til noget.
Det er ikke kun rimeligt i forhold til USA, men vi har også en selvstændig interesse i, at vore nære allierede kan forsvare sig mod missilangreb fra fjendtlig side.
NATO undersøger også mulighederne for at etablere et missilforsvar, der kan dække NATO's territorium og tilmed andre allierede.
Det er i dag et amerikansk projekt, men det kan udvikle sig til et mere omfattende projekt.
Vi deler synspunkterne, der har været fremme i debatten,
om, at missilskjoldet ikke vil føre til en øget oprustning.
Missilskjoldet er en foranstaltning, der har til hensigt at eliminere missiler, der er rettet mod USA.
De er ikke møntet på angreb hverken fra USA, NATO eller andre lande mod fjendtlige stater eller grupper.
Danmark kan ved at sige ja til USA bidrage til opbygningen af et missilforsvar, der måske senere kan omfatte Europa.
Ved at sige ja til USA har vi dermed ikke forpligtet os til at deltage i udvikling eller finansiering af projektet.
Fra Det Konservative Folkeparti har det hele tiden været sagt, at hvis der kom en anmodning fra USA om at opgradere Thulebasen, skulle det ske i nært samarbejde og i dialog og i forståelse med det grønlandske landsstyre.
Repræsentanter for landsstyret var i december 2002 i Washington med udenrigsministeren for at diskutere sagen med den amerikanske regering. Der har på alle måder været et godt samarbejde og en god dialog mellem udenrigsministeren, regeringen og Grønland.
Udenrigsministeren var også i marts i Grønland, og Udenrigspolitisk Nævn og Forsvarsudvalget har haft mulighed for at debattere missilskjoldet med det grønlandske folk i forbindelse med udvalgenes rejse til Grønland i starten af april.
Ligeledes har vi haft en høring her på Christiansborg.
Alt det har naturligvis været nyttigt.
Vi ved alle, at man fra grønlandsk side lægger overordentlig stor vægt på en fornyelse af forsvarsaftalen fra 1951.
Aftalen er ganske rigtigt indgået i en helt anden tid, og det er selvfølgelig rimeligt, at aftalen også her afspejler moderne tid og nye forhold.
Grønland har også haft ønske om at udbygge samarbejdet med USA på andre områder, som kan være til gavn for det grønlandske folk.
Det er også et naturligt ønske fra grønlandsk side, at man ønsker at udbygge sine internationale relationer.
Derfor er det også glædeligt, at Danmark og Grønland i deres drøftelser er nået så langt, at der kan forelægges et udspil for USA.
Landsstyret har også præsenteret regeringen for nogle ønsker om nogle mere generelle politiske principper om Grønlands inddragelse i udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Fra konservativ side har vi ingen principielle indvendinger imod, at dette spørgsmål klargøres, men det er naturligt, at Selvstyrekommissionens arbejde gøres færdigt, før vi tager endelige beslutninger.
Som tidligere sagt har vi lagt stor vægt på, at Grønland blev inddraget i processen om missilskjoldet, og det gælder naturligvis også andre udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål, der vedrører Grønland. Afslutningsvis vil jeg sige, at vi fra konservativ side er positive over for USA's henvendelse, men at vi nu og her vil afvente de endelige drøftelser mellem Danmark og Grønland.