Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-29:
Spørgsmålet om kloakker er jo et emne, som jeg har beskæftiget mig med siden 1998, og i 1999 havde vi en diskussion med regeringen omkring finansloven, hvor vi prøvede at få trukket noget i gang.
Jeg vil gerne understrege, før jeg siger det næste, at der er meget forskel fra kommune til kommune.
Der findes faktisk kommuner, som er optaget af det her, og som er oppe på plads, så vidt vi kan vurdere, men de er ikke mange.
Jeg vil endda understrege det og gå så langt som til at sige, at hvis jeg nogen sinde skulle blive kaldt fundamentalist, så er det i denne her sag.
Der er meget, der tyder på, at kloakkerne i Danmark forfalder hurtigere end den takt, vi renoverer i, og det er ikke mindre end en katastrofe.
Ikke nok med at det er flovt, at et land, der bryster sig af at være fremmelig på miljøpolitikkens område, ikke kan holde sit kloaknet og sine tekniske installationer og rensning intakt.
Men derudover er der nogle størrelsesordener i det her, som det er væsentligt at understrege gang på gang.
Landbrugets brug af pesticider, kemikalier i det hele taget,
er under 3.000 t i dag.
Det er noget af det, vi kender bedst, det er noget af det, der er bedst undersøgt, det er noget af det, vi ved mest om.
Private husholdninger udleder 250.000 t, og tager vi virksomheder og industri med, er det måske snarere 500.000 t kemikalier af forskellig slags og forskellig lødighed - ud i et kloaknet, som mange steder er voldsomt hullet.
Det er en katastrofe, og det er et problem, som er meget, meget omfattende.
Jeg har talt om, at vi måske kommer til at erkende, at der skal en national genopretningsplan til, det vil sige, at der skal andre elementer, andre virkninger og andet værktøj til end det, vi har brugt indtil nu.
Jeg vil også gerne sige, at det som sagt ikke er alle kommuner, der er i samme situation, men situationen er generelt meget alvorlig.
Derfor vil jeg også foreslå ministeren, at vi går et skridt længere, at vi ud over at skulle kortlægge, hvordan det ser ud med kloakkerne, også stiller krav til, at kommunerne løbende skal have en renoveringsplan og en tilstandsplan, som skal fremlægges med jævne mellemrum.
Jeg vil også gerne understrege, at vi egentlig også burde lave en opstilling over, hvordan kommunerne de sidste 10-15 år har ageret på det område, hvilke kommuner det er, der ikke har krævet tilstrækkeligt op og i dag sidder med smerten og kan nå en aflednings- og vandpris i omegnen af 100 kr. pr. m3, altså mere end det koster at varme op.
Og det vil selvfølgelig blive en katastrofe for småsamfund, en byrde, som er næsten umulig at løfte.
Men jeg synes også, det er væsentligt at få understreget, hvad årsagen er til, at man er kommet i den situation.
Det synes jeg man skal kortlægge, det synes jeg
at man skal lægge præcist op, så vi dermed får den fokus på det, som det burde have.
Så som sagt er jeg fundamentalist på det område her.
Jeg mener faktisk ikke, at vi kan gemme os bag ved, at nu må vi se hen ad vejen, og det kommunale selvstyre, og jeg ved ikke hvad.
Det er et af de områder, hvor jeg må sige, at den bare ikke går.
Det er simpelt hen alt, alt for alvorligt til, at man kan få lov at cykle videre, som man har gjort meget længe.
Derfor ville det være meget passende, hvis miljøministeren inden næste kommunevalg sammen med Indenrigsministeriet prøvede at få et overblik over, hvordan man har investeret i de her områder, hvor mange penge man har i kassen, hvor mange der rent faktisk kun har til den daglige likviditet og dermed overhovedet ikke kan frigøre noget til at lave kloakker for.
For det findes faktisk også i et ikke ringe antal tilfælde.
Så derfor må man sige, at kloaksagen er en væsentlig sag, og det kan altså ikke hjælpe noget, at man vender ryggen til det, den går ikke væk af sig selv.
Derfor vil vi selvfølgelig under udvalgsarbejdet, som andre også har sagt det, arbejde meget aktivt for, at vi får højnet det her
virkelig meget, at vi virkelig får sat det ind som en væsentlig dagsorden, så borgerne rundtomkring har et fuldt overblik over, hvad det er for et kloaknet de går oven på.
Bare for at afslutte kan jeg sige, at vi bruger vel i omegnen af i hvert fald tre gange så meget bare i bilplejemidler, end landbruget bruger af stoffer.
Meget af det er 10 gange så giftigt og kunne ikke godkendes til noget som helst.
Det løber ned i et i øvrigt mange steder hullet kloaknet.