runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Venstre vil ved denne førstebehandling endnu en gang plædere for, at kommunernes forpligtelse til at tilbyde modersmålsundervisning ophæves.
Det må være på tide, at kommunerne får valgfrihed, så kommunerne selv kan vælge, hvorvidt de vil tilbyde en modersmålsundervisning, eller om ressourcerne kan bruges bedre på en anden måde for at sikre integration.
Jeg vil også med det samme slå fast, at alle, der har opholdstilladelse i Danmark, har et personligt ansvar for deres egen og for deres børns integration.
Modersmålsundervisning er derfor efter vores mening primært hjemmets ansvar.
Det er en privat sag, hvorfor kommunerne ikke skal være forpligtede til at tilbyde denne her undervisning.
Vi kan i øvrigt konstatere, at obligatorisk modersmålsundervisning synes at være en dansk specialitet.
Og når vi ser på, hvordan vi i Danmark magter at integrere fremmede både arbejdsmæssigt og kulturelt, ja, så har vi jo noget nær en bundrekord.
Troen på, at modersmålsundervisningen er et godt instrument til integration, hviler tilsyneladende på en ønsketænkning, og de forskningsresultater, der foreligger for området, peger jo også på, at det ikke kan dokumenteres, at modersmålsundervisning virker.
Undervisningsministeren har ved en tidligere debat udtalt, at man hverken kan sige, at modersmålsundervisning positivt eller negativt påvirker indlæring af dansk. Fremmedsprogede forældre har derudover gjort opmærksom på, at det kan være en bjørnetjeneste, vi gør de fremmedsprogede børn ved at tilbyde modersmålsundervisning, og at det var bedre at tilføre ressourcerne til en forbedring af danskundervisningen.
Venstre går ind for, at vi i Danmark i stedet stiller den fornødne bistand til danskundervisning til rådighed.
Vi mener, at de mange ressourcer - det drejer sig trods alt om
72 mio. kr. årligt - der i dag anvendes på modersmålsundervisning, kan anvendes bedre ved en øget og forbedret danskundervisning.
Sprogstimuleringen og danskundervisningen bør endvidere sættes ind i en meget tidlig alder, og de fremmedsprogede forældre skal i meget højere grad opfordres til at sende deres børn i børnehave.
Derved vil der ske en naturlig sprogstimulering på dansk.
Jeg vil slutte min ordførertale med at slå fast: Integrationen af fremmedsprogede hænger sammen med danskkundskaberne.
Hvis ikke danskkundskaberne er i orden, er muligheden for at modtage øvrig undervisning stærkt reduceret, og muligheden for senere i livet at få et arbejde er ligeledes ikke særlig stor.
Dansk er sproget i den danske folkeskole, og i Venstre mener vi altså, at kommunernes forpligtelse til at tilbyde modersmålsundervisning derfor bør ophæves.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-02-11:
Det er sådan set ikke, fordi jeg er voldsomt uenig i hr. Knud Erik Kirkegaards indlæg, men det blev nævnt i en passus i indlægget, at der ofte bliver talt for primitivt om dette emne i forbindelse med integration på arbejdsmarkedet.
Jeg kunne godt lide, hvis hr. Knud Erik Kirkegaard kunne løfte sløret lidt for, hvad han mener med, at der ofte bliver talt for primitivt om dette område.
Vi mener i lighed med forslagsstillerne, at der er gjort en del for ligestillingen mellem kønnene, og vi er også enige i, at der kan gøres mere, men man er dog nået et godt stykke af vejen.
Det kan godt være, man kan finde et enkelt eksempel på det modsatte, men der kan trækkes striber af eksempler frem, hvor unge og ældre med en anden etnisk baggrund end dansk ikke har kunnet få arbejde, og gennem den seneste tid har medierne fremvist utallige eksempler herpå.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at disse grupper af etniske minoriteter er kraftigt overrepræsenterede i ledighedsstatistikken.
Unge mennesker sender stakkevis af ansøgninger, og reelt er det kun deres efternavn, der diskvalificerer dem.
Det offentlige skal gå forrest i indsatsen for at bekæmpe enhver form for diskrimination på arbejdsmarkedet, men regler, der regulerer forhold om etnisk ligestilling, bør sikres via aftaler og overenskomster i stedet for ved lovgivning.
Regeringen har igangsat en række initiativer, som ministeren lige har gennemgået.
De har alle til formål at sikre etnisk ligestilling på arbejdsmarkedet, og derudover har regeringen på baggrund af sit interne integrationsudvalgs arbejde netop fremlagt en samlet handlingsplan for integration i det danske samfund.
Vi mener i Socialdemokratiet, at der med handlingsplanen for bedre integration er sat et væld af initiativer i gang, som vi gerne vil se virkningen af, før der sættes flere projekter i gang.
Vi kan derfor ikke støtte dette forslag, men vil imødese regeringens initiativer og i øvrigt hilse holdningen hos forslagsstillerne velkommen.
Vi tror, at regeringens forslag vil vise sig at være holdbare.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-02-11:
Intentionerne i dette beslutningsforslag er det sådan set meget svært at være uenig i.
Venstre har derfor også en politik om, at folk skal stilles lige uanset køn, alder, religion og etnisk baggrund.
Venstre mener ikke, at det er et rigtigt middel at tvinge og at stille krav om at udarbejde politikker.
Risikoen er blot, når vi taler om den enkelte virksomhed, at det vil skabe A- og B-medarbejdere på disse virksomheder.
Vi støtter - og jeg kan forstå, at det gør Socialdemokratiet også - at der bliver taget alle disse frivillige initiativer, som der allerede findes en lang række af.
Jeg kan også forstå, at i forbindelse med Partsudvalgets arbejde om integration har LO og DA netop forpligtet hinanden til at tage fat i dette spørgsmål.
Partsudvalget om integration har i sin rapport fremdraget et eksempel på, at med hensyn til støtte er der nogle barrierer, hvis man har en uddannelse på over 10 år med sig fra hjemlandet, for så kan man ikke få støtte til danskundervisningen.
Et andet eksempel er spørgsmålet om meritoverførsel af uddannelser, hvor vi i Danmark ikke er tilstrækkelig fleksible med hensyn til konkret at vurdere de uddannelser, de pågældende kommer med, og om vort eget uddannelsessystem måske er fleksibelt nok til at give mulighed for at supplere med nogle enkelte fag, hvis vi mener, det er nødvendigt.
Vi mener også, at der skal sættes ind med en styrket danskundervisning for at styrke disse menneskers faglige kvalifikationer.
Sproget er alfa og omega, og det nytter ikke noget, at virksomhederne skal lave politikker om etnisk ligestilling, hvis disse borgere ikke har kvalifikationerne.
Endelig er der også problemer med de økonomiske incitamenter og den struktur i det danske samfund, der gør, at det for mange ikke kan betale sig at arbejde.
Det er også en barriere for at få integreret folk med en anden etnisk baggrund på det danske arbejdsmarked. Venstre kan altså ikke støtte beslutningsforslaget, ikke fordi vi er uenige om målet, men fordi vi er uenige om midlerne.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-02-11:
I Det Konservative Folkeparti har vi et mindst lige så stort ønske om integration af etniske minoriteter på såvel det offentlige som det private arbejdsmarked i Danmark som de fleste andre partier i Folketinget.
Dels er der brug for arbejdskraften, dels vil en manglende integration i længden give nogle helt uholdbare sociale problemer, som det vil vise sig meget svært for samfundet at håndtere.
Og hvad kan vi så gøre ved det?
Ja, det kan lyde trivielt og kedeligt, men en holdningsændring i virksomhederne blandt såvel arbejdsgivere som lønmodtagere er den første forudsætning for, at integrationen kan lykkes.
Man kan komme med mange spektakulære ideer og forslag til at springe over, hvor gærdet tilsyneladende er lavest, men uden at komme ud af stedet.
Det helt fundamentale er holdningen til ansættelse af personer, der måske har en anden hudfarve eller et i danske ører mærkeligt navn.
Uden en holdningsændring går det ikke, men kan holdningen ændres, vil opgaven blive løst helt af sig selv. Desværre kan man frygte, at sådan som udlændingedebatten i Danmark kører i øjeblikket, vil holdningerne ændres i den gale retning.
Der bliver snakket for meget og for primitivt, men til gengæld bliver der løst for få reelle problemer, og forslag af den karakter, som SF her stiller, kan sagtens - selv om det naturligvis ikke er intentionen - gøre ondt værre.
Når SF forslår at gennemføre lovgivning om etnisk ligestilling og i den forbindelse tage udgangspunkt i lovgivningen om ligestilling mellem mænd og kvinder, er det sikkert med det formål at ændre bevisbyrdereglerne, så der i realiteten bliver tale om positiv særbehandling af de etniske minoriteter, men i den nuværende situation vil gennemførelse af noget sådant være lige så farligt som at hælde benzin på et bål, og det vil i øvrigt også være mindre rimeligt over for den danske arbejdskraft.
Så har vi mere sympati for forslaget om at pålægge det offentlige at udarbejde en politik for etnisk ligestilling.
Tørre tal viser, at ansættelse af etniske minoriteter i det offentlige halter langt bagefter, og her kan stat, amter og kommuner sagtens gøre mere, end man gør i øjeblikket.
Vi har heller ikke noget at indvende imod, at arbejdsmarkedsrådene optrapper indsatsen, tværtimod.
Derimod vil vi advare imod indførelse af noget, som man kunne kalde etniske klausuler for virksomheder, der handler med det offentlige.
Virkningen vil også her være en slags positiv særbehandling, som vi må advare imod. Vi kan støtte SF's intentioner, og der er også et par af ideerne, vi godt vil medvirke til at fremme, men forslaget som helhed kan vi ikke støtte.
Så vidt jeg husker, ønsker hr. Lars Kramer Mikkelsen selv eksempler på primitiv argumentation om udlændingespørgsmål, og så kan hr. Lars Kramer Mikkelsen blot lytte til nogle af Folketingets debatter om udlændingespørgsmål.
Her vil der være eksempler nok.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-02-11:
Ja, men nu er det jo bare sådan, at der - som jeg også nævnte i mit tidligere indlæg - findes stribevis af eksempler på, at uanset hvor velintegreret man er i det danske samfund, uanset hvor veluddannet man er, uanset hvor godt dansk man taler, og uanset hvilken uddannelse man har, har man svært ved at få et arbejde, fordi man har et forkert efternavn, og det gælder for så vidt for både unge og ældre.
Derfor er det noget sludder at stå her og sige, at hvis man bare lever op til den danske kultur, kan man også få arbejde.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-02-11:
Nej, for jeg har ingen intention om at starte en ny udlændingedebat i dag.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-11:
Jeg skal sige, at positive overraskelser er jo gode, hvis de virkelig er overraskelser, for så er det jo noget, der kommer bag på én.
Men jeg må så sige om dette beslutningsforslag, at i Dansk Folkeparti er vi ikke blevet overraskede. Vi kan ikke støtte det.
Vi mener, at SF har en forkærlighed for, at der skal indføres særlovgivning for bestemte grupper af ledige, og vi ønsker ikke at medvirke til, at virksomheder i Danmark tvinges til at ansætte etniske minoriteter, som ikke er besiddelse af de kvalifikationer, virksomhederne efterspørger.
Jeg var før lidt inde på, at i bund og grund mener vi, at det skal være kvalifikationerne alene, der er afgørende for, om man får et arbejde, og den holdning vil vi blive ved med at have.
Den har vi i dag, og den vil vi også have i fremtiden.
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan anfægte, at der ikke er noget forgjort i at have den holdning på det punkt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-02-11:
Socialdemokratiet har tilkendegivet, at vi ud fra helt andre synspunkter ikke kan støtte selve beslutningsforslaget, men intentionerne i det.
Jeg kunne ærlig talt godt tænke mig at vide, hvor i forslaget hr. Christian H. Hansen kan læse noget om, at man skal ansætte folk, som ikke har kvalifikationerne i orden
Det kan jeg ikke læse nogen som helst steder.
Men det vil selvfølgelig altid være hovedtemaet i diskussionen, i integrationsdebatten, at Socialdemokratiet ønsker integration af indvandrerne på det danske arbejdsmarked, men Dansk Folkeparti ønsker det ikke.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-11:
Jeg må sige til hr. Lars Kramer Mikkelsen, at det, jeg fremførte, var jo et synspunkt ud fra det, som vi mener det
her drejer sig om
Og uanset at hr. Lars Kramer Mikkelsen også for lidt siden forsøgte at få en langvarig debat i gang, skal jeg bare gøre opmærksom på, at vi stadig mener, at det er kvalifikationerne, som skal afgøre, om man kan få et arbejde, og ikke noget andet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-02-11:
Jamen nu kan jeg forstå, at hr. Christian H. Hansen mener, at det måske i virkeligheden var Dansk Folkeparti, hr. Knud Erik Kirkegaard sigtede til lige før.
Det var lidt svært for mig at forstå, om det var det, der var problemet.
Jeg vil godt fastholde, at der i denne sag er tale om integration af mennesker på det danske arbejdsmarked, og her står Socialdemokratiet for at stille krav om danskkundskaber og arbejde, fordi det er den bedste måde at integrere folk på i det danske samfund.
Men det, der undrer mig, er, at vi i disse debatter altid hører Dansk Folkeparti udtale sig om problemer med indvandrere, men aldrig hører, hvad man vil gøre ved dem.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-11:
Jeg må sige til hr. Lars Kramer Mikkelsen, at hans første betragtninger nok er aldeles forkerte.
Det er den måde, vi ønsker det skal foregå på.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-02-11:
Ja, jeg tror egentlig godt, jeg ved, hvor det bærer henad, og i hvilken retning hr. Knud Erik Kirkegaard gerne vil gå.
Nu kan det godt være, det skyldes, at jeg er langsomt opfattende, men jeg synes, det ville være rart også at høre hr. Knud Erik Kirkegaard sige, hvad det er for nogle holdninger, man egentlig mener der er problemet, og som måske i virkeligheden er lidt billige.
Kunne vi ikke godt få det eksemplificeret her fra talerstolen?
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-11:
Nu synes jeg ikke, at ministerens skal indtage en - nej, jeg vil ikke bruge det ord, men så en bestemt holdning til, hvem
ministeren mener er mest inde i tingene
Jeg fremfører blot, at vores holdning er, at det er en forskelsbehandling.
Vi er bekendt med, at der er andre tiltag på arbejdsmarkedet, som måske kan minde om dette her, men jeg tror mere, det bunder i, at regeringen kan se, også via meningsmålingerne, at den har haft et problem.
Bjarne Laustsen (S), 2000-02-11:
Det er jo en velkendt sag, at hr. Frank Aaen er imod EU, og det forsømmer han ikke nogen lejlighed til at sige noget om.
Men i hvert fald er vi i det område, hvor jeg kommer fra - og det tror jeg også gælder hr. Frank Aaen, da vi er valgt i det samme amt - meget interesserede i, at der kan gives penge til de nævnte formål.
Men det kan næsten fremstå, som om hr. Frank Aaen er imod, at man giver de områder, hvor der er industriel eller anden tilbagegang, mulighed for at kunne nyudvikle sig, og jeg synes, det er beklageligt, hvis det er det, der er budskabet fra hr. Frank Aaen.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-11:
Når ministeren siger, at der ikke er tale om en forskelsbehandling, kommer det bag på mig, for ifølge det, som regeringen lagde frem i går, ønsker man at fremme private arbejdsgiveres interesse i at ansætte ledige med en anden etnisk baggrund, og ud fra det princip giver man dem altså et tilskud på mellem 10 og 30 kr. i timen, tror jeg det er, for at ansætte en tovholder, som kan hjælpe de folk ind på arbejdsmarkedet.
Er det ikke kvalifikationer, der skal være afgørende for, om man får arbejdskraft i dag?
Det er det åbenbart ikke efter regeringens opfattelse.
Der er nogle bestemte grupper, der skal hjælpes ind på arbejdsmarkedet og oven i købet med tilskud, og så kan andre danske, som står uden et arbejde, bare sidde og se på.
Ove Hygum (S), 2000-02-11:
Det ville være synd at sige, at det kommer bag på mig, at Dansk Folkeparti benytter lejligheden til at polemisere på baggrund af de ganske fornuftige intentioner, der ligger i det beslutningsforslag, forslagsstillerne har fremsat.
Det fremgik klart og tydeligt af mit indlæg, at vi i høj grad sympatiserer med forslagssstillernes intentioner, men i virkeligheden mener, at beslutningsforslaget er blevet overhalet af virkelighedens udvikling.
Jeg understregede, at regeringens initiativer har overhalet forslagsstillernes forskellige forslag.
Det, der er grund til at tage afstand fra, er Dansk
Folkepartis syn på en særlig indsats for at få integreret disse mennesker på det danske arbejdsmarked, som er en af de mest effektive måder til at integrere indvandrere og flygtninge og deres efterkommere i det danske samfund.
Der er ikke tale om en forskelsbehandling i forhold til andre her i landet; der er tale om, at vi giver disse mennesker et bedre startgrundlag for at komme ind på arbejdsmarkedet og tage del i samfundslivet i det hele taget.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-11:
Starten på ministerens tale var egentlig efter min opfattelse god, idet man afviste beslutningsforslaget, som jo er et forslag, der i bund og grund går ud på en forskelsbehandling.
Det, der så bekymrer mig lidt, og som fik mig herop, er, at ministeren til sidst talte om, at med det, regeringen lagde på bordet i går, nemlig kataloget »Bedre integration - en samlet handlingsplan«, mener man faktisk, at man har overhalet beslutningsforslaget.
Det vil sige, at ministeren erkender heroppe fra talerstolen, at man ønsker denne forskelsbehandling med hensyn til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg vil også gøre ministeren bekendt med bl.a. tv i går, hvor en person, som i øvrigt havde en anden etnisk baggrund, udtalte, at han ingen problemer havde haft med at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det, det i bund og grund handlede om, var, at man levede sig ind i kulturen og på forhånd ønskede at tilpasse sig samfundet og lære det danske sprog.
Det var nok, og han havde et fremragende arbejde.
Det er bekymrende, at regeringen mener, at den overhaler beslutningsforslaget.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-02-11:
Frihed 2000 er imod alle de forskellige strukturfonde, fordi de faktiske forhold er, at de penge, der kommer derfra, går op i administration, og det også er penge, som skatteborgerne i Danmark selv har betalt til EU. Men det er nu ikke det, dette lovforslag drejer sig om.
Hvis man læser lovforslaget, sker det jo ingen ændring af den konstellation, der er stillet op.
Kontrollen bliver nu overført til Danmark i stedet for, at det er EU, der har kontrollen, og det ser vi kun med tilfredshed på, så derfor vil vi støtte forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-02-11:
Det er da dejligt, når vi har et sådant forholdsvis uinteressant lovforslag, at vi trods alt kan få en interessant debat.
Det synes jeg da er herligt.
Vi havde lidt af det samme i går, da vi behandlede noget tilsvarende inden for regionalområdet, hvor hr. Frank Aaen havde et meget kritisk indlæg mod strukturfondene og regionalfondene, og her var jeg faktisk fuldstændig enig med hr. Frank Aaen.
Jeg er ikke helt så enig med hr. Frank Aaen i dag, men jeg er da enig med ham i, at hvis det ikke var på grund af nogle overordnede og helt anderledes større mål i EU, var det isoleret set meget bedre for Danmark, hvis vi ikke havde sociale fonde og strukturfonde og regionalfonde osv.
Vi kunne meget bedre selv planlægge vores regionale politik og vores erhvervsstøttepolitik til regionerne, end når det skal over EU, det er helt klart.
Vi støtter forslaget på grund af nogle andre og overordnede mål, men tillader os samtidig at være stærkt kritiske over for systemet.
Lovforslaget handler kun om administrationen af de penge, vi får tilbage, og den skal selvfølgelig være i orden efter EU's regler osv., og det støtter vi.
Frank Aaen (EL), 2000-02-11:
Den holder ikke.
Danmark er nettobidragsyder til EU, og langt, langt de fleste af de penge, Danmark modtager, modtager vi til brug et andet sted, hvor der er plat og svindel og bureaukrati, nemlig landbrugsområdet.
De penge er med til fuldstændig at ødelægge dansk landbrug, fordi EU-støtten har pisket jordpriserne op i en sådan grad, at unge landmænd, der ønsker at overtage en gård, på grund af de opskruede priser er nødt til at gældsætte sig.
De har på alle måder været med til at skabe langt større problemer, end de har været med til at løse, så derfor var det meget bedre at støtte nedlæggelse af alle de fonde.
Det sker i øvrigt af sig selv i løbet af nogle år, men det var bedre at fremme den proces end at stå her og forsvare den.
Bjarne Laustsen (S), 2000-02-11:
En million er vel en million, men hvis vi ser over det samlede tidsrum, hvor Danmark har været medlem af EU, er der blevet givet adskillige flere millioner kroner til Danmark, end vi har givet den anden vej.
Frank Aaen (EL), 2000-02-11:
Når ulykken er sket, støtter vi selvfølgelig, at pengene går derhen, hvor der er brug for dem, naturligvis gør vi det.
Problemet er bare - og det synes jeg Socialdemokratiet burde erkende -
at hvis vi her i Folketinget vil give 1 mio. kr. til gavn for beskæftigelsen og erhvervsudviklingen i Nordjylland eller på Lolland-Falster, hvis vi vil bruge 1 mio. kr. på den måde, kan vi give dem direkte, og så er der for 1 mio. kr. gavn.
Det er altså meget uklogt, så hvis man egentlig ville gavne Nordjylland og andre udkantsområder, skulle man nedlægge de fonde og bruge pengene nationalt.
Den Europæiske Socialfond er som bekendt en af EU's strukturfonde, hvor et anseligt antal milliarder kroner flyder rundt mellem medlemslandene og EU-bureaukratiet, og hver gang de flyder frem og tilbage, bliver der i øvrigt lidt mindre af dem, fordi noget forsvinder i bureaukrati, og en anden stor del forsvinder i plat og svindel.
Sådan er det med de strukturfonde, og sådan er det også med Den Europæiske Socialfond.
Vi støtter, at man kan give international hjælp ved at fordele penge fra rige lande til fattige, men det er jo ikke det, det går ud på her.
Her går det ud på, at Den Europæiske Socialfond skal medvirke til at støtte tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikken.
Det går altså ud på med penge at støtte en yderligere samordning af de enkelte landes politikker på de områder, altså en slags harmonisering, som vi heller ikke støtter.
Der er mange pæne ord om bekæmpelse af arbejdsløshed, udvikling af menneskelige ressourcer, ligestilling osv.
Alt det lyder godt, men hvis det er så godt, så lad det da ske i de enkelte lande.
Lad os tage nogle af pengene og give dem til de østeuropæiske lande, som har brug for hjælp, og lad os føre en anden del af pengene tilbage til de enkelte lande og sørge for, at de bruger pengene på den måde, der er bedst og mest fornuftig for det enkelte land.
Vi støtter ikke denne bureaukratiske facon, og vi støtter ikke den EU-harmonisering, som i virkeligheden er det vigtigste ved alle de strukturfonde.
Så siger man, at dette forslag handler ikke om, hvorvidt vi skal have en social fond eller ikke have en social fond, og at det er akkurat det samme som med det forslag, vi havde til behandling i går om støtte på et andet område, nemlig regionalfondene.
Det drejer sig om, hvordan vi skal skrue den danske lovgivning sammen for at få en korrekt administration af midlerne.
Det tvivler jeg nu på overhovedet kan lade sig gøre, for det er ikke erfaringerne hidtil.
Alligevel kan vi godt støtte den del af forslaget, som drejer sig om at lave administrationen om.
Vi vil gøre det på den måde, at vi ikke vil stemme direkte imod lovforslaget, men da vi er fundamentalt imod hele konstruktionen, vil vi undlade at stemme.
Poul Erik Dyrlund (S), 2000-02-11:
Nu er det jo sådan, som også arbejdsministeren tidligere har været inde på, at der findes en lang række støtteordninger, særordninger, tilskudsordninger osv. på arbejdsmarkedet, og for de flestes vedkommende har de den målsætning at understøtte den proces, at folk - uanset hvem det måtte være - som er stødt ud af arbejdsmarkedet, skal kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Betyder det, at Dansk Folkeparti har præcis det samme syn, hvis vi kigger bredt på alle de befolkningsgrupper, der er stødt ud af arbejdsmarkedet?