runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Andreasen (DF), 1999-10-14:
Hr. Ole Vagn Christensen stod heroppe og sagde, at det var en ligestilling.
Han sagde også, at hvis en ansat på en virksomhed gik fra den, så fik han 5 ugers karantæne.
Jamen det gør han.
Men det, vi taler om, er jo virksomheder, som er tvunget til at lukke, og dem giver man så en karantæne på 4 uger, hvor de i forvejen står i en situation, hvor de har været nødtvunget til at lukke og tabe deres indtjening.
Det er forskellen.
Jeg vil godt sige om det her, at hvis hr. Ole Vagn Christensen stadig væk opfatter det her som ligestilling, så synes jeg faktisk, han skal gå ud og spørge virksomhederne - både de store og de små - om, hvordan de har det.
Jeg synes også, at hr. Ole Vagn Christensen skal se på den forskel, der er på tvunget ophør, og så den, hvor man selv ønsker at afslutte sin virksomhed.
De mennesker, der selv ønsker at afslutte den,
vil selvfølgelig ikke stille sig op og bede om dagpenge.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-10-14:
Jeg vil gerne holde fast i noget af det, hr. Ole Vagn Christensen sagde her fra talerstolen, nemlig konsekvensen af ophør, og der blev også brugt et begreb som uansvarlighed.
Jamen hvad er det for noget sludder?
Det, det drejer sig om, er, at det for en meget stor del af de her mennesker, mennesker oven i købet oppe i en vis alder, gælder, at deres lille købmandsbutik eller andet af forskellige årsager, meget ofte strukturårsager, bliver rendt over ende af den samfundsudvikling, der er.
Så bider de sig fast så længe som muligt.
De har en stolthed.
De ønsker simpelt hen at forsørge sig selv og se, om det kan hænge sammen.
Når de så når hen til den dag, hvor bommen går ned og banken siger nej, så taler vi om uansvarlighed over for dem.
Lige så vel som der selvfølgelig er lønmodtagere, der opfører sig uansvarligt en gang imellem og mister deres arbejde - men det er jo ikke almindeligheden; i almindelighed er det lønmodtagere, der kommer ud for en situation, hvor de har brug for deres forsikring - lige så vel sker det meget ofte blandt helt små erhvervsdrivende - for det er jo dem,
der bruger det her - at de kommer ud for en situation, hvor de har brug for deres forsikring.
Lad være med at tale om uansvarlighed i den sammenhæng.
Det er simpelt hen beton ud over alle bredder.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-14:
Hr. Ebbe Kalnæs svinger sig højt op.
Hr. Ebbe Kalnæs kom ind
på strukturen, der ændrer sig, som gør de her ting.
Jeg vil sige til hr. Ebbe Kalnæs, at det ikke kommer som et lyn fra en klar himmel.
Skal vi ikke være enige om, at den udvikling, der foregår, kan vi to jo i hvert fald ikke stoppe, at det er situationen?
Og der var jo også i sin tid, da vi havde spørgsmålet omkring de selvstændige virksomheder, stor debat om: Skal de overhovedet være inden for arbejdsløshedsforsikringen, eller skal det løses på anden vis?
Et stort flertal i det her Folketing sagde, at de skal have en ligeberettigelse.
Og det er da rigtigt, vil jeg sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, at i den situation, som arbejdsministeren har været i, vel også på grund af krav fra Det Konservative Folkeparti og fra andre partier i det her Ting, har man lagt op til, at der skal være orden i økonomien, og det mener Socialdemokratiet selvfølgelig også der skal være.
Og hvis man skal gå forslagene igennem i Arbejdsministeriet - og det ved hr. Knud Erik Kirkegaard meget bedre end nogen anden - skal man så se på: Hvor er der nogle forskelle, hvad er det, vi skal rette op på her, hvad er det, vi kan gøre, for at vi kan sige, at dér kan vi se hinanden i øjnene?
Og der er det selvfølgelig klart, at det har arbejdsministeren gjort i det her tilfælde, og derfor er det her forslag så kommet frem.
Det er selvfølgelig også et led i - det står også klart og tydeligt i lovforslaget - at det drejer sig om: Hvordan får vi tilpasset økonomien til den finanslov, der ligger?
Og det er derfor, jeg har talt om, at der er tale om ligeberettigelse.
At arbejdsministeren så ikke har taget alle 5 uger, synes jeg da ikke man skal bebrejde ham.
Men jeg har forstået, at det gør man nærmest.
Jens Vibjerg (V), 1999-10-14:
Hr. Ole Vagn Christensen siger, at nu skal vi ikke køre det her op.
Det er jeg meget enig med hr. Ole Vagn Christensen i.
Men det handler ganske enkelt om at behandle de mennesker, der i forvejen er i en meget vanskelig situation, anstændigt.
Og det handler om ikke at belaste vore virksomheder yderligere.
Men det vil Socialdemokratiet altså ikke være med til.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-10-14:
Jeg skal her på vegne af CD's arbejdsmarkedsordfører, fru Susanne Clemensen, fremføre CD's generelle holdning til dette lovforslag.
Vi vil også gerne kvittere for, at de, der ved en arbejdskonflikt bliver tvunget ud i en situation, hvor de skal betale G-dage, ikke længere skal det.
Men da lovforslaget her jo er en del af regeringens forslag til finanslov 2000, vil vi sådan melde forsigtigt ud og sige: Det skubber vi derover.
For vi vil gerne se på hele det her arbejdsmarked.
Vi skal vel rulle med 12 mia. kr. eller noget i den stil på hele området, og vi har jo heldigvis fået nogle signaler om, at vi skal have kigget på det for alvor.
Det har det altså ikke noget at gøre med.
Der er tale om mennesker, som sidder med ganske små indkomster og i situationer, som ikke er særlig spændende.
Der er jo ikke tale om folk, der er på børslister, der bliver klemt af en eller anden situation med en forlænget karenstid.
Jeg synes, det er væsentligt at sige, at det at tale om ligestilling i denne sammenhæng ofte er noget vrøvl, når man ikke har et helt lige udgangspunkt.
Man kan godt tale om rimelighed og anstændighed i denne her sag, og jeg synes faktisk, at Socialdemokratiet - også Socialdemokratiets ordfører - her har haft en dårlig sag, fordi man går til sagen med nogle argumenter, som hører fortiden til.
Det er sådan set det værste. Altså erkend dog, at her er nogle millioner, som man skal have ind på finansloven på plussiden, og det var sådan i en hurtig håndevending og som en praktisk foranstaltning.
Den er måske ikke særlig retfærdig for nogen.
Vi skal selvfølgelig forsøge at undgå, at nogen, hvad enten de er selvstændige erhvervsdrivende eller arbejdstagere, uforskyldt kommer i den situation, og at vi har et system, som skal sikre dem, og som skal fange dem op.
At der er nogen, der handler ufornuftigt, og også handler ufornuftig som lønmodtagere, så de mister deres arbejde, kan vi jo aldrig undgå.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-14:
Men er alle de dér handlinger ikke handlinger, der hører med til et liberalt samfund?
Og er det ikke sådan, at vi ikke indretter lovgivningen efter, hvem der er stærk nok til at kunne formå at køre det her igennem, og hvem der ikke er stærk nok?
Jeg må helt klart sige, at den kan jeg ikke købe.
Det var selvfølgelig også en grund til, at man indførte den ene uge - jeg kan ikke huske, om det var under hr. Knud Erik Kirkegaard, den uge blev indført, men det skulle ikke undre mig, om vi er i den situation.
Så altså, der er jo ingen begrundelse for, at der ikke er noget.
Det, der så er spørgsmålet, er, hvilken størrelse det skal have.
Og her synes jeg, der er rimelighed i, at ophør er ophør.
Anders Samuelsen (RV), 1999-10-14:
Det er også tilfældet i dag, hvad jeg altså også understregede i mit første indlæg, og det gør, at man, hvis man ensidigt kigger fra én bestemt vinkel, så egentlig vil kunne pege på næsten alle forslag og sige, at det da er utroligt, at De Radikale er med her.
Vi er vant til, at venstrefløjen traditionelt set punker os, når der gribes ind på områder.
Det gælder i hvert fald de ting, som vi har været medvirkende til at ændre inden for de senere år.
Og nu er det så højrefløjen i Folketinget, som punker os på det her område.
Det eneste, jeg kan sige, er, at vi prøver at se det i en sammenhæng, og at vi, ligesom vi også har gjort tidligere, vil tage højde for de kritikpunkter, der kommer, i det omfang vi mener det er relevant.
Helge Mortensen (S), 1999-10-14:
Ja, og så til noget helt andet, som de siger i fjernsynet, og det er det, det drejer sig om, idet lovforslaget går ud på, at der etableres tv-overvågning på Øresundsforbindelsen, når denne tages i brug.
Lovhjemmel her giver også adgang til, at tv-signalerne kan udveksles mellem den svenske side og den danske side, sådan at observationerne står til rådighed for politi, brandvæsen og beredskabstjeneste på begge sider.
Jeg tror, det er meget fornuftigt og meget rigtigt, at man har denne overvågning for at kunne sætte hurtigt ind ved ulykker og ved afhjælpning af trafikproblemer.
Vi kan tilslutte os forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-14:
Fra Venstres side har vi ikke umiddelbare indvendinger imod dette forslag.
Vi vil gerne se på det i udvalget, men umiddelbart vil vi give det en positiv og en konstruktiv behandling.
Kaj Ikast (KF), 1999-10-14:
Jeg vil sige, at det er dejligt.
Det plejer jo at være sådan, at når tv-overvågningsprogrammet kommer på dagsordenen, er det lige før broen åbner, så vi kan støtte dette forslag og er klar til at køre videre og få det til at køre lige så godt, som det går på Storebælt.
Margrete Auken (SF), 1999-10-14:
Jeg vil så gerne glæde hr. Ikast, og da han lige har bedt mig om at anbefale forslaget, vil jeg virkelig benytte mig af lejligheden - den er enestående - og glæde hr. Ikast og støtte det.
Klaus Kjær (DF), 1999-10-14:
Så vil jeg bryde mønstret med de korte indlæg.
Hensigten med lovforslaget er at tilvejebringe hjemmel for, at Øresundskonsortiet kan foretage tv-overvågning på Øresundsforbindelsen samt registrering af billeder fra denne overvågning.
Ifølge lovforslaget skal der kunne ske udveksling af tv-overvågning og registrerede billeder fra Danmark til Sverige.
Overvågningen har to hovedformål, og det første er overvågning af trafikken på motorvejsdelen på Øresundsforbindelsen med henblik på konstant at have overblik over den aktuelle trafiksituation, at opdage og vurdere unormal udvikling og foretage nødvendige foranstaltninger, herunder tilkalde assistance fra beredskabsmyndigheden samt informere og advare trafikanterne.
Det andet formål er en overvågning af betalingsanlægget, bl.a. med henblik på dokumentation for ikkeretmæssig betaling, røveri, voldshandlinger m.v. Forslaget er således en kombination af det overvågningssystem, som allerede i dag findes på visse danske vejstrækninger med hensyn til trafikafvikling, og det system, vi kender i dag for overvågning af andre private områder med henblik på dokumentation for ikkeretmæssig betaling, f.eks. på tankstationer.
Denne kombinerede overvågning kender vi også fra Storebæltsforbindelsen.
Det specielle forhold, som gør sig gældende i lovforslag nr. L 6, er imidlertid, at overvågningen og informationen skal gå på tværs af landegrænser, hvor lovgivningen i de to respektive lande ikke nødvendigvis er fuldstændig identisk.
Det er derfor klart, at der må gælde ens betingelser med hensyn til overvågningen, udvekslingen og opbevaringen af de registrerede informationer.
Bemærkningerne til lovforslaget, som vedrører opbevaring af billeder fra tv-overvågning, er efter Dansk Folkepartis opfattelse nok lidt for vage og med for mange forbehold. F.eks. nævnes det, at billederne normalt ikke bliver opbevaret, medmindre beredskabsmyndighederne finder, at de kan bruges som dokumentation for hændelser og ulykker, ligesom det anføres, at andre optagelser normalt vil blive slettet efter 1 til 2 døgn.
Jeg kunne i den forbindelse godt tænke mig en nærmere præcisering af, hvad der forstås ved ordet normalt, og i hvilke situationer der bør fraviges fra hovedreglen.
Som nævnt finder Dansk Folkeparti, at det er nødvendigt i et vist omfang at foretage registreringer med tv-overvågning, både af hensyn til sikkerheden og også af hensyn til, at der sker retmæssig betaling, og Dansk Folkeparti er derfor overvejende positivt over for lovforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-10-14:
Nu hører jeg til dem, der er så heldige som folketingsmedlem at have indtil flere, for ikke at sige mange, ordførerskaber.
Jeg husker, når vi nu snakker om overvågning, en timelang og meget, meget, meget hed debat, vi havde her i Folketingssalen om overvågning af et ganske bestemt sted i Nordsøen, fordi man ville sætte satellitter op og kigge på fiskerbåde for at forhindre, at der blev fanget for meget, og at kvoterne blev overskredet ved landing og den slags.
Det kan vi jo godt lade ligge i dag, men vi kommer ikke væk fra, at forslaget her faktisk er et andet forslag end det, som handlede om Storebæltsforbindelsen.
Det handlede nemlig kun om betaling osv., altså at folk ikke skulle kunne snyde.
Det indgår også i dette forslag, men her er der overvågning af hele forbindelsen hele tiden.
Billederne bliver ganske vist slettet efter 1-2 døgn, og det synes jeg er glimrende.
Men man skal altså bare vide, at der er en forskel.
Man siger, at det er af beredskabsmæssige grunde, men der står ikke, om det er af politimæssige grunde.
Jeg vil gerne sige, at vi støtter forslaget, men vi vil også kigge lidt nøjere på det i udvalget.
Søren Kolstrup (EL), 1999-10-14:
Man vil forbedre sikkerhedsforholdene, man vil forbedre beredskabsforholdene mellem de danske og de svenske redningsmyndigheder, og det er jo egentlig uskyldigt.
Men det behøver det bestemt ikke at være.
Dette forslag handler jo også om, at politimyndighederne kan pålægge operatøren på LOC at optage fra tv-overvågningen.
I ca 90 dage!
Er det sådan, vi skal føre retspolitik i Danmark?
Det afhænger dog af, om billederne skal anvendes som dokumentation i en retssag og tilsvarende, og andre optagelser vil normalt blive slettet efter 1-2 døgn, medmindre de senere skal bruges som dokumentation for hændelser og ulykker.
Hvad er normalt?
Hvad er unormalt?
Jeg ved godt, hvad en ulykke er, men hvad er definitionen på en hændelse?
Der er altså to tilgange til det her.
Man kan klappe i hænderne og sige: Alle tiders, det er et godt forslag.
Men man kan også standse op et øjeblik og sige: Det kunne godt være, at vi skulle have en retspolitisk diskussion.
Jeg vil generelt sige, at Enhedslisten har det sådan, at vi ikke synes, der er grund til, at alt skal overvåges i dette samfund, hvad enten nu motorvejen er på land eller, som det bliver mere og mere normalt, skal gå over vand.
Derfor tror jeg, man skal standse op en stund, og vores udgangspunkt er, at som forslaget foreligger her, vil vi selvfølgelig stemme nej til det.
Det er klart.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-14:
Jeg er faktisk enig i mange af hr. Søren Kolstrups overvejelser, men jeg synes alligevel, det er uskyldigt på dette område, og jeg kan tilslutte mig lovforslaget.
Margrete Auken (SF), 1999-10-14:
Og så bare for, at det ikke skal stå hen: Valgmenigheder er en del af folkekirken, og valgmenigheders medlemmer er medlemmer af folkekirken, så vi laver ikke sådan en tvangsindmeldelse.
Det er simpelt hen en rent skatteteknisk beskrivelse, når de er registreret som ikkemedlemmer.
Det er sådan set den ene ting.
Den anden er, at hvor vi i øvrigt er meget enige med Kristeligt Folkeparti i modellen for, hvordan vi måske skulle flytte rundt på pengene, er jeg altså ikke sikker på, at jeg kan se, det er så relevant i denne her sammenhæng.
Det, der kunne være relevant, var hele forvaltningen af fællesfonden, som jo ligger meget magtfuldt uden for anden demokratisk kontrol end den, vi eventuelt kunne lave her, hvis vi virkelig tog os sammen, hvad der ikke er meget der tyder på. Vi kunne efterhånden trænge til at få snakket tingene igennem, sådan at nogle ting blev lidt klarere.
De er medlemmer.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-10-14:
Jeg er meget glad for, at hr. Ole M. Nielsen mest hælder til, at dette forslag hører til den uskyldige slags.
Det glæder mig sådan set.
Ellers vil jeg gerne takke for den gennemgående positive tilslutning til forslaget.
Forslaget har jo i al sin enkelhed til formål at lave et effektivt opkrævningssystem, der ikke varer alt for længe, så bilisterne rent faktisk kan komme over den faste forbindelse, når vi åbner den næste sommer.
Med hensyn til tv-overvågningen af selve vejdelen vil jeg gøre opmærksom på, at det har vi altså også på Storebælt, og det er af trafikale årsager.
Hvis der sker noget på den faste forbindelse, skal man hurtigt kunne komme til undsætning og advare andre trafikanter om, at der måske er en farlig situation.
Det, der er forskellen mellem Storebælt og her, er, at her er der også et andet land involveret, og derfor kræver det en lidt anden måde at håndtere sagen på.
Men ellers vil bilisterne opleve det ens.
Helge Mortensen (S), 1999-10-14:
Det er faktisk ved at være en sjældenhed, at vi træffer beslutning om nedlæggelse af baner.
Det almindelige har gennem de senere år været, at vi træffer beslutning om at lave baner - Frederikssundbanen, banerne i forbindelse med de faste forbindelser over Øresund og Storebælt og banen ved Taulov.
Men nu er der altså forslag om nedlæggelse af en havnebane, der ikke har været brugt i årevis og heller ikke ser ud til at skulle bruges.
Det erhvervsliv, der befinder sig på havnen i Hobro,
kan godt bruge pladsen, og jeg synes, forslaget er fornuftigt, og kan støtte det.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-14:
Jeg er nu glad for, at det optager Folketinget, jeg er glad for, at det står på Folketingets dagsorden.
Ikke bare, fordi det jo er en historisk beslutning - banen her har eksisteret i 100 år - men også fordi dette at nedlægge en jernbane ikke bør være en almindelig, hvad skal vi sige, administrativ foreteelse, og det er det heller ikke her i landet.
Det skal ske ved lov, og det er derfor, vi har dette lovforslag.
Jeg har nøje gransket de synspunkter, som de lokale instanser har gjort gældende i denne sag - byråd, borgmester
og hele vejen igennem - og der er, så vidt jeg kan se, fuld tilslutning til lovforslaget.
Det samme er der i Venstres folketingsgruppe, og vi anser dette forslag for et godt initiativ ud fra de forudsætninger, som her er gældende.
Kaj Ikast (KF), 1999-10-14:
Det har sikkert været en stor dag i Hobro i 1898, da man fik denne erhvervsudvikling fra stationen og ned til havnen.
Margrete Auken (SF), 1999-10-14:
Jeg sad og overvejede, om jeg kunne gøre hr. Søren Kolstrup kunsten efter og få en stor, flot tale ud af nedlæggelse af jernbaner, som vi jo selvfølgelig i SF i det store og hele er imod.
Men jeg har alligevel besluttet mig til, at jeg vil fastholde linjen fra før og glæde hr. Kaj Ikast, for som sagt
er det så sjældent, at jeg får lejlighed til det, så jeg vil benytte mig af den, når den er der.
Vi støtter også forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1999-10-14:
Der er jo ikke behov for, at vi har færre skinner i Danmark; der er behov for, at vi har flere.
Men derfor kan der selvfølgelig godt være en saglig begrundelse for, at en bane ligger smadderforkert, hvis der f.eks. slet ikke er noget at transportere.
Men det grundlæggende spørgsmål, der skal stilles, når man træffer en så alvorlig beslutning som denne, er selvfølgelig, om man har undersøgt fremtidige alternative muligheder for godstransport på den pågældende strækning.
Vi plejer heldigvis normalt at være enige om herinde - Danmark er jo et rimelig civiliseret land på det område - at inden man træffer en beslutning, skal der foreligge forskellige scenarier, og derfor lyder spørgsmålet til trafikministeren: Har man seriøst overvejet, hvilke fremtidige alternative muligheder der ligger for godstransport i Hobro mellem stationen og havnen? Hvad jeg kan læse i forslaget er, at en enkelt virksomhed ikke finder det smart, at denne bane ligger der længere, hvorpå man mobiliserer Folketinget til at drøfte det.
En sådan argumentation vil jeg selvfølgelig ikke på noget som helst tidspunkt købe.
Tværtimod er det vigtigt, når Folketinget drøfter denne sag, at man ikke blot er en refleks af små, umiddelbare lokale interesser.
Det er derfor, det er så vigtigt, som hr. Svend Erik Hovmand sagde, at det her er hævet over smålige lokale interesser, hævet over liberaliseringsinitiativer, at det er noget, der tilhører fællesskabet.
Det er godt at høre, at en liberalist kan udtale sådan noget, selv i disse tider.
Men mit grundspørgsmål er: Har man overvejet alternativerne? Jeg må generelt sige for Enhedslistens vedkommende, at vi ser med stor bedrøvelse på og vil være indædte modstandere af det, der sker på vore havne for øjeblikket.
Man hiver skinnerne op, man hiver svellerne op, og man tænker kun lige på morgendagen, ikke på dagen efter morgendagen.
Det opfatter vi som et problem, og derfor vil vi drage den konklusion, at vi vil stemme imod forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-14:
Jeg har jo læst så meget politisk ideologi, at jeg ved, at gammelkommunisterne er tilhængere af centralisme, og i vort parti er vi tilhængere af decentralisering.
Vi skal ikke sidde som nogle bedrevidende her i København og gøre os klogere end de lokale i byråd og amtsråd i det jyske område på, hvad der er godt, og hvad der er forkert, og derfor er vores stillingtagen i denne sag meget klar.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-14:
Jeg har noget imod den udvikling, der ligger til grund for, at dette forslag er på bordet; men den udvikling, der har været, er ikke til afstemning i dag.
Derimod har vi mulighed for at påvirke fremtidens udviklinger.
Jeg bliver helt nostalgisk over et sådant forslag som det her.
Jeg har faktisk kendt til nogle af de firmaer, som havde deres eksistensberettigelse på grund af banen til Hobro havn.
Havnen bruges stort set ikke mere, og banen har man ikke brugt i mange år, og det er faktisk en træls udvikling.
Men det er der ikke noget at gøre ved, og jeg mener ikke, der er noget at indvende imod forslaget her.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-10-14:
Jeg skal starte med at give et svar eller i hvert fald forsøge at give et svar til hr. Søren Kolstrup om alternative transportmuligheder.
Sagen er den, at der er stort set ingen godstransport på jernbanen fra Hobro; det kan der være mange årsager til, men sådan er situationen.
Det, der her er tale om, er mælkeproduktion, og transport af mælk pr. jernbane er ikke det mest sædvanlige syn, og derfor er det nok ikke relevant i denne sammenhæng at se på, om der er andre alternative muligheder end gummihjul.
Det er nok sådan, tingene hænger sammen i Hobro i øjeblikket.
Men generelt er jeg enig i, at erhvervshavne så vidt muligt bør være forsynet med bane, når det altså er praktisk og økonomisk muligt at gøre det.
Denne mere generelle betragtning er jeg da enig i.
Men jeg vil gerne takke for den brede tilslutning til lovforslaget, og jeg er helt sikker på, at de også takker i Hobro.
Jens Vibjerg (V), 1999-10-14:
Jeg er måske ikke så forundret over, at De Radikale støtter det at stramme omkostningerne, at lægge flere omkostninger på erhvervslivet.
Men jeg er altså forundret over at se Det Radikale Venstre her som regeringsparti som medforslagsstiller til et forslag, der rammer de allersvageste, de små selvstændige erhvervsdrivende, som ryger ud i uforskyldt ledighed, fordi de ikke kan køre igennem med deres virksomhed.
I mange tilfælde har de været igennem meget, meget svære perioder i tiden op til, at det går galt.
Og oven i det skal de så have hammeren, så de skal gå i fire uger, inden de kan få så meget som en krone. Jeg er forundret over, at det er radikal politik.
Margrethe Vestager (RV), 1999-10-14:
Jeg vil gerne sige mange tak for den positive modtagelse af lovforslaget, og selvfølgelig er jeg principielt enig med fru Margrete Auken i det uordentlige i, at hinanden uvedkommende ting fremsættes i samme lovforslag; men i betragtning af sagernes tyngde fandt jeg det dog forsvarligt, ligesom jeg også hørte fru Margrete Auken grundlæggende finde det fornuftigt.
Jeg finder det helt naturligt, at vi ajourfører reglerne for valg til menighedsråd, og finder også, at det er relevant, at den her kreds tager medansvar for at sikre den fortsatte drift af Skt. Petri Kirke, ikke kun som et kulturhistorisk mindesmærke, men også som en kirkebygning, hvori der naturligvis forkyndes.
Jeg er bange for, at jeg ikke helt kan se de vidtrækkende perspektiver, som Kristeligt Folkeparti har fremført, men jeg er sikker på, at vi vil få lejlighed til også i dybden at diskutere de sager i forskellige sammenhænge.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og håber naturligvis dér at kunne besvare de spørgsmål, som måtte blive stillet.