runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Først vil jeg sige til hr. Jørn Jespersen, at der er ikke nogen tvivl i ministerens sind i forhold til, at en sådan stor fusion vil kunne påvirke konkurrencen i en negativ retning og altså svække konkurrencen.
Derfor har jeg glædet mig over, at mejerierne også selv har taget initiativ til at få en bedømmelse efter den danske konkurrencelov, som om den havde en fusionskontrol, og derfor vil jeg egentlig være ked af det, der kom til at stå lidt tilbage i hr. Jørn Jespersens indlæg, nemlig som om man nu laver noget efter den svage danske konkurrencelov.
Jeg opfatter det sådan, at man netop drøfter og vurderer på baggrund af en situation, hvor der kan tages en stilling svarende til, hvad der ifølge den europæiske EU-konkurrencelov ville blive taget i en lignende, parallel situation. Derfor vil svaret i forhold til, om man vil kunne forestille sig, at man kunne ende i, at man forbød en fusion, være, at det vil næppe være det, man kunne opnå en aftale med de pågældende fusionsparter om, og derfor ville det være sådan, at det ville være en EU-afgørelse, om vi i givet fald skulle dertil. Med hensyn til den juridiske stilling og den frivillige aftalestilling afhænger det jo meget af en aftales udformning, og det vil naturligvis være noget, som konkurrencemyndighederne vil være ganske optaget af at have en ordentlig sikkerhed for.
Jeg går da også ud fra, at parterne vil være interesserede i, at det, man måtte komme frem til at aftale - hvad jeg meget håber - er en aftale, som man både respekterer, som man har en juridisk tillid til, og som også er en aftale, der har en juridisk gyldighed, der gør, at man kan følge op på den.
Aase D. Madsen (DF), 1999-03-17:
I Børsen den 9. marts skrev ministeren: »Elreformen kommer alle til gode.«
Et par dage efter svarede direktøren for Det Danske Stålvalseværk, at bestræbelserne på at liberalisere det danske elmarked med udgangspunkt i 1998 kommer til at koste Stålvalseværket 15 mio. kr. om året.
Og jeg tilføjer så: Og dermed arbejdspladser.
Disse diametralt modsatte beregninger af, hvad elreformen betyder for det danske erhvervsliv, vil Dansk Folkeparti gerne have belyst.
Frank Aaen (EL), 1999-03-17:
Jeg vil bare spørge, om ministeren overhovedet kan forestille sig, at man kan sikre konkurrence på det her område, hvis det er sådan, at fusionen gennemføres.
Er det i virkelighedens verden ikke sådan, at den eneste reelle mulighed, der er for at sikre en fri konkurrence, er ved at forbyde fusionen, som jo heller ikke er nogen frivillig fusion, som jo helt oplagt
er en, der er presset igennem af den største på markedet?
Kan man være sikker på, at regeringen vil se objektivt på spørgsmålet, når man nu kommer gennem de her undersøgelser?
Og i den forbindelse vil jeg bare referere til, at fødevareministeren desværre - synes jeg - var utrolig hurtig til at sige, at det her var en god fusion, som man støttede.
Kan vi regne med, at det ikke er sådan, at regeringen på forhånd har lagt sig fast på, at en fusion er en god ting, men er indstillet på at overveje de skridt, som også her er foreslået fra spørgernes side?
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Jeg er glad for, at ministeren har den opfattelse, at en så stor fusion med en så stor markedsandel selvfølgelig påvirker konkurrencen negativt.
Så skal jeg spørge, om det også indebærer, at ministeren nu åbenbart vil lave en dansk sagsbehandling på basis af EU's lovgivning.
Sådan forstod jeg det.
Det synes jeg er et interessant synspunkt, som vel egentlig burde føre til, at ministeren så indfører et tilsvarende stærkt lovgrundlag i Danmark, men det kan vi jo vende tilbage til. Betyder det, at hvis Konkurrencestyrelsens undersøgelse af denne her sag munder ud i en konklusion, der hedder, at fusionen egentlig burde forbydes, så vil ministeren love, at ministeren sender sagen til EU med henblik på at få et forbud i henhold til EU's konkurrenceregler?
Betyder det også, at hvis Konkurrencestyrelsen kommer til den konklusion, at vi ikke skal have et forbud, men at der skal opstilles en lang række skrappe betingelser, og at man ikke er i stand til til punkt og prikke at få en aftale om disse betingelser, der er bindende juridisk, så vil ministeren også sende sagen videre til EU med henblik på, at EU kan stille de nødvendige betingelser? Og endelig vil jeg bede ministeren om her at redegøre for, hvad det er for betingelser, hun mener det vil være nødvendigt at få ind med hensyn til fri leverance af mælk, fri forsyning til butikkerne, Mejeriforeningens virke, klausuler på nedlagte mejerier osv.
Hvad er det for betingelser, ministeren mener bør indgå i denne her undersøgelse og også i konklusionerne?
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Nu er jeg vist handicappet af, at jeg har let til svage smil
også på ubelejlige tidspunkter, men det var dette nu ikke.
Jeg vil sige, lige så vel som hr. Jørn Jespersen kan kreere en situation, hvor der kunne være en modsætning i min besvarelse - det synes jeg nu ikke, der var - så synes jeg, der er det i hr. Jørn Jespersens samlede spørgsmål her i dag.
Fordi vægten på at lave en dansk fusionskontrol må svækkes af, at der i praksis her er tale om en stor sag, som bliver behandlet, som om vi havde en fusionskontrol. Så da hr. Jørn Jespersen alligevel er meget lidt tryg ved - sådan forstår jeg det - den danske udgave af fusionskontrollen lige på dette punkt, men hellere vil have den i EU, så er jeg måske en lille smule forbavset over hr. Jørn Jespersens meget kraftige vægt på faktisk at indføre en dansk fusionskontrol i dansk lovgivning, men sådan kan vi jo blive ved med i debatten at fange hinanden i noget, der i hvert fald med lidt ond vilje kunne findes frem som modsigelser.
Jeg vil sige, fusionskontrollen har været et emne, som regeringen har været optaget af, som regeringspartierne har været optaget af.
Vi indgik et kompromis for at få en samlet ny, meget mere effektiv konkurrencelov, som vi faktisk fik med ikrafttrædelse 1. januar sidste år.
Den har vist sin berettigelse på mange punkter.
Jeg vil derfor gerne have lejlighed til at overveje en række ændringer, en række vurderinger af, hvad konkurrenceloven har givet os af erfaringer, hvad den på fusionsområdet har givet af erfaringer og ikke blot fokusere på ét emne, fordi det sådan er let at sige, der ikke er ret mange, der alligevel forstår, hvad det betyder, dette ord »fusionskontrol«.
Jeg tror, man kommer til at fokusere alt for meget på det ene element.
Der vil indgå meget mere i mine overvejelser, det håber jeg så også, der vil i andres overvejelser, frem til nogle konklusioner, når vi når på den anden side af dette år.
Jeg synes i øvrigt ikke, at det er rimeligt at sige, at politiske kompromiser altid er af det ringe, at det eneste, man tager hensyn til, er et politisk kompromis.
Ja, det var på den måde, vi kunne skabe en konkurrencelov, der havde en høj troværdighed i det danske samfund og som var udtryk for et meget, meget markant skift til det bedre.
Og jeg synes, der er god grund til, at vi høster erfaringerne i en kortere periode, som 2 år faktisk er.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Jeg så et svagt smil på ministerens ansigt, da hun gav den her besvarelse.
Det kan jeg godt forstå.
Jeg går ud fra, at det er, fordi ministeren selv kan se komikken i, at vi det ene øjeblik diskuterer, om en fusion, som omfatter 95 pct. af et marked i Danmark, skal indbringes for EU's fusionskontrol - og det kan vi ikke få noget klart svar på, i hvert fald ikke i dag, jeg håber ikke, det er udelukket på et senere tidspunkt - men det næste øjeblik hedder det, at vi har sådan set en delvis fusionskontrol, fordi vi kan jo bruge EU.
Så er det bare, jeg spørger: Hvorfor så ikke gøre det i en situation, hvor vi virkelig har brug for at få en institution og nogle lovregler, der har nogle muskler, i stedet for at henvise til den meget svage danske konkurrencelov?
Men jeg forstår det på den måde, at ministeren egentlig er enig i, at vi burde have fusionskontrol og egentlig gerne selv ville fremsætte et forslag om at indføre den i Danmark jo før jo bedre, men at den eneste grund til, at ministeren ikke gør det, er, at hun føler sig bundet af et politisk kompromis med nogle borgerlige partier for halvandet års tid siden.
Jeg skal derfor bede ministeren om at bekræfte, at vi er i en situation, hvor vi ikke kan få en effektiv konkurrence på danske markeder på grund af borgerlige partier, der har lagt en blokering for, at regeringen kan spille ud.
At vi altså her har en situation, hvor bl.a. Venstre forhindrer konkurrence med henblik på lavere priser, højere produktudvikling, bedre kvalitet af varerne.
Den konkurrence kan vi ikke få på det danske mejerimarked, fordi ministeren har valgt at tage hensyn til Venstre.
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Når jeg siger det på den måde, er det jo ikke af hensyn
til konkurrenceloven, den skal såmænd nok klare sig, den er jo ikke sådan åndelig, men af hensyn til det politiske kompromis, der er indgået, som førte frem til vedtagelsen af en konkurrencelov med ikrafttræden den 1. januar sidste år.
Jeg vil benytte tiden og også de erfaringer, vi har haft lejlighed til at indhente også med de store fusioner i fødevaresektoren bl.a. i dette forår, til at vurdere, om der er behov for at ændre konkurrenceloven, herunder at indføre fusionskontrol i Danmark.
Og der må vi huske hinanden på, som det også er fremgået her i spørgetiden, at vi jo har en delvis fusionskontrol ved, at vi i nogle sammenhænge kan lade den udøve af EU og i andre sammenhænge skal lade den udøve af EU.
En fusionsaftale mellem danske virksomheder, der har en fællesskabsdimension, skal således godkendes af Kommissionen.
Jeg vil altså med de erfaringer, vi indhenter, og den debat, der er på området, og som vi også fra regeringens side og regeringspartiernes side har bidraget til både i forbindelse med vedtagelsen af konkurrenceloven senest og også med den aktuelle debat, på den baggrund vurdere, hvilke ændringer jeg vil lægge op til i forhold til konkurrenceloven, om vi i givet fald når til den konklusion.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Ministeren antyder gang på gang, at det nok kunne være fornuftigt at gennemføre en fusionskontrol i Danmark, ligesom man har det i EU's konkurrenceregler.
Det vil spørgeren give hende helt ret i, men der ønskes svar på, om det ikke ville være klogest at gøre det før og ikke efter, at en lang række planlagte fusioner er gennemført.
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Jeg har ikke konkrete meldinger, jeg kan give som besvarelse på det spørgsmål.
Det tror jeg i øvrigt, vi vil kunne oplyse meget præcist med en anden spørgeform end her, nemlig i den mundtlige spørgetid, og jeg vil selvfølgelig være rede til at svare på, om der er situationer under den nye konkurrencelov, hvor der har været grebet ind, hvor der har været sagsbehandling, og hvordan konklusionerne dér har været.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sådan som jeg lige har redegjort for, så har vi ikke - efter det, jeg har fået oplyst fra Konkurrencestyrelsen - nogen oplysninger, som giver anledning til at iværksætte en sådan tilbundsgående undersøgelse.
Den skulle i givet fald iværksættes på et grundlag, hvor man havde en eller anden formodning - mere end nogle enkelte, der sagde noget.
Det ville være på et grundlag, som skulle være noget mere tydeligt end det, der lægges op til her i spørgsmålet.
Så jeg kan ikke sige andet, end at på det grundlag, som der arbejdes på i Konkurrencestyrelsen, så har man opgaven at se på virksomheders misbrug af dominerende stilling, og vi har så i denne her omgang fået tillagt Konkurrencestyrelsen en særlig og ny dansk opgave, nemlig også at vurdere en fusion i relation til en fusionskontrol, som vi ellers ikke har i dansk lovgivning, og det synes jeg som sagt er tilfredsstillende, og mere tror jeg ikke jeg kan føje til.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Jamen jeg er glad for, at det nu er slået fast, at det også efter erhvervsministerens opfattelse er sådan, at hvis den store part i en fusion har tvunget den lille part ind i fusionen, så kan det være dækket af begrebet misbrug af dominerende stilling.
Derfor er mit spørgsmål: Vil ministeren sikre, at en tilbundsgående vurdering af, om der har været tale om misbrug af dominerende stilling i den konkrete fusion mellem MD Foods og Kløver Mælk, indgår i det arbejde, som Konkurrencestyrelsen er i gang med i øjeblikket og dermed også i ministerens beslutningsgrundlag, når hun skal tage stilling til, om sagen skal sendes videre til EU, eller om der skal stilles yderligere betingelser i en aftale?
Vil spørgsmålet om misbrug af dominerende stilling i selve fusionsopløbet indgå i den undersøgelse?
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Jeg bliver først spurgt, om jeg helt principielt kunne forestille mig den situation, at en meget stor virksomhed tvang en mindre virksomhed ind i en fusion, og derefter lød spørgsmålet, om det ville kunne være misbrug af dominerende stilling.
Uden at være helt præcis med hensyn til de juridiske paragraffer i den sammenhæng vil mit umiddelbare svar være, at det vil jeg helt principielt godt kunne forestille mig ville være at kendetegne som misbrug af dominerende stilling. Så spørger hr. Jørn Jespersen, om Konkurrencestyrelsen kun kan agere på grundlag af klage, eller om man kan agere af egen drift.
Man agerer af egen drift og har ageret af egen drift, har ageret på grundlag af oplysninger, man også har fået læst sig til, også i dagspressen, og det har ført til, at man løbende har fulgt mælkeområdet, mejeriområdet i Danmark.
Når jeg understreger det med klagerne, er det, fordi det jo selvfølgelig vil understrege en situation, og derfor har jeg nævnt dem i min besvarelse.
Så spørger hr. Jørn Jespersen endelig, om man kunne forestille sig, at der havde været brugt ufine metoder i denne her sammenhæng for at nå frem til en fusion, som den ene part måske egentlig ikke var interesseret i.
Og dér kan jeg sige, at der har været ført et intenst arbejde på det her område, og der har altså ikke været fundet noget grundlag for at konstatere, at der er misbrug af dominerende stilling, ej heller i forbindelse med at tvinge en virksomhed ind i en fusion. Det er, hvad jeg kan referere til, fra hvad der er foregået af sagsbehandling, som vi for øvrigt også har haft lejlighed til at udveksle både spørgsmål og svar til hidtil.
Jeg kan oplyse, at Konkurrencestyrelsen har været i løbende kontakt med mejerierne og i det hele taget fulgt udviklingen på mælkemarkedet tæt også lang tid før fusionen.
I den forbindelse har Konkurrencestyrelsen haft indgående drøftelser med repræsentanter fra den ene part, nemlig Kløver Mælk, og Kløver Mælk har ikke til Konkurrencestyrelsen klaget over, at MD Foods skulle have misbrugt sin dominerende stilling på markedet.
Og Konkurrencestyrelsen har ikke modtaget andre oplysninger, som har givet styrelsen anledning til at gennemføre en undersøgelse af, om MD Foods skulle have misbrugt sin dominerende stilling.
Konkurrencestyrelsen har på den baggrund ikke fundet anledning til at rejse sag mod MD Foods for misbrug af dominerende stilling.
Steen Gade (SF), 1999-03-17:
Punkt 1: Kan ministeren bekræfte, at Socialdemokratiet, så vidt jeg har forstået, altid har ment, at når man havde fusionskontrol i EU, så var det, fordi den skulle bruges?
Punkt 2:
Hvis nu vurderingerne i ministeriet, hvor jeg forstår, at man vil vurdere det, som om vi havde en fusionskontrol i Danmark, rent sagligt ender med, at der for enden af papiret står, at hvis EU's fusionsbestemmelser havde været lov i Danmark, så skulle ministeren gribe ind, vil ministeren så sørge for, at der bliver grebet ind?
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Det kan godt være - det ved jeg også godt - at Konkurrencestyrelsen har fulgt mælkemarkedet igennem et stykke tid.
Problemet er bare, at det er der ikke kommet ret meget ud af at styrelsen har gjort.
Det er meget begrænset, hvad man har haft af indgreb indtil nu.
Derfor vil jeg gerne spørge på det helt principielle plan: Kan der efter ministerens opfattelse helt generelt og helt principielt være tale om, at en fusion, hvor den ene part, den store part, tvinger den mindre part til at fusionere, vil være udtryk for misbrug af dominerende stilling? Dækker begrebet misbrug af dominerende stilling den situation, hvor en stor virksomhed tvinger en lille virksomhed til at fusionere?
Og det tredje spørgsmål går på, om der foreligger nogen som helst indicier for, at der har været tale om, at den ene part har presset, truet den anden ind i fusionen.
Det har jo dog været nævnt ganske mange steder, at netop den hårde priskonkurrence har gjort, at Kløver Mælk, der tidligere ved adskillige officielle lejligheder har sagt nej og har tilkendegivet fra leverandørside, fra ejerside, fra direktionsside, at man ikke var interesseret i denne fusion, endelig bøjede sig.
Mener ministeren overhovedet ikke, at der er noget, der tyder på, at der har været brugt ufine metoder, og at det dermed er en fusion, som ikke er ønsket af begge parter, men er tvunget af den store imod den lilles vilje?
Jeg bliver en lille smule i tvivl om, hvad det egentlig er, ministeren svarer i dag, for i sit første svar siger hun, at det er klart, at det er hendes ansvar, om sagen skal sendes til EU med henblik på bedømmelse, men nu hedder det lige pludselig, at det kan ministeren ikke sige noget som helst om; det har vi en Konkurrencestyrelse til.
Var vi ikke enige om, at det var ministerens ansvar, og at det derfor også er ministerens opgave, når Konkurrencestyrelsen måtte have vurderet fusionen og alle dens konsekvenser, så at gå ind og vurdere situationen på det grundlag, som på det tidspunkt er tilvejebragt?
Kan vi få en garanti om, at ministeren, når beslutningsgrundlaget foreligger, vil vurdere, om der er behov for et forbud, eller om der er lavet betingelser, som efter ministerens og regeringens opfattelse er tilstrækkelig gode til at sikre en egentlig konkurrence?
Det er bare det tilsagn, vi gerne vil have, om, at der kommer en politisk vurdering, som følger ministerens ansvar, og at sagen ikke er skubbet over til en Konkurrencestyrelse, og ministeren dermed har fralagt sig ansvaret.
Frank Aaen (EL), 1999-03-17:
Først om EU-drilleriet: Ministeren ved udmærket godt, at Enhedslisten i drøftelsen om den nye konkurrencelov arbejdede hårdt for, at vi fik en fusionskontrol indført i den danske konkurrencelov, og det var nødtvungent, at vi måtte acceptere, at vi kun kunne henvise til den, der er i EU, og det er vi kede af, og det vil vi meget gerne lave om på hurtigst muligt.
Men det, jeg forholder mig til, er, at ministeren siger, at man kan sende det til EU, og at regeringen ikke har taget endelig stilling og vil tage og se på, hvad der kommer af besvarelse fra Konkurrencestyrelsen.
Så er det jeg spørger: Betyder det, at den tilslutning til fusionen, som fødevareministeren i sin tid kom med, er regeringen indstillet på at overveje, hvis det ud fra et konkurrencemæssigt synspunkt viser sig at være uklogt?
Kristian Jensen (V), 1999-03-18:
Efter den foregående debat kan det være svært at finde et ledigt standpunkt.
Jeg skal heller ikke forsøge på det, blot sige, at i forlængelse af det, vi sagde under det foregående punkt, kan vi heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Gitte Seeberg (KF), 1999-03-18:
Ja, jeg kan også blot sige på linje med det, de andre ordførere og også skatteministeren nu har sagt, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte forslaget med den begrundelse, som var fremme her under forespørgslen.
Aage Frandsen (SF), 1999-03-18:
Som det er fremgået af den foregående debat, kan vi naturligvis ikke støtte dette beslutningsforslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-03-18:
Ja, det er jo ellers fristende at se, om vi nu kan tage debatten med skatteministeren en gang til og så se en lille sprække af uenighed internt i regeringen, så vi kan sætte noget i gang her indtil den kommende uge, hvor der skal være topmøde i Berlin.
Men nej, jeg skal nok spare Tingets medlemmer for det og sige, at Dansk Folkeparti naturligvis også i medfør af den debat, vi nu har haft igennem flere timer, kan støtte det forslag, som vi her har til behandling, fuldt og helt.
Som sagt bliver det jo ikke vedtaget, og man kan så også sige, det sikkert heller ikke kommer til en anden behandling, fordi løbet jo er kørt på Berlintopmødet, enten eller, og derfor er appellen fra før til regeringen selvfølgelig også nævnt her, så regeringen forhåbentlig når til en anden konklusion end den, der hidtil er markedsført.
Arne Melchior (CD), 1999-03-18:
CD vil i lighed med andre ordførere henvise til de mange og grundige indlæg, som jeg som ordfører for partiet holdt under det forrige punkt på dagsordenen, så uanset sympati for væsentlige dele af det fremlagte forslag finder jeg ingen grund til at tage stilling til det, eftersom sagen, inden det nogen sinde kan nå til behandling i udvalget, endsige en anden behandling i salen, jo for længst vil være afgjort i EU, og derfor er forslaget, skal vi sige det pænt, lidt post festum.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-03-18:
Ja, jeg vil på vegne af Det Radikale Venstre være lidt mere klar i mælet og klart tage afstand fra forslaget.
Jeg tror ikke, De Radikales holdning til det toldfri salg er nogen hemmelighed jævnfør den debat, vi har haft her til formiddag, så vi er modstandere.
Frank Aaen (EL), 1999-03-18:
Det turde være fremgået af den forrige debat, at vi ikke støtter det her forslag.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-03-18:
Dette er et godt og erhvervsvenligt forslag, som Kristeligt Folkeparti gerne støtter.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-18:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Frode Sørensen, ikke kan være til stede her i salen, har jeg lovet at fremføre Socialdemokratiets synspunkter: Takket være de tre store erhvervsfusioner i sidste uge er debatten om fusioner netop nu på sit højeste; men de har ingen direkte sammenhæng med dette forslag, der har til formål at gennemføre en administrativ lettelse for erhvervene.
Skatteministeren foreslår, at det skal være muligt for selskaberne så at sige at fusionere med tilbagevirkende kraft på det skattetekniske område.
Med andre ord vil den skattepligtige dato kunne ligge helt op til et halvt år, før den faktiske fusion bliver vedtaget af de respektive selskabers besluttende organer.
Loven skal gælde for alle selskaber, fonde og lignende, som er omfattet af den gældende selskabsskattelov og fondsbeskatningslov.
Det har længe været praktisk erfaring, at fusion af enhver art kan medføre mange problemer på det skattetekniske felt, bl.a. med udarbejdelsen af ekstra regnskaber, fordi man ifølge de aktuelle regler ikke kan opnå samme skæringsdato i såvel skattemæssig som regnskabsmæssig henseende.
Det er også allerede nu praksis, at personligt ejede virksomheder skattepligtigt kan sælges eller fusioneres med et nyt selskab, ejeren har stiftet med virkning fra en skæringsdato op til 6 måneder før selve stiftelsen af selskabet.
For at modvirke eventuelle lyster til at spekulere i den nye bestemmelse foreslås det ligeledes, at virksomhedsejeren senest 1 måned efter stiftelsen skal meddele Told og Skat, at stiftelsen har fundet sted, med dokumentation for, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har modtaget en anmeldelse om registrering.
Denne bestemmelse har et dobbelt formål: dels at begrænse den tid, hvor man kan spekulere skatteteknisk, dels at give skattevæsenet råderum til at kunne gribe ind på et tidligere tidspunkt, hvis ejeren disponerede med henblik på skatteunddragelse.
Forslaget opfylder helt de overordnede krav, som Socialdemokratiet har på det skattepolitiske område, nemlig at give erhvervene administrative lettelser samt at mindske mulighederne for at foretage skattetænkning, der altid kun er til gavn for den enkelte og til skade for det samfund, der i sidste ende skal betale regningen.
På denne baggrund kan Socialdemokratiet støtte forslaget, og jeg ser frem til en hurtig udvalgsbehandling.