Klaus Hækkerup (S), 2004-11-10:
Indenrigsministeriet har i 1993 afgivet en betænkning om valg og edb, og i 1996 havde vi her i Folketinget drøftelse af et beslutningsforslag, der åbnede op for anvendelse af den elektroniske teknik – jeg vil sige et endda meget vidtgående beslutningsforslag – og som blev afvist.
Det lovforslag, vi behandler nu, har udgangspunkt i ønsker fra seks kommuner, der på tre områder ønsker, at man fornyer metoden: For det første ønsker de elektroniske valglister for fremmødte og for brevstemmer, for det andet ønsker de adgang til elektronisk stemmeafgivning på selve afstemningsstederne, og for det tredje ønsker de på længere sigt mulighed for stemmeafgivning via internettet ved hjælp af digital signatur.
I det lovforslag, vi behandler, har Indenrigsog Sundhedsministeriet på de forskellige områder forholdt sig til ønskerne.
I lovforslaget åbnes der for det første op for, at kommunalbestyrelsen kan få hjemmel til at beslutte, at man anvender elektroniske valglister.
For det andet får Indenrigs- og Sundhedsministeriet bemyndigelse til at bestemme, hvordan valgbogen skal indsendes ved folketingsvalg og europaparlamentsvalg.
Det vil sige, at man reelt kan påbyde kommunerne at føre valgbøgerne elektronisk og opgøre valgresultatet elektronisk, sådan at det kan indsendes.
Det kan vi også tilslutte os.
Så har det også været overvejet, om man skulle indføre, at stemmetal skulle indføres og opgøres for hvert afstemningssted ved kommunalvalg.
Det har regeringen valgt ikke at gøre med denne her lovændring.
Fra Socialdemokratiets side hælder vi til, at man bør indføre det.
Det vil kunne give mulighed for, at samtlige valgresultater – europaparlamentsvalg, folketingsvalg, kommunalvalg – kan blive let tilgængelige ét sted, nemlig på Indenrigs- og Sundhedsministeriets hjemmeside, sådan at de mange problemer, der er i dag med at fremsøge de egentlige valgresultater, ikke opstår eller kan blive reducerede.
Det andet hovedemne, som kommunerne havde ønsket, var muligheden for elektronisk stemmeafgivning fra afstemningsstederne.
Der anfører ministeriet, at man ikke ønsker, at der indføres en forsøgshjemmel for de interesserede kommuner til den elektroniske stemmeafgivning.
Men, siger ministeriet så, man vil være positivt indstillet, hvis der kommer en henvendelse herom.
Nu kan man nok sige, at hele lovforslaget sådan set tager udgangspunkt i, at seks kommuner har henvendt sig herom, og så foreligger der en henvendelse fra kommunerne.
Derfor er vi fra Socialdemokratiets side indstillet på, at der indføres en egentlig forsøgshjemmel i loven i forbindelse med denne her behandling.
Vi ønsker, at kompetencen til at godkende forsøgene ligger hos indenrigs- og sundhedsministeren, men vi ønsker også, at der sker en orientering af Kommunaludvalget, og at der bliver åbnet op for en mulighed for at diskutere rammerne for forsøget mellem Kommunaludvalget og ministeren, bl.a. med henblik på, at vi i Kommunaludvalget kan sikre os, at forsøgene får et sådant indhold, at vi kan bruge det i forbindelse med den kommende lovgivning. En af de ting, det i forbindelse med elektronisk stemmeafgivning kunne være rart at vide, er jo, om det kunne reducere antallet af ugyldige stemmesedler, så vi fik forøget antallet af gyldige stemmesedler i forhold til antallet af vælgere, der møder frem.
Men der er mange andre ting, som det er værd at drøfte i det her.
Måske skal vi se lidt nærmere på det under udvalgsbehandlingen – jeg vil bestemt ikke afvise, at vi kan lægge nogle rammer for det – eller måske skal vi skal have en eller anden form for debat med ministeren, når han ønsker at bruge den bemyndigelse, som vi mener bør gives ham i loven.
Det tredje punkt, som henvendelsen fra kommunerne drejer sig om, er stemmeafgivning via internettet ved hjælp af digitale signaturer.
Jeg vil godt sige, at det ønsker vi ikke at medvirke til fra Socialdemokratiets side.
Vi er enige i den formulering, lovforslaget har på det her punkt.
For os er det helt centrale, at vi har et afstemningssystem i Danmark, borgerne kan have tillid til, så udfaldet af et valg afgøres af vælgerne og ikke af Højesteret, som vi så det ved præsidentvalget i USA for 4 år siden.