Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-18:
Jeg vil gerne starte med at gøre det fuldstændig klart, at den statslige administration skal være effektiv.
Vi skal bruge skatteborgernes penge med omhu, og oplysninger til Folketinget og til offentligheden skal være korrekte og fyldestgørende.
Jeg vil dernæst gerne understrege, at regeringen lægger stor vægt på en god og en effektiv kollektiv trafik.
Togene skal naturligvis køre til tiden, og passagererne skal kunne regne med at komme frem til tiden.
Regeringen har derfor også gjort meget siden sin tiltrædelse.
Vi har taget hul på at rette op på mange års forsømmelser på baneområdet.
Vi har indgået to store trafikaftaler i 2003 og 2005 med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, aftaler, som indeholder væsentlige forbedringer for den kollektive trafik.
Der er i de to aftaler afsat mere end 9 mia. kr. ekstra i perioden 2005 til 2014 til fornyelse og vedligeholdelse af jernbanenettet, så togene kan blive mere rettidige.
Regeringen har sammen med de to forligspartier tilkendegivet, at vi sigter på, at vi i efteråret 2006 kan indgå en langsigtet aftale for baneområdet for årene 2007 til 2014, og at vi er indstillet på, at der vil være behov for flere ressourcer.
Jeg er bekendt med, at der pågår et større udredningsarbejde i Transport- og Energiministeriet og i Banedanmark for at tilvejebringe et fyldestgørende beslutningsgrundlag forud for efterårets forhandlinger.
Dette beslutningsgrundlag skal i henhold til aftalen foreligge senest den 1. september 2006.
Jeg kan forsikre Folketinget om, at genopretningen af jernbanenettet bliver prioriteret højt af regeringen, og jeg noterer med glæde, at der også i oppositionen er vilje til at medvirke til genopretningen.
Genopretningen af jernbanenettet er en stor opgave, og det har situationen omkring Banedanmark igennem sommeren og efteråret 2005 da også vist.
Der har været betydelige problemer med sporene, som resulterede i hastighedsnedsættelser og resulterede i, at togene ikke kørte til tiden.
På den baggrund er der i trafikaftalen fra efteråret 2005 afsat 200 mio. kr. til ekstra sporarbejde, så køreplanerne kan gennemføres, og så vi får flere tog til tiden i 2006.
Der er også afsat 20 mio. kr. til en analyse af strategier for udskiftning af signalerne.
Der har samtidig kunnet konstateres ledelsesog styringsmæssige problemer i Banedanmark.
Det er bl.a. som anført af forespørgerne blevet kritiseret af Rigsrevisionen.
Rigsrevisionen har også kritiseret transport- og energiministerens tilsyn med Banedanmark og det forhold, at der i nogle tilfælde er givet mangelfulde oplysninger til Folketingets Finansudvalg.
Transport- og energiministeren og jeg er enige om, at disse forhold er meget beklagelige, og jeg har da også noteret mig, at transport- og energiministeren har taget en række initiativer for at rette op på situationen.
Bestyrelsen for Banedanmark er blevet gjort ansvarshavende for at sikre en mere handlekraftig og entydig ledelsesstruktur.
Der er ansat en ny administrerende direktør, og der er udlånt ressourcer fra departementet til at styrke den daglige ledelse af Banedanmark.
Transport- og energiministeren har også iværksat en række tiltag med henblik på en betydelig styrkelse af ministerens tilsyn med Banedanmark, og jeg vil overlade det til transport- og energiministeren nærmere at redegøre for disse initiativer.
Transport- og energiministeren har også beklaget, at oplysninger til Folketinget i nogle tilfælde ikke har været præcise nok.
Og jeg er selvsagt enig med transport- og energiministeren i, at de oplysninger, der går til Folketinget, skal være præcise.
Jeg har noteret mig, at rigsrevisor har vurderet, at transport- og energiministerens redegørelse for de foranstaltninger, som Rigsrevisionens beretning har givet ministeren anledning til, er tilfredsstillende.
Så på den baggrund agter jeg ikke at drage yderligere konsekvenser af denne sag.
Først blev de tidligere Danske Statsbaner splittet op i en række dele, bl.a. jernbanevirksomheden DSB og infrastrukturforvalteren Banestyrelsen.
I 2003 skete endnu en opsplitning, da Trafikstyrelsen blev oprettet som jernbanemyndighed og Banedanmark som produktionsvirksomhed.
Der har helt fra Banestyrelsens etablering været behov for at arbejde med styring af økonomi og anlægsprojekter.
Vi har arbejdet på at sikre gode rammer for økonomi- og produktionsstyringen, bl.a. ved at rendyrke og forenkle Banedanmarks opgaveportefølje.
I 2003 blev lov om Banedanmark vedtaget med tilslutning fra alle Folketingets partier på nær Enhedslisten.
I loven blev det lagt fast, at Banedanmark var en produktionsvirksomhed, men også en særlig type virksomhed, som skulle styres både som et selskab og som en statsvirksomhed.
Som selskab skulle Banedanmark have en bestyrelse, og efter en overgangsperiode skulle bestyrelsen gives beføjelser til at være Banedanmarks egentlige øverste ledelse.
Som statsvirksomhed var det forudsat, at Banedanmark skulle være bevillingsstyret via finansloven, fordi Banedanmark har en hovedfinansieringskilde, nemlig de bevillinger, som Folketinget tildeler virksomheden.
Formålet med denne særlige organisering var at målrette indsatsen mod de problemer, der har vist sig vedrørende Banestyrelsen.
Vi har tidligere forsøgt at skabe grundlag for forbedring af de forhold, der er blevet kritiseret.
Men bl.a. Rigsrevisionens kritik har vist, at vi ikke gjorde det godt nok.
Kritikken har givet mig anledning til, at styring af og tilsyn med Banedanmark igen er blevet overvejet.
Konsekvenserne af disse overvejelser er, at den styringsmæssige model siden efteråret 2005 er blevet ændret, og tilsynet med Banedanmark er i dag skærpet betydeligt.
Departementets tilsyn med Banedanmark er blevet skærpet betydeligt.
Tilsynet baserer sig på tre former for tilsyn:
Det bevillingsmæssige tilsyn tager udgangspunkt i departementets tilsyn med Banedanmark som finanslovinstitution.
Banedanmark er en statsvirksomhed og er derfor underlagt en række budget- og bevillingsregler.
Departementet skal føre tilsyn med, at bevillingerne og bevillingsreglerne overholdes.
Departementet skal forelægge aktstykker for Folketingets Finansudvalg, når dette er nødvendigt, samt kvalitetssikre de oplysninger, der fremgår af aktstykkerne.
Dertil kommer tilsynet i forbindelse med udarbejdelse af finanslovforslag samt årsrapporter, hvori også indgår bevillingsafregningerne.
Helt konkret er det bevillingsmæssige tilsyn skærpet med nye procedurer for aktstykkeudarbejdelse.
Som et element er det i dag sådan, at Banedanmark i forbindelse med rammeredegørelserne skal aflevere status for tilsagn og forudsætninger i tiltrådte aktstykker.
Målet med dette er bl.a. at forbedre opfølgningen på tiltrådte aktstykker samt at øge kvalitetssikringen af oplysningerne og sikre rettidige og korrekte oplysninger til Folketingets Finansudvalg.
Departementet har etableret en liste over igangværende bevillingssager, der løbende opdateres med Banedanmark.
Udgangspunktet er, at det skal ske en gang om måneden.
Jeg kan sige, at lige nu sker det en gang om ugen.
Frekvensen for Banedanmarks økonomiske rapportering er øget.
Banedanmark sender nu en økonomirapport til departementet hver måned og ikke som tidligere en gang i kvartalet.
Ligeledes er formen for Banedanmarks økonomirapportering blevet revideret som led i det skærpede tilsyn.
Dette sker for at sikre, at departementet får de nødvendige oplysninger om Banedanmarks bevillingssituation.
Der er derudover indført en række tiltag til skærpelse af de bevillingsmæssige tilsyn.
Der har været, og der pågår stadig et stort arbejde med oprydning i økonomien i Banedanmark.
Vi har valgt at afløse den tidligere kontrakt med Banedanmark med en egentlig resultatkontrakt.
Formålet er at udbygge kontraktstyringen, sådan at kontrakten udvides til også at regulere områder, der ikke eksplicit vedrører Banedanmarks trafikale performance.
Resultatkontrakten indeholder krav til Banedanmark inden for fire centrale områder: Kunder, økonomi, interne forhold og vækst- og kompetenceudvikling.
Selskabstilsynets formål er at sikre, at Banedanmarks forudsætninger for at være en veldrevet virksomhed løbende udvikles.
Selskabstilsynet er centreret omkring kvartalsmøder mellem mig og bestyrelsens formandskab samt den administrerende direktør for Banedanmark.
I forbindelse med det skærpede tilsyn afholdes nu direktørmøder, hvor Banedanmarks administrerende direktør og Transport- og Energiministeriets departementschef mødes som supplement til kvartalsmøderne.
Derudover afholdes der en gang årligt virksomhedsmøder.
Virksomhedsmødet er Banedanmark øverste organ.
Jeg kan til enhver tid med 5 dages varsel indkalde til et ekstraordinært virksomhedsmøde.
I forlængelse af min beskrivelse af det skærpede tilsyn med Banedanmark vil jeg gerne adressere Rigsrevisionens kritik af, at der er givet mangelfulde oplysninger til Folketingets Finansudvalg bl.a. i forbindelse med udvalgets samråd med mig den 13. april 2005.
Det er Rigsrevisionens opfattelse, at jeg burde have redegjort mere nuanceret og omtalt flere faktuelle forhold om departementets rolle i årsagerne til, at bevillingsreglerne bliver overtrådt.
I forlængelse heraf er det Rigsrevisionens opfattelse, at jeg i mit baggrundsmateriale på samrådet indikerede, at departementet fulgte særligt op over for Banedanmark, idet jeg henviste til, at der i modsætning til eksempelvis DSB var tale om dobbelt opfølgning via så vel selskabstilsynet som det bevillingsmæssige tilsyn.
Rigsrevisionens efterfølgende undersøgelse har vist, at ministeriets løbende tilsyn med Banedanmark ikke blev styrket i en periode, hvor det burde have været styrket.
Men jeg vil også gerne tilkendegive, at det rent faktisk på tidspunktet for samrådet var min opfattelse, at der med etableringen af det supplerende tilsyn, selskabstilsynet, var tale en styrket opfølgning på Banedanmark.
Jeg må nu erkende, at dette i praksis ikke var tilfældet.
Det beklager jeg, og det undskylder jeg igen, som jeg har gjort over for Finansudvalget.
Jeg vil gerne understrege, at skærpelsen af mit departements tilsyn med Banedanmark og styrkelsen af Banedanmarks ledelse skal ses i sammenhæng.
Tilsammen skal tiltagene medvirke til, at styringen af Banedanmark forbedres, og at departementets opfølgning på Banedanmarks aktiviteter og økonomistyring bliver styrket.
En skærpelse af departementets tilsyn gør det dog ikke alene.
Et skærpet tilsyn vil få problemerne hurtigere og klarere frem i lyset og give Folketinget mere præcise informationer at arbejde med, men også Banedanmark skal blive bedre og dygtiggøre sig til sin opgave.
Der er allerede strammet op på Banedanmarks økonomistyring, men der skal arbejdes med en yderligere styrkelse.
Ansvaret for dette ligger hos Banedanmarks ledelse, men med henblik på at etablere en varig løsning på problemet er det nødvendigt, at dette ansvar bliver løftet.
Banedanmarks bestyrelse skal derfor gøres ansvarshavende, og det skete i november 2005.
Det betyder, at bestyrelsen i dag har en reel ledelsespligt og også en ledelsesret – begge dele, de følges ad.
Banedanmarks bestyrelse har den 1. april fået ny bestyrelsesformand, idet Hans Skov Christensen har valgt at forlade posten.
Jeg er sikker på, at det er god ballast, og jeg ser frem til samarbejdet med Anne Birgitte Lundholt.
Banedanmarks ledelse er derudover siden efteråret 2005 styrket gennem udlån af en afdelingschef fra departementet.
Herved imødekommer jeg bestyrelsens ønske om at få tilført Banedanmark en betydelig viden og erfaring i samspillet med det politiske niveau.
I efteråret 2005 konstituerede jeg desuden Henrik Hassenkam som midlertidig administrerende direktør for Banedanmark.
Han har gjort et godt og solidt stykke arbejde for at få stabiliseret situationen omkring Banedanmark, og hans mangeårige erfaring har været til gavn for os.
Men jeg også tilfreds med, at bestyrelsen her den 1. april har fundet en permanent løsning vedrørende direktørstillingen og har ansat Jesper Hansen som ny administrerende direktør i Banedanmark.
Jeg ser frem til samarbejdet med Jesper Hansen.
Jeg har kendt ham tidligere som direktør for Statens Bilinspektion, hvor han også gjorde et fremragende stykke arbejde.
Jeg glæder mig i øvrigt over at se, at Jesper Hansen er i embedsmandslogen i dag.
Der er mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgået en samlet aftale på trafikområdet i efteråret 2005.
Aftalen supplerer trafikaftalen fra november 2003.
Der er med aftalen afsat 200 mio. kr. ekstra til fornyelse og vedligeholdelse af jernbanenettet i 2006.
Derudover fremgår det af aftalen, at der er behov for en permanent løsning vedrørende problemerne omkring fornyelse og vedligeholdelse af jernbanenettet.
Der er herudover afsat 20 mio. kr. til undersøgelse af fremtidens signalsystem.
Parterne bag aftalen, regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, er enige om, at der for 2007 vil være behov for flere ressourcer til forbedring af jernbanenettet.
Udredningsarbejdet, der er igangsat i december 2005, sætter fokus på så vel signalområdet, sporområdet som på Banedanmarks øvrige anlægselementer og driftsbevillinger samt effektivisering og kanalregularitet m.m.
Arbejdet er forankret i en styregruppe bestående af Finansministeriet, Trafikstyrelsen og Banedanmark med Transport- og Energiministeriets departement som formand.
Der inddrages efter behov eksterne rådgivere i analyserne.
Beslutningsgrundlaget skal være på plads senest den 1. september 2006, altså ganske snart.
Arbejdet skrider frem i overensstemmelse med tidsplanen og følges med meget stort engagement af forligspartiernes trafikordførere, som har en meget betydelig indsigt i de faktuelle forhold omkring Banedanmark.
Og jeg vil gerne takke ordførerne for Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre for det meget store engagement, de har der.
Jeg kan i øvrigt tilføje, at netop på transport- og energiministerområdet er der lavet utrolig mange forlig med de to partier.
Rigsrevisionen har udarbejdet et notat den 15. februar 2006 til statsrevisorerne vedrørende beretning 105 om syv sager forelagt for Folketingets Finansudvalg.
Det fremgår af notatet, at rigsrevisor betragter beretningssagen om de syv sager om Banedanmark som afsluttet.
Det fremgår desuden af notatet, at Rigsrevisionen vil undersøge fremdriften i udredningsarbejdet vedrørende beslutningsgrundlaget for fremtidens finanssystem, fremdriften i ekstrabevillingen på de 200 mio. kr., Banedanmarks assetmanagementsystem samt undersøge omfanget af Transport- og Energiministeriet opfølgning af fremdriften.
Derudover vil Rigsrevisionen følge udviklingen i Transport- og Energiministeriets tilsyn med Banedanmarks økonomi og projektstyring.
Rigsrevisor vil afrapportere resultatet i et notat medio 2006.
Rigsrevisor oplyser desuden, at der efter aftale med statsrevisorerne skal gennemføres en beretningsundersøgelse af en genopretning af jernbaneinfrastrukturen, Banedanmarks styring og min opfølgning derpå.
Det er jeg tilfreds med, ligesom jeg er glad for, at Rigsrevisionen har anerkendt vor opfølgende indsats.
Der er således allerede taget skridt mod en genopretning: Tilsynet med Banedanmark er blevet styrket og intensiveret, Banedanmarks ledelse er blevet styrket, idet bestyrelsen er blevet ansvarshavende, og der er blevet ansat en permanent administrerende direktør.
Jeg må også erkende, at problemerne endnu ikke er løst.
Vi befinder os stadig i en alvorlig situation, og tilsynet med Banedanmark vil fortsat være skærpet, indtil situationen er normaliseret.
Der må forventes en længere periode, hvor der stadig vil kunne opstå problemer på jernbanenettet.
Man må derfor påregne, at der vil kunne opstå forsinkelser også i årene fremover, ligesom fornyelses- og vedligeholdelsesarbejder af og til vil være til gene for passagererne.
Banedanmark er i en situation, hvor de skal rette op på et investeringsefterslæb, der er opbygget gennem en længere årrække.
Det er dog også min vurdering, at regeringen og forligskredsen med trafikaftalen fra 4. november 2005 har skabt et godt grundlag for at rette op på situationen omkring Banedanmark.
Der er igangsat et arbejde med at tilvejebringe et beslutningsgrundlag for indgåelse af en ny rammeaftale, så der kan findes en permanent løsning vedrørende problemerne om fornyelse og vedligeholdelse af jernbanenettet.
Der er enighed i forligskredsen om, at der fra 2007 vil være behov for flere ressourcer og forbedringer af jernbanenettet.
Det er min opfattelse, at der er draget de nødvendige konsekvenser af styringsproblemerne i Banedanmark og det tidligere mangelfulde eftersyn.
Jeg ser nu frem til det videre samarbejde med forligspartiernes trafikordførere om at skabe en virkelig langsigtet løsning på problemerne omkring fornyelse og vedligeholdelse af jernbanenettet.