runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Man må konstatere, at med det forslag her har regeringen ikke fundet det nødvendigt at ændre i den aktuelle retstilstand, som fru Line Barfod udmærket kender, og som jeg gerne medgiver måske ikke er helt koncis, men jævnfør det, jeg sagde om ægdonation før, så tages der lejlighedsvis skridt, hvor det kan være svært at gå et skridt tilbage, men hvor det ikke forekommer relevant at vælte videre ud ad den vej, man har betrådt.
Det er baggrunden for, at regeringen ikke har medtaget noget forslag her.
Jeg synes, det følger meget naturligt af det ræsonnement, jeg gav før, at det, der er regeringens ambition i forhold til at åbne det offentlige sundhedsvæsen og give tilbud på området her, er at give et tilbud, der gør, at mennesker så tæt på det naturlige som overhovedet muligt kan få hjælp til at få et barn, hvis de er barnløse.
Ordene i sig selv siger næsten, at det må være et tilbud i det offentlige regi, som er forbeholdt par, som ikke i forvejen har et barn, en mand og en kvinde.
Sådan er det.
Men så vil jeg også gerne tilkendegive, at jeg gerne indgår i alle hånde drøftelser omkring alle de spørgsmål, der er bragt op her.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at det lovforslag, regeringen her har fremsat, er et lovforslag, som i høj grad hviler på de sonderinger, jeg før omtalte at jeg gjorde før jul.
Der må jeg så bare efterfølgende nu her på talerstolen notere mig, at der er partier, der har ændret position.
Det i sig selv kunne jo nok gøre det nyttigt, at man giver den her proces noget tid, og jeg deltager gerne i debatten.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-21:
Venstres ordfører er inde på, at det ikke er alle kommuner, der har det her tilbud til børn om sprogstimulering i førskolealderen.
Ville det ikke være bedre at starte med at sikre, at alle kommuner rent faktisk tilbød og udviklede ordentlige tilbud til børn i førskolealderen, som ikke går i daginstitutioner, sådan at det kunne blive sikret, at de gennem leg kunne lære det danske sprog at kende?
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Jeg synes, det lyder spændende, at ministeren er åben for forhandlinger på det her punkt.
Det må vi så gå videre med under udvalgsarbejdet.
Så er der spørgsmålet om, hvornår man er barnløs og ikke barnløs.
Det, jeg ikke rigtig kan forstå, og som jeg også har prøvet at spørge nogle andre ordførere om, er, hvorfor man betragtes som barnløs i forhold til den her lov, hvis man har fire, fem, seks børn, men der bare ikke er nogle af dem, man har fælles forældremyndighed over.
Er det forældremyndigheden, der er afgørende?
Hvad skal der til for, at man er barnløs efter regeringens opfattelse?
Hvorfor denne forskelsbehandling af dem, der har mange børn i hjemmet, og dem, der måske kun har ét barn, men hvor forældremyndigheden er fælles?
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-21:
Har der været en dialog?
Har der været et eller andet forarbejde
for måske at prøve nogle andre metoder end nu at indføre obligatorisk sprogstimulering og dermed også udvide undervisningspligten til 3-årige børn ikke bare sådan generelt, men for en specifik gruppe? Det er vel egentlig også et helt nyt uddannelsessyn, der dermed kommer til udtryk i Venstres politik med den linje, der bliver lagt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-21:
Som jeg meget kort var inde på før, så fremgår det også af lovforslagene, at undervisningsministeren udarbejder en vejledning, som lige præcis siger, hvordan man griber det her an.
Så der bliver rent faktisk rakt en hjælpende hånd ud til de kommuner, der måtte sige, at det kan de søreme ikke overskue for de børn, som de har.
Jeg vil give fru Bodil Kornbek fuldstændig ret i, at kommunerne i dag er forpligtet til at give tilbuddet, men der er altså kommuner, der ikke gør det. Vi tror altså, at bl.a. vejledningen er et skridt på vejen til at få de her kommuner til at bide til bolle så at sige.
Den anden del tror vi altså netop er det her med, at qua vi lægger det ind under undervisningspligten, så er forældrene forpligtet til at sende deres børn til sprogstimulering. Derfor tror vi faktisk, at vi den vej rundt tilsvarende får lagt et pres på kommunerne med hensyn til at sikre en ordentlig sprogstimulering, for
hvis forældrene er forpligtet til at sørge for, at deres børn rent faktisk kan tale dansk, når de starter i skole - det kan man jo i princippet sige, det her indebærer - så er jeg helt sikker på, at forældrene også er interesseret i, at det så sker på en ordentlig måde.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Jeg vil gerne stille hr. Naser Khader et spørgsmål, for jeg husker i hvert fald, at vi sidst havde en meget fornøjelig diskussion om, hvornår man var syg, og hvornår man ikke var syg.
Hr. Naser Khader snakker om, at hvis der ikke er sygdom involveret i, at man ikke kan blive gravid, så skal der kunne være en brugerbetaling involveret i det.
Det må så gælde alle parter, går jeg ud fra.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-21:
Venstres ordfører siger i sin tale, at der er kommuner, der ikke har taget initiativer på nuværende tidspunkt.
Så hører vi efterfølgende, at det er et stort maskineri, de ikke har villet sætte i gang, de har ikke den ekspertise, der skal til osv. Vi er vel enige om, at de jo i dag rent faktisk i hvert fald er forpligtet til at orientere forældre om betydningen af sprogstimulering.
Det skal de rent faktisk gøre i dag efter lovgivningen.
Hvad er det, der skal få dem til nu at sætte det her store maskineri i gang med det her lovforslag?
Hvordan vil Venstre sikre kvaliteten, når ekspertisen nu ikke er der?
Altså hvilken gulerod er der for, at nu skal de altså sætte disse ting i gang?
Hvilke sanktionsmuligheder ser
Venstres ordfører over for de kommuner, der måske alligevel ikke vil gøre det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-21:
Vi har da haft store overvejelser netop om den liberale del i det her, eller hvorvidt det er for meget tvang.
Vi har været inde at kigge på, hvad det er, der betyder noget for integration.
Det, der betyder noget for integration, er, at man kan tale det sprog, som tales i det land, hvor man er.
Det vil altså sige, at når man er i Danmark, så betyder det noget for integrationen, at man faktisk kan tale dansk.
Vi har simpelt hen sagt, at hvor vi har integrationsproblemer, har vi valget mellem at sige, at vi lader være med at gøre noget, vi lader det være fuldstændig op til folk selv - og det kan vi jo se skaber problemer, at det skaber problemer for børnene - og at sige, at vi faktisk synes, det er vigtigere, at vi giver de her børn en chance.
Og de her børn får en chance, fordi de rent faktisk lærer dansk, fra de er 3 år gamle.
De får den chance, der hedder, at de ikke er bagud på point, når de skal starte i skolen.
PLS Rambølls analyse viser rent faktisk, at de børn, der får sprogstimulering, klarer sig bedre.
De er ikke bagud på point, når de skal starte i skolen.
Men det er man altså, hvis man simpelt hen ikke ved, hvad ordet lampe betyder, når man skal starte i første klasse.
Anne Baastrup (SF), 2004-04-21:
Nu er jeg altså godt klar over, at det liberale Venstre er fuldstændig forsvundet. Nu går man med raske skridt imod at slå de små mennesker oven i hovedet.
Det er stramninger osv.
Den udvikling af Venstre har jeg forstået.
Men hvordan kan det være, at Venstre regner med, at man med det her lovforslag kan få de 41 kommuner til overhovedet at agere anderledes, end at de så nu begynder at tvangsfjerne alle ungerne, eller hvad det er, konsekvensen bliver af, at forældrene ikke tager imod et elendigt tilbud, fordi kommunerne ikke har nok børn, der har sprogproblemer, fordi de kommer fra etniske mindretal?
Hvordan kan Venstre overhovedet argumentere igennem på den der måde og så alligevel på et eller andet niveau kalde sig liberal? Hvordan kan man have et noget for noget-projekt og så alligevel lade kommunerne overtræde lovgivningen på denne her måde?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-21:
Det mener jeg nu ikke det er.
Som jeg svarede fru Pernille Falcon, så ser vi faktisk det her som værende lige præcis den måde, hvor man slår to fluer med et smæk.
Men det betyder jo altså, at hvis de stadig væk har meget, meget få, som ikke kan tale dansk, når de kommer til skolestart, så har de problemet der, og så er problemet massivt større, end hvis man går ind med en sprogstimulering tidligere.
Vi har altså haft et ønske om netop at slå to fluer med et smæk, og det mener vi at vi gør med lovforslagene.
Anne Baastrup (SF), 2004-04-21:
Nu kommer det så frem, at der er adskillige kommuner, der slet ikke har givet det her tilbud om sprogstimulering.
Hvad er grunden til, at man ikke fra Venstres side har opfordret undervisningsministeren til at sørge for, at de kommuner blev anmeldt til tilsynsrådet, at sørge for, at de kommuner fik en bod, indtil de rent faktisk gav det her tilbud?
Det er da en underlig måde at drive politik på.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-21:
Jamen forældrene kan ikke undslå sig.
Hvis det er sådan, at det fra sagkyndig side vurderes, at barnet har behov for sprogstimulering, så kan forældrene ikke sige, at de sådan set er ligeglade, eller hvis de vælger at sige det, så træder der de sanktioner i kraft, som allerede gælder for den undervisningspligt, vi har i dag i folkeskolen, hvilket vil sige, at kommunen på alle mulige måder med dialog osv. prøver at få forklaret forældrene og få overbevist forældrene om, at det faktisk er det bedste for deres barn.
Hvis det er sådan, at forældrene slet ikke vil høre, at kommunens skoleforvaltning simpelt hen ikke kan komme igennem,
så er det, som det allerede er i dag i kommunerne, den sociale forvaltning, der tager over, og den har jo forskellige muligheder for at gå ind og understøtte forældreparret.
Rent faktisk tror jeg ikke, at det her får negative konsekvenser, tværtimod tror jeg rent faktisk, at det, vi lige præcis kommer til at se, er, at den lille gruppe forældre, som i dag vælger ikke at tage imod det tilbud, som gives, kommer til at tage imod det tilbud nu, og jeg er helt sikker på, at deres børn vil være voldsomt glade for det.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-21:
Har Venstre gjort sig nogen overvejelser om alle de negative konsekvenser, der vil komme af, at man faktisk vil gå ud med sanktioner over for forældrene, så det ikke længere kommer til at fremstå som et attraktivt tilbud, men en tvang, at børnene skal modtage undervisning helt ned til 3-års-alderen?
Det kan skræmme nogle forældre væk, som ellers ville være positivt indstillet over for tilbuddet.
Jeg vil også gerne høre, hvad det er for sanktioner, man har tænkt sig at foreslå kommunerne at sætte i værk, i det omfang enkelte forældre ikke lever op til kravet om den obligatoriske sprogstimulation.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Man skal forstå det sådan, at jeg og regeringen har overvejet, hvilke forslag vi positivt ønsker at lægge frem, og de forslag ligger her.
Det er sådan, man skal forstå det.
Vi har ikke fundet nogen anledning til at ændre på den aktuelle retstilstand.
Så skal man forstå det, jeg siger, som en markering af, at der er mange vinkler på den her sag.
Der er også nogle temaer, som ikke har været undergivet regeringens overvejelser, og som derfor ikke er en del af forslaget, men som nu er midt i debatten.
Hvis man vil fremme drøftelser om alle disse forskellige aspekter, ja, så tror jeg, at det klogeste, man kunne gøre, sådan set var at notere sig, at jeg her har tilkendegivet, at denne sag ikke haster mere, end den jager. Jeg er sådan set meget indstillet på at fortsætte de gode drøftelser, jeg havde med Folketingets partier før jul, på baggrund af det nu fremsatte lovforslag.
Jeg kan så have den stille forhåbning, at nye drøftelser vil ske på en måde, hvor de synspunkter, man giver udtryk for, også vil være gældende den dag, hvor der skal stemmes i Folketingssalen.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren ikke er afvisende over for det, men er villig til ligesom at kigge på det, når det er, vi starter behandlingen i udvalget, altså ikke er afvisende over for, at man kan fjerne nogle af de lovgivningsmæssige hindringer og muliggøre, at lesbiske kvinder kan få lægelig behandling til kunstig befrugtning i det private regi?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Jeg vil sige, at det, der har været i fokus for regeringens overvejelser, har været, hvilke tilbud vi ønsker at give i det offentlige danske sundhedsvæsen.
Der har jeg redegjort meget præcist for, hvad det er for overvejelser, der har ført frem til, at vi dels entydigt står fast på parforholdskravet og for så vidt ønsker at skærpe det ved at indføre et forældreegnethedskriterium, dels fastsætter et ensartet serviceniveau.
Det er det, der har været i fokus for vores overvejelser, og det fører jo altså frem til, at parforholdskravet består.
Så kan man selvfølgelig, men det har jeg jo ikke haft nogen mulighed for at overveje dybere, forestille sig alle mulige andre sondringer.
Det vil jeg ikke forholde mig til her i dag.
Hvis regeringen havde følt et behov for at ændre i retstilstanden, så havde vi naturligvis fremsat et forslag om det.
Men jeg har redegjort for, hvad der er fokus, og så synes jeg, at det må bero på de forslag og de drøftelser, der skal være under udvalgsarbejdet, hvor den her sag skal ende.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Ministeren siger jo om det her, at man ikke mener, at det offentlige skal bruge ressourcer på lesbiske kvinders mulighed for at få kunstig befrugtning.
Det er fair nok.
Det kan man have som holdning.
Men så vil jeg gerne spørge, om ministeren vil støtte, at man fjerner den hindring, sådan at disse kvinder kan få den her behandling i det private regi, altså at man simpelt hen åbner for, at læger på private fertilitetsklinikker er i stand til at tilbyde den her behandling til kvinder, sådan at kvinder kan få lov til at definere det parforhold, de har, uden at det offentlige lovgivningsmæssigt blander sig i deres mulighed for at stifte familie.
En ting er, at man ikke vil bruge offentlige ressourcer på det, men at man i det mindste lader dem bruge deres egne midler til det, er det ikke frit valg?
Nu har ministeren til et lovforslag tidligere stået og snakket om, hvordan det var vigtigt for regeringen at give det her frie valg.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Jeg skal så for at være lige så konstruktiv lade være med at svare på fru Lone Møllers ikkespørgsmål og så blot sige, at når regeringen har fremsat lovforslaget her i denne samling, er det selvfølgelig som udgangspunkt med en ambition om også at få vedtaget forslaget.
Jeg vil sige, at der er to grunde til, at vi har fremsat det med en ambition om at få vedtaget det i den her samling.
Den ene er jo, at vi afgav et løfte sidste år i forbindelse med hele stamcelleproblematikken om, vi ville give Folketinget lejlighed til at se lov om kunstig befrugtning i sammenhæng.
Den andet var, at der var et element omkring præimplantationsdiagnostik, som havde en hastende karakter over sig.
Vi har opfyldt vores løfte ved at fremsætte lovforslaget, og vi har fjernet tidspresset via vedtagelsen af lov om præimplantationsdiagnostik.
Jeg hører jo til dem, der ikke mener, at det er en selvstændig målsætning, at man i disse svære spørgsmål skal stemme på kryds og tværs også i partierne, hvis det kan tilskrives, at det er, fordi man ikke har haft tid nok til at tænke sig om.
Så hellere give det noget mere tid.
Med det har jeg sådan set markeret, at jeg ikke vil bryde hulkende og grædende sammen, hvis Folketingets Sundhedsudvalg når frem til den konklusion, at det her lovforslag skal have lidt mere tid.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Nu siger ministeren, at han er villig til, at vi skal give os god tid til at drøfte lovforslaget, og jeg synes også, der er lagt op til nogle åbninger, så jeg skal lade være at spørge, om ministeren er stolt af, at man jo også ved lov har frataget lesbiske at få lægebehandling i det private regi.
Det må man være rigtig ked af som sundhedsminister.
Det skal jeg lade være at spørge om. Men der er jo faktisk næsten allerede i dag i Sundhedsudvalget vedtaget en tidsplan, og den er jo rimelig stram.
Derfor spørger jeg: Er det, jeg hører ministeren sige, at ministeren vil være villig til, at vi måske forhandlede det her på plads over sommeren, at det ikke er afgørende for ministeren, at det skal færdigbehandles inden sommerferien.
Jeg tør ikke sige, hvad andre partier mener, men jeg vil gerne høre ministerens holdning til det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Det er sådan set meget klart præciseret i lovforslaget, som det er fremsat.
Hvis det skal præciseres yderligere, svarer jeg gerne på spørgsmål.
Synspunktet er altså her at komme så tæt på det naturlige som muligt: En kvinde, en mand, de vil gerne have
et barn sammen, det lader sig ikke gøre ved naturens virkemidler, og det synspunkt, der er vores, er, at samfundet gerne vil træde til og hjælpe det par med at få et barn.
Med det grundsynspunkt glider besvarelsen af alle de spørgsmål, som fru Line Barfod kunne finde på at stille, helt af sig selv.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Jo, men verden er jo forunderlig.
Jeg har i hvert fald kendskab til, at både nogle af mine venner og bekendte og andre har været fuldstændig afklarede i almindelige mand-kone-forhold, hvor den ene part ikke var i stand til at få børn, men efter nogle år blev ønsket så brændende, at de pludselig fik en anden opfattelse, og sådan er det vel også for os andre.
Det, vi mente, da vi var 18 år, mener vi vel ikke hundrede procent i dag; jeg gør i hvert fald ikke.
Man kan godt gå ind i et forhold, selv om man ikke har mulighed for at få et barn.
Men så har man jo mulighed for at få hjælp, og det, jeg siger, er, at det er diskriminerende, at vi ikke giver samme muligheder til alle i dette samfund.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Kunne fru Lone Møller ikke bekræfte, at hvis en kvinde vælger at bosætte sig med en mand, som hun allerede inden hun gik ind i parforholdet vidste aldrig kunne gøre hende gravid, vil det være den samme situation, som hvis en kvinde vælger at bosætte sig med en anden kvinde?
Den første kvinde indgår i et parforhold, hvor hun ved, at hun ikke kan få et barn, men hun er jo i stand til at få et offentligt tilbud i dag.
Er det ikke korrekt?
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Det kan jeg jo ikke vide, men hvis jeg selv skulle træffe det valg her og nu i en ung alder, tror jeg ikke, at det første, jeg ville tænke på, ville være at få børn, og det er det jo normalt heller ikke, når to af modsat køn træffer hinanden.
Men når det er sådan, at teknikken i dag giver mulighed for, at man ad kunstig vej - og det er jo det, loven går ud på - ved hjælp af kunstig befrugtning kan hjælpe kvinder, som ikke kan få børn på normal vis, er det da naturligt, at man vælger den mulighed, som er til stede, hvis man ønsker at få børn.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Jeg bemærkede et ordvalg, som jeg før har hørt nogle tage
Men hvis det er et valg, man har truffet, er det så ikke et valg, man har truffet, vel vidende at det ikke er normalt, at to kvinder kan få børn med hinanden?
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Nu er det jo sådan, at i sig selv er barnløshed kun i meget, meget få tilfælde en decideret sygdom.
Vi ser det hos kvinder
med Turners syndrom, men ellers er barnløshed som regel en følge af en eller anden form for sygdom.
Alt det er som følge af en sygdom, men det er jo ikke en sygdom at være lesbisk.
Jeg mener, at det at være lesbisk er et valg, man har truffet, og derfor mener jeg også, at de skal sidestilles med alle andre i det danske samfund.
Hvis de har behov for lægelig hjælp til at få en behandling, som vi stiller til rådighed for alle andre i samfundet, er det helt grotesk, at de helt uden saglig grund - kun fordi man ikke kan lide det, kun fordi man er uenig i det, har fået held til at stemme igennem i den mest rodede afstemning, jeg nogen sinde har set i det danske Folketing, at læger ikke må medvirke ved en behandling.
Så skal jeg sige til fru Else Theill Sørensen, at kvinder, der har valgt at erkende sig som lesbiske, kan jo også være syge og f.eks. lide af Turners syndrom. Man kan ikke bare sige enten-eller.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Fru Lone Møller understregede meget, meget tydeligt, at Socialdemokraterne opfatter ufrivillig barnløshed som en sygdom, og at man også vil gå ind for lægehjælp til, at lesbiske kan få kunstig befrugtning.
Derfor vil jeg spørge, om det er udtryk for, at Socialdemokraterne betragter lesbiske som ufrivilligt barnløse, og om det er udtryk for, at man mener, at barnløshed hos lesbiske er en sygdom.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Socialdemokratierne er meget åbne, hvis vi kan finde nogle andre formuleringer i udvalget og måske finde nogle bedre modeller til at give lægerne et redskab, så de kan føle sig på lidt mere sikker grund.
Jeg mener også, at som helhed skal der selvfølgelig sættes ind i de situationer.
I dag kræves der jo ikke forældreegnethedserklæringer for dem, som får børn på normal vis, selv om vi rent faktisk godt ved, at de vil få svare problemer med at give barnet en tryg opvækst.
Det bliver måske allerede opdaget, når lægen møder dem ved første svangerskabskonsultation.
Der er mange problemer i det, men kan vi finde noget, der er bedre, er Socialdemokraterne helt åbne for det under udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Man kunne risikere, at hvis vi lukker af for den offentlige indsats, ville langt flere end dem, der i dag opsøger det offentlige, opsøge andre steder, hvor de ikke fik de råd og den vejledning, de får i det offentlige, og som måske ville afholde dem fra at få kunstig befrugtning.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Jeg mener ikke, at lægerne er de eneste, der kan vurdere, om man er forældreegnet.
Jeg kender mange, som lever i et ganske almindeligt far-mor-børn-forhold, som efter min mening ikke burde have børn, og jeg synes, det er ustyrlig svært.
Problemet er jo opstået på baggrund af et par enkelte eksempler helt tilbage fra 1996.
Jeg mener, man kan løse problemet ved, at det er lægen, der til enhver tid skal vurdere, om det vil være succesfuldt at indlede en behandling, men lægerne mener åbenbart, at de er lidt på herrens mark, og derfor vil jeg meget gerne være med til at se på, om vi kan lave nogle regler, som måske giver lægerne et bedre redskab til at træffe en afgørelse, som næsten altid vil gå den, som ønsker at få kunstig befrugtning, imod.
Vi vil være meget optaget af, hvordan de regler bliver udformet, og vi mener, at betingelsen for, at vi kan være med, er, at der også er en ankeinstans.
Men det er meget svært.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Det glæder mig meget at høre fru Lone Møller sige, at Socialdemokraterne mener, at det er vigtigt at se på emnet uden fordomme.
Man vil afskaffe diskrimination, og vi kan derfor se frem til, at Socialdemokratiet også vil arbejde for et ændringsforslag om, at lesbiske skal have ret til at få kunstig befrugtning.
Det synes jeg er et stort fremskridt.
Med hensyn til spørgsmålet om forældreegnethed vil jeg gerne høre, om Socialdemokraterne mener, at læger er de bedst egnede til at vurdere, om folk er egnede til at være forældre eller ej.
Fru Lone Møller sagde på et tidspunkt i sit indlæg, at vi er så optaget af, at man skal have børn for at være en rigtig familie, men det kunne måske være en anden vej at gå at lave nogle holdningsændringer, så man godt kan betragtes som en rigtig familie, selv om man ikke har børn.
Kunne det måske løse noget problemet?
Ester Larsen (V), 2004-04-21:
Regeringen ønsker fortsat at være med til at sikre barnet både en far og en mor.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Det vil sige, at fru Ester Larsen og Venstre mener, at man godt kan hormonbehandle kvinder for at få æg til rådighed og frembringe befrugtede æg, som kan føres ind i kvinder,
at man godt kan foretage en insemination, og at man oven i købet kan sortere æg efter arvelige egenskaber.
Alt det mener Venstre man kan gøre ifølge naturens gang, men lige præcis når det handler om, hvorvidt det skal være en mand og en kvinde, der udgør et parforhold, eller om to kvinder kan udgøre et parforhold, slår Venstre bremserne i.
Er det rigtigt forstået?
Ester Larsen (V), 2004-04-21:
Det er et spørgsmål om, hvor langt regeringen har ønsket at fjerne sig fra naturens forudsætning for at tilvejebringe menneskeligt liv.