runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
Alle borgere, også borgere, der har bopæl tæt på indgangen til Christiania,
skal have den beskyttelse og have den hjælp fra politiet, som enhver borger har krav på i Danmark uanset bopæl.
Det kan Københavns Politi også levere, som jeg sagde allerede i første runde.
Man har taget nogle forholdsregler i Københavns Politi, der gør, at man også kan levere.
Det er ikke sikkert, at politiforretningen bliver forrettet lige uden for indgangen til Christiania, men at den i stedet bliver flyttet lidt væk derfra, ind til en af sidegaderne, så det ikke fremkalder en unødig konfrontation mellem politiet og christianitterne.
Det er den virkelighed, vi lever med.
Det er selvfølgelig ikke acceptabelt, at det kan fremkalde
store reaktioner fra christianitterne, blot der er to gadebetjente, der opererer uden for indgangen til Christiania.
Man flytter politiforretningen væk derfra, sådan at de borgere, der har brug for politiets hjælp, får den, uden at det medfører, at politiet skal bruge unødig meget tid ved at komme i en konfrontation med christianitter.
Jeg lover hr. Skaarup: Det her er noget, vi følger meget tæt; vi støtter politiets indsats.
Der arbejdes også med de meget besværlige indsatser i Christiania, hvor man må rykke ind med ganske store politistyrker for at kunne foretage beslaglæggelser på Pusherstreet og nedlægge, om jeg så må sige, hashboderne på Pusherstreet.
Det kræver store politistyrker, det er der også plads til.
Politiet har i øjeblikket den bedste økonomi, det danske politi nogen sinde har haft.
Vi får den største politistyrke
i Danmark, Danmark nogen sinde har haft, under den nuværende regering, også større, end vi nogen sinde har haft under nogen tidligere borgerlig regering, også når vi ser på normativet af mænd i uniform i dansk politi.
Det er et godt politiforlig, vi har, der gør, at det er muligt for Københavns Politi også at levere en ordentlig service over for borgerne i København og på Christianshavn.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Ja, jeg synes, det er nogle gode hensigtserklæringer, ministeren kommer med her, men jeg savner nogle konkrete løfter om, at der sker en ændring, altså at Christiania lukkes, eller at Christiania normaliseres på en måde, så de personer, der står bag narkohandel og hashhandel, isoleres og tages ud derfra.
For det er helt klart, at noget skal der til, hvis der for alvor skal brydes med den linje, som der har været indtil nu.
Så ville jeg godt spørge ministeren, hvad der konkret bliver gjort i forhold til at sikre de beboere, der bor tæt på Christiania.
Vi har hørt
Københavns politidirektør, Hanne Bech Hansen, sige, at udgangspunktet selvfølgelig er, at folk i det område skal have den samme beskyttelse som andre.
Men vi bliver nødt til at tage vores forholdsregler; det er uacceptabelt, men svært at gøre noget ved. Der vil jeg så godt spørge justitsministeren: Hvis der nu sker et tyveri eller et overfald i en af gaderne tæt på, hvad vil man så konkret gøre for at hjælpe de beboere, så det ikke er et spørgsmål om tilfældigheder, at der kommer nogen ud, men at man sikrer, at der også kommer nogen ud dér?
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
Det kan jeg love hr. Skaarup at vi gør.
Både forsvarsministeren og jeg følger det her.
Hvis hr. Skaarup er optaget af spørgsmålet omkring ulovlig hash- og narkotikahandel på Christiania, så har jeg jo allerede tilkendegivet fuld opbakning bag den linje, som
Københavns Kommune fører i forhold til at foretage beslaglæggelser af ulovlige stoffer på Christiania, både den aktion, som fandt sted den 28. december, og også den, der fandt sted her i den forgangne uge
Over for hr. Skaarup og andre, der måtte have interesse for det, kan jeg oplyse, at der var tale om meget store beslaglæggelser, ikke mindst i den forgangne uge.
150 kg hash blev beslaglagt, 38,2 kg joints og skunk og afrikanske joints og så også diverse emballager i øvrigt til hash, der indikerer, at der har været tale om ganske store mængder ud over det, der blev beslaglagt. Så selvfølgelig er vejen frem til også at sikre, at der ikke er så stor tilgængelighed til hash på det svenske hashmarked, at foretage de her store beslaglæggelser.
Og så arbejder vi henimod, at forholdene også for folk i København, specielt dem, der bor på Christianshavn, kan blive normaliseret igennem et langt, sejt arbejde for at normalisere forholdene overalt i Christiania.
Det er en strategi, der tilrettelægges, hvor man starter i yderområderne og så bevæger ind mod Pusherstreet og de centrale dele af Christiania; det arbejder vi på, det er regeringens bestræbelse sammen med dansk politi.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Ja, jeg må indrømme, at jeg synes, det ville være rimeligt, at regeringen, ikke bare justitsministeren, men også forsvarsministeren, tog en snak om de problemer, der er her.
For det er ikke bare her i København, der er borgere, der mangler politibetjening og får problemer på grund af Christiania.
Det er også på den svenske side, hvor vi nu med den nye forbindelse over til Sverige ser, at svenske toldere er kede af det og har det svært, fordi det er så let at få narkotika og hash herovre fra Danmark.
I den forbindelse vil jeg godt spørge, om det er sådan, at man har fået nogen henvendelser i regeringen fra de svenske kolleger, altså de svenske ministre, om det er et problem, som man gerne vil have Danmark til at tage sig af. Det er jeg bekendt med, måske ikke på ministerplan, men i hvert fald på andet plan, at der er holdninger om i Sverige. Så ville jeg i samme forbindelse godt spørge: Hvornår ser vi nogle resultater af den dér normalisering, som regeringen taler om, af christianitterne?
For hvor man tidligere måske kunne have en tro på, at det kunne lade sig gøre, så ser vi nogle tendenser, der bestemt ikke tyder på det, hvor Christiania ser ud til at være leverandør bl.a. til de 56 hashklubber, vi har i København, og sørger for, at de hashklubber kan leve videre. Så der er brug for, at regeringen kigger meget alvorligt på det her.
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
Det er urealistisk, må jeg sige til hr. Skaarup.
Det, som et stort flertal i Folketinget inklusive de borgerlige partier står bag, er den lovliggørelse, den normaliseringsproces, der nu er i gang, og den har perioder, hvor den springer hurtigere frem.
Der har været eksempler her på det seneste, som er uacceptable, som godt kan give et indtryk af, at processen er sat lidt i stå.
Derfor speeder vi også op derved, at politiet får den støtte, som politiet skal have til at gennemføre de opgaver, som politiet skal, både inde i Christiania og uden for Christiania.
Det er urealistisk at lave en plan om en lukning.
Det, vi er på vej til, er samme mål, nemlig at få forholdene normaliseret, så det bliver som en bydel i øvrigt i København.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anni Svanholt (SF), 2001-01-25:
Fru Tove Fergo siger nu, at amterne jo ikke kan gøre noget, for de har for få penge.
Jeg har forstået den argumentation, som er i det her beslutningsforslag, sådan, at Venstre synes, at man egentlig får for lidt for pengene, at sygehusvæsenet er for dyrt, og at man vil have, det skal være mere effektivt.
Det kan vel ikke være et spørgsmål om, at det så skal tilføres flere penge!
Meldingen til de ansvarlige Venstreamtsborgmestre må jo være, at nu gør de det mere effektivt for de kroner, de har til rådighed.
I øvrigt er der jo tilført rigtig mange penge i form af økonomiaftalen for år 2000 og også via kræfthandlingsplanen.
Jeg synes ikke rigtig, fru Tove Fergos argumentation hænger sammen.
Tove Fergo (V), 2001-01-25:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle forestillinger, hr. Frank Aaen har, men det er ikke virkeligheden, han taler om her fra Folketingets talerstol.
Det har intet med virkeligheden at gøre.
Vi ønsker, at pengene skal følge patienten.
Og hvis det er et privathospital, patienten vælger, så skal pengene følge patienten hen til det privathospital, så det ikke kun er dem, som har penge på kistebunden, der har råd til at blive behandlet, men så enhver kan blive behandlet. Vedrørende det andet med udlicitering af rengøring på sygehusene og de problemer, det måske kan skabe: Jamen det vil sådan en organisationsanalyse jo også kunne afdække, så ville det ikke være en god idé at få sådan en?
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Jeg vil starte med det sidste om organisationsproblemer og strukturproblemer.
Det er jeg sådan set enig i.
Men så må Venstre også forholde sig til, at hvis man mener, at der er organisationsproblemer på et sygehus, så bliver problemerne endnu værre, når man udliciterer, for så har man ikke alene forskellige organisationer, så har man også forskellige arbejdsgivere, og så har man lodrette mure imellem dem, der gør rent, og dem, der laver mad, og, dem der flytter senge. Det er jo konsekvensen af at udlicitere de forskellige opgaver på sygehusene.
Hvad angår spørgsmålet om, hvad det er for et billede, jeg fremmaner: Hele Venstres politik går ud på at øge muligheden for, at man kan blive behandlet på privathospital.
En af metoderne, man anvender, er at sige, at alle har ret til at få de penge, det koster at blive behandlet på et offentligt sygehus, og så kan de, der har flere penge derhjemme at lægge oveni, blive behandlet på et privathospital.
Det er jo hele logikken i det.
Det er jo hele markedsfilosofien i det.
Og så vil jeg bare sige, at dér, hvor den markedsfilosofi er bedst udviklet, det er i USA, hvor de har både et tordnende dyrt sundhedsvæsen, og så har de et meget ineffektivt, elendigt, asocialt sundhedsvæsen.
Birthe Skaarup (DF), 2001-01-25:
Det kan da godt være, at forslaget vil møde markant modstand her i dag, men jeg kan ikke lade være med at anholde sundhedsministerens udtalelser om udvisning.
Det er der jo slet ikke tale om; det er ikke det, Dansk Folkeparti siger i vores forslag.
Vi siger tværtimod, at det ikke er vores hensigt at afskære nogen fra at få opholdstilladelse, hvis helbredstjekket viser, at vedkommende lider af en alvorlig sygdom.
Beslutningsforslaget er alene fremsat for at sikre, at de pågældende kommer i behandling og undgår at smitte andre.
Og her kan jeg ikke lade være med at sige, at i øjeblikket er der meget, meget stor frygt netop for hiv og også tuberkulose.
Det er nogle sygdomme, der smitter, og jeg kan ikke forstå, når sundhedsministeren siger, at de ikke smitter.
I hvert tilfælde smitter tuberkulose rigtig meget.
Vi har jo lige set en sag her for nylig, hvor der var en flygtning, der kom til Kastrup Lufthavn, og hvor man faktisk måtte sætte en eftersøgning i gang for at finde ud af, hvem han havde været i kontakt med.
Og det er den meget, meget farlige form for tuberkulose, nemlig den almindelige tuberkulose, der ikke er blevet behandlet i tide.
Arne Rolighed (S), 2001-01-25:
Til fru Tove Fergo: Der skal ikke herske nogen tvivl om, om sundhedsministeren mener, om det er en god idé med en organisationsanalyse eller ej.
Det mener sundhedsministeren ikke.
Sundhedsministeren mener tværtimod, at der er brug for ro til at gennemføre de reformer, som er sat rigtig godt i gang i kølvandet af det gode arbejde, der blev lavet omkring Sygehuskommissionen.
Ro til, at vore læger, at vore sygeplejersker kan tage sig af patienterne frem for at skulle til nye møder.
Det er også ud fra, at det fundament, det danske sundhedsvæsen hviler på, er sundt.
Blandt de patienter, der har været på sygehusene, er der en høj grad af tilfredshed med den oplevelse, det har været at blive undersøgt og behandlet og plejet på vore sygehuse.
90 pct. tilkendegiver, at de er tilfredse eller meget tilfredse.
Vi kører på et økonomisk omkostningsniveau, der er på niveau med de lande, vi kan sammenligne os med i det skandinaviske, i det nordeuropæiske område.
Hertil kommer, at timingen ikke er heldig.
Sygehusene er i gang med en række reformer, og en af de store reformer, som vil gribe ind i arbejdstilrettelæggelse, i organisation, i ledelse, er sammen med industrien at udvikle elektronisk patientjournal, der sikrer effektive arbejdsgange, en effektiv arbejdstilrettelæggelse og sikkerhed for patienterne.
Den vil være med til at rejse en række spørgsmål omkring hele arbejdstilrettelæggelsen og skabe sikkerhed for, at vi får nogle effektive patientforløb.
Anni Svanholt (SF), 2001-01-25:
Jeg vil også gerne understrege, at SF faktisk er fundamentalt uenig med Venstre i sygehuspolitikken.
Vi kender jo godt den der politik med, at pengene følger patienten, og det er vi aldeles imod.
Når nu fru Tove Fergo er så optaget af de problemer, der er i sygehusvæsenet og gerne vil gøre noget, så kommer man her med et forslag om, at nu skal der først, inden man kan gøre noget, laves sådan en meget stor analyse.
Jeg vil anbefale fru Tove Fergo at gå direkte til de ansvarlige og rette henvendelse til formanden for Amtsrådsforeningen - jeg går ud fra, at fru Tove Fergo kender formanden - og i øvrigt også tage det op i forhold til de Venstreamtsborgmestre, der sidder rundtomkring.
De kan jo netop gøre noget, for det er dem, der er ansvarlige.
De kan gøre noget med det samme i stedet for at sige, at vi skal lave en kæmpeanalyse her.
Nej, gå til dem, der er ansvarlige.
Det er dem, der kan gøre noget ved sagen.
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Det er vi uenige i.
Det er ikke det samme som at støtte, hvordan det var i Sovjetunionen,
det er en anden debat.
Vi er uenige i, at det er den måde, sundhedssystemet skal indrettes på.
Verdens dyreste sundhedssystem er det amerikanske.
Det er ikke godt, når det er indrettet efter markedets principper.
Det ønsker vi ikke.
Hvad angår det, at man gerne vil bruge flere penge på sundhedsvæsenet, så er jeg med på det, men så forstår jeg bare ikke, hvordan Venstre i går kunne være med til at fyre 4 mia. kr. af til motorveje og 289 mio. kr. til en ubåd, ingen har brug for.
Hvor er Venstres prioritering af pengene henne?
Pengene fosser ud i beton og asfalt og ubåde, og så står man her og siger, hvor det er uforpligtende: Vi vil da gerne have flere penge til sundhedsvæsenet.
Men så prioriter da!
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Selv i verdens allerfattigste lande kan man finde butikker, hvor der er masser af varer på hylden, og der er ingen kø udenfor, for alle de, der gerne vil ind i butikken, har ingen penge, men der er masser af varer til dem, der har penge.
På samme måde er det i USA.
Der er masser af ledig kapacitet på de fine hospitaler, for de skal have ekstra kapacitet for at tiltrække patienter, og der kan de rige altid komme til, men meget store dele af befolkningen, dem, der ikke har penge, dem, der ikke har råd til forsikring, dem, der var for syge til at få en forsikring, står ikke i kø, for de kan ikke komme derind.
De er henvist til meget dårlig eller slet ingen behandling.
Det er sådan et system, jeg ikke kan lide.
Det er markedssystemet.
Jeg frygter for den dag, hvor Venstre kommer til at indføre, at det danske sundhedsvæsen skal indrettes som en købmandsbutik, hvor der kun er ordentlige varer på hylderne til dem, der har mange penge.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-01-25:
Jeg takker for komplimenten vedrørende raffinementet, men nu er det sådan, at vi var flere til stede i udvalget, som vel har en erindring, der meget godt dækker det, som jeg sagde her.
Men jeg kan stadig væk ikke forstå, at det der tvangselement bliver så snævert, for problemet ligger jo også i danskere, der rejser. I det hele taget bevæger vi os utrolig meget her i år 2001, og skulle der være konsekvens i det, så skulle det da være sådan, at alle mennesker, der havde rejst, fløjet eller sejlet på varmen, som man siger, skulle testes, når de kom tilbage til Danmark.
Ester Larsen (V), 2001-01-25:
Hvis man ser på de seneste tal, viser det sig, at tager man personer, der er smittet, født i udlandet, og lægger dem sammen med personer, der er smittet ved kontakt med mennesker fra højrisikoområder, når man op på næsten halvdelen af de smittede, når man tager med i beregningerne, at en del er uoplyst.
Birthe Skaarup (DF), 2001-01-25:
Jeg siger tak for tilkendegivelsen fra fru Pia Christmas-Møller.
Jeg vil selvfølgelig lige sige, at det ikke er meningen, at vi skal helbredstjekke personer, der har en sundhedstilstand i lighed med den linje, vi har her i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Jo, der står »uvildig«.
Og markedsdannelse på sundhedsområdet betyder - uanset hvor pænt Venstre pakker det ind, og det er jo mærkeligt, at man skal stå her og forklare liberalister, hvad liberalisme går ud på - at de, der har mange penge, kan købe de dyre ting, og de, der ikke har så mange penge, kan købe de mindre dyre ting.
Det er jo det, det går ud på.
Hvis man markedsgør sundhedsydelser, bliver det selvfølgelig dem, der har mange penge, der får de gode ydelser, og de, der ikke har så mange penge, får ikke så gode ydelser.
Det er det, markedet går ud på, og det er det, der står: Man skal undersøge, om det ikke er en vej frem for det danske sundhedsvæsen, og det mener vi ikke det er.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-01-25:
Da vor ordfører, fru Henriette Kjær, ikke kan være til stede,
skal jeg på hendes veje tilkendegive følgende: I Det Konservative Folkeparti går vi ind for et helbredstjek af udlændinge, der kommer til Danmark. Det gør vi, fordi det er i de tilrejsendes egen interesse, således at en eventuel lidelse kan blive effektivt behandlet.
Vi er derfor glade for, at det i dag allerede er et tilbud, der gives de mennesker, der ankommer til Danmark.
Nu vil Dansk Folkeparti så have indført et obligatorisk helbredstjek af alle udlændinge, der kommer fra lande uden for Norden, EU og Nordamerika.
I Det Konservative Folkeparti har vi sympati for dette forslag, men vi mener, at det bør være forbeholdt mennesker, der ankommer fra højrisikolande.
Der er vel ingen grund til at helbredstjekke mennesker fra f.eks. Schweiz.
Så vi beder forslagsstillerne om at lempe på målgruppen.
Derfor bør vi selvfølgelig få de mennesker, der lider af sygdommen, sat i behandling, så de kan blive raske og smittefrie.
Med hensyn til hiv-smittede tror vi ikke, at de mennesker, der ankommer hertil som en del af en familie, udgør nogen stor smitterisiko.
Men desværre har vi på det seneste registreret et stigende antal prostituerede fra Østeuropa, der med deres profession og sygdom kan risikere at smitte.
Det er vigtigt at nå disse kvinder, så de selv bliver klar over, om de er smittede eller ej.
Så vi ser frem til udvalgsarbejdet, hvor vi altså vil arbejde konstruktivt for forslaget.
Ester Larsen (V), 2001-01-25:
Jeg synes, det er en rimelig holdning for et ansvarligt samfund, at når mennesker kommer til os udefra bærende på sygdomme, så skal de lade sig underkaste en helbredsundersøgelse.
så de nødvendige foranstaltninger kan blive truffet, inden de slår sig varigt ned i landet.
Det er en helt anden situation end den, der handler om, hvilke krav vi stiller til danskere, til borgere, der bor her fast.
Jeg giver op over for hr. Frank Aaens fantasier om, hvad han kan forestille sig, at Venstre vil foreslå, og vi er langt ude i hampen.
Jeg må understrege, at det her er en beskyttelse af et samfund over for de mennesker, som kommer
Det er ikke en generel indførelse af tvangsforanstaltninger.
Dem har vi kun i forbindelse med meget smitsomme sygdomme, som sundhedsministeren var inde på, nemlig nogle regler omkring pest og lign.
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Jamen jeg prøver bare at finde ud af, hvor logikken er i Venstres holdning, for først når man kender den, er man i stand til at kunne forestille sig, hvad det kan udstrækkes til i en anden situation.
For når man siger, at vi laver tvangsundersøgelse af folk, der kommer hertil, af en bestemt art, fordi de udgør en særlig risikogruppe, så er det jo nærliggende, at Venstre en anden dag foreslår, at her har vi en befolkningsgruppe i Danmark, som er en højrisikogruppe for en anden sygdom. Det kan f.eks. være en somalier, der har boet her i 2 år.
Det kunne måske være folk med en bestemt seksuel orientering.
Det er det, jeg mener.
Når man sætter sig på den glidebane, at vi over for visse gruppe, vi definerer som højrisikogrupper, indfører tvang, så er det meget vigtigt for Folketinget at vide, hvor langt det princip kan udstrækkes.
Ester Larsen (V), 2001-01-25:
Nu er det jo en yndet sport her i Tinget at prøve på at tillægge hinanden de mest usle motiver og fordreje de udtalelser, der kommer, på den mest raffinerede måde.
Og når man taler om, at jeg på nogen måde skulle have antydet, at mennesker skulle i karantæne, så er det en grov, grov fordrejning. Udgangspunktet for fru Yvonne Herløv Andersens morsomhed her var, at jeg påpegede, at vi har meget stor opmærksomhed omkring dette at sikre os mod sygdomme indført udefra.
Man må ikke tage planter med for ikke at bringe sygdomme; dyr må ikke frit bevæge sig over grænser, de bliver idømt karantæne.
Så blev det fordrejet til, at jeg havde foreslået, at mennesker skal i karantæne.
Så god er logikken her i huset, at man frimodigt kan fremstille det sådan.
At der er grupper af mennesker, der kommer til os bærende sygdomme i sig, som indebærer en smitterisiko, er et konkret problem, som Folketinget kan forholde sig konkret til, og fordi man gerne vil løse ét problem, så har man jo ikke løst alle problemer i samfundet.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-01-25:
Det, jeg er så forbavset over, er, at Venstre nu tager den vinkel med tvang med ind.
Jeg er ikke overrasket, og det er heller ikke noget nyt, at fru Ester Larsen mener, at man skal teste folk, der kommer ind i Danmark.
Vi havde jo et åbent møde i Sundhedsudvalget, hvor fru Ester Larsen også omtalte, at det måske var hensigtsmæssigt
at få folk i karantæne, for det gjorde vi jo ved de dyr, vi importerede
Det er noget af det mest morsomme, jeg har oplevet i min karriere i udvalget.
Men jeg vil lige gøre opmærksom på, at der jo er en sygdom, som vi har haft meget større problemer med, efter at grænserne åbnede og udviklingen i Østeuropa åbenbarede sig, nemlig difteritis, og det drejede sig jo også om folk, der bare kom på besøg i Danmark.
Difteritis var på det tidspunkt en langt større risiko.
Men da gjorde vi det, at vi igennem EU fik iværksat nogle foranstaltninger til løsning af det problem.
Det var ikke sådan, at vi ville teste alle dem, der kom ind i landet.
Birthe Skaarup (DF), 2001-01-25:
Nu kan fru Dorte Bennedsen mene, hvad fru Dorte Bennedsen vil; det er Dansk Folkeparti fuldstændig ligeglad med.
Det er fra vores side ikke en tom politisk markering.
Fra Dansk Folkepartis side er det en markering omkring et sundhedsfagligt, politisk spørgsmål, som vi mener skal løses her.
Jeg er så glad for, at vores politik skiller på det her område, vil jeg gerne sige til fru Dorte Bennedsen.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Norges statsminister har bedt samtlige Østersølande om at reagere omgående, eksempelvis på frygten for den hiv-spredning, der sker.
Fru Dorte Bennedsens formand, hr. Poul Nyrup Rasmussen, har da også givet tilsagn om økonomisk støtte.
Det, vi gerne vil have i Dansk Folkeparti, er, at den danske befolkning skal kunne sige, at når der kommer nogle udlændinge til det her land, skal de have et tilbud, og de skal have en klar markering fra den danske stats side gående ud på, at vi ønsker, de skal testes for disse alvorlige sygdomme, der kan sprede sig i Danmark. Jeg kunne godt komme med lidt mere, men den røde lampe lyser.
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Jamen jeg spørger bare, om der er logik eller konsekvens i Venstres holdning.
Hvis man kan finde grupper, hvor man kan sige, at her er en meget høj risiko - det kan være for tuberkulose, eller det kan være for hiv - så har jeg forstået det sådan, at så mener Venstre, at det er på sin plads at gennemføre en undersøgelse med tvang, for det er jo det, vi taler om, for ellers bliver folk smidt ud af landet.
Så er det, jeg spørger: Hvorfor skal det kun gælde højrisikogrupper, der kommer rejsende hertil?
Hvorfor skal det ikke gælde højrisikogruppen, der kom rejsende hertil, 1 år efter at de kom rejsende hertil?
Hvorfor er det kun lige på indrejsedagen?
Jeg forstod det sådan, at Venstre ønsker tvangsundersøgelse af visse grupper af dem, der kommer hertil, hvis man kan betragte dem som højrisikogrupper.
Jeg vil gerne spørge Venstre, om det også betyder, at der for højrisikogrupper, der bor i Danmark, en gang imellem skal gennemføres tvangsundersøgelser.