Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Formålet med det her forslag og de to andre forslag, der er til første behandling i dag, er jo angiveligt at give en bedre mulighed for at forebygge terrorangreb, og det er jo i sig selv et sympatisk udgangspunkt.
Men som i alle den slags sager er det jo vigtigt, at der er proportionalitet i det, der bliver besluttet.
Det hjælper jo ikke meget, hvis man giver borgerne en opfattelse af, at de virkelig bliver beskyttet, hvis man samtidig kommer til at tage nogle frihedsrettigheder fra dem.
Det er jo et fuldstændig fundamentalt spørgsmål at forholde sig til, og derfor er det også sådan, at vi selvfølgelig betragter det her som nogle lovforslag, der hænger tæt sammen – og hvor det er meget svært at se på dem som adskilte forslag.
I det aktuelle forslag vedrørende telelovgivningen er det sådan, at en del af det, der ellers var lagt frem, og som vi havde en drøftelse af den 27. marts i teleforligskredsen, nemlig det, der hedder logning af data, hvor det elektroniske fodspor, som man sætter sig, når man bruger moderne it-kommunikation, registreres og opbevares, er taget ud indtil videre.
Det er vi glade for.
Vi er kede af, at man kun har trykket på pauseknappen med hensyn til dette, og at det allerede er varslet, at det bliver fremlagt igen til efteråret.
Vi håber meget, at både den åbne høring, vi skal have, og den diskussion, der er om logningsdelen, rent faktisk vil gøre indtryk på regeringspartierne, så de lytter til de store problemer, der er blevet rejst i forbindelse med logningsdelen.
Og selv om det ikke er med her i forslaget, vil jeg alligevel bruge lejligheden til at sige lidt om logningsdelen.
Det, der er lagt op til i logningsdelen, er jo noget, der har været diskuteret med telekommunikationsindustrien siden terrorpakken i 2002, uden at man har kunnet nå frem til en enighed.
Når man ikke har kunnet nå frem til den, skyldes det bl.a., at telekommunikationsindustrien siger, at det rent faktisk er meget vanskeligt at gennemføre det.
De siger også, at hvis man skal kunne tage noget ud af de her virkelig mange datastrømme – vi snakker milliarder af datastrømme, vi snakker mange milliarder datastrømme, som skal registreres og gemmes – der faktisk relaterer sig til en person, som der er en retskendelse på, forudsætter det jo, at der er nogle, der sorterer i de her mange data, for de kommer ikke med en klar besked om, at de er sendt fra den og den til den og den, sådan er det ikke, de består af sådan nogle datapakker og databruttostrømme.
Et af de kritikpunkter, der er blevet rejst – og med rette, synes jeg – af telekommunikationsindustrien og mange andre, er, at industrien, altså private virksomheder, får en opgave, som rettelig hører hjemme hos politiet.
De skal nemlig sidde og sortere de her data.
De får også en opgave med at skulle opbevare de her data, og det skal jo ske på en måde, som overholder persondatalovens krav om, at de her data ikke skal kunne lækkes.
Så det er ganske alvorlige problemer, der er i forbindelse med logningsdelen, ud over at den så også er meget dyr. Der håber jeg virkelig, at der er lydhørhed over for de meget kraftige indvendinger mod og påpegninger af, at man går meget vidt i det her forslag, som er kommet i faktisk stort set alle høringssvarene; også at man går meget videre end det, der står i det EU-direktiv, der er vedtaget for ganske få måneder siden.
Så jeg vil virkelig appellere til regeringspartierne om at lytte til det her og ikke bare presse noget igennem og håbe, at nu får regeringen lige en pause indtil efteråret, og så kan den ellers gennemføre det.
Så til det, der er lagt frem i forslaget her.
Man foretager en papirvedtagelse, som giver indtryk af, at der altså er en mulighed for at følge det spor, som en person med en tændt, men ikke aktiv telefon går rundt med.
Jamen kan man så ikke bare bruge sådan en tavs sms, som De Konservatives ordfører fremhævede.
Jo, det kan man godt, men så har den, der har telefonen, med mindre det rent ud sagt er en tumpe, altså mulighed for at registrere, at her er der faktisk nogen, der aflytter vedkommende, og så er det ligesom om, at den del om, at man er under aflytning, falder lidt til jorden.
Ud over det vil jeg sige, at en af de ting, vi også finder betænkeligt ved det her, er, at alle udbydere af telenet eller teletjenester skal registreres hos rigspolitiet.
Hvorfor skal de det?
I dag er man registreret i IT- og Telestyrelsen, og det er jo fornuftigt nok, at det er det private erhvervsliv, der har registreret det her.
Hvorfor skal de registreres hos rigspolitiet?
Det finder jeg faktisk temmelig ubegrundet.