Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Det har været en lidt speciel dag, hvor vi er blevet forsinket på forskellige måder, og det har gjort, at vores ordfører på dette forslag, hr. Kristen Touborg, ikke kan være her.
Derfor har jeg lovet at springe til, og det er jo en glæde at komme på med et forslag som dette.
Lad mig starte i den positive ende.
Der er en boligdel, og den er vi positive over for.
Vi kunne dog godt forestille os, at det ville være godt med ens regler hele vejen igennem, så der altid var 12 måneders opsigelse, og i øvrigt vil jeg sige, at det er en uskik, at forslaget er sammensat sådan, at der er en boligdel, som er præcis, og som der formentlig er relativt bred tilslutning til, og en anden del, som der ikke er bred tilslutning til.
Så vil jeg gå over til den anden del om forhøjelsen af antallet af dyreenheder fra 750 til 950.
Jeg har forstået, at det har noget med gårdniveauer og bedriftsniveau at gøre, at der i virkeligheden gås op fra en 500- og 750-grænse til en ren 950-grænse, og at der er indlagt en særlig handleplan for de store brug.
Det er selvfølgelig meget godt, men det underlige er bare, at den ikke er generel.
Hvorfor gælder den ikke alle steder?
Hvorfor vil man ikke tage det skridt til gavn for miljøet?
Det burde man virkelig have gjort, så der er altså et spørgsmål at stille her: Hvorfor gælder den ikke for alle?
Det er det, folk hungrer efter de steder, hvor problemerne er.
Ydermere kan man kigge på: Når der bliver lavet en handleplan, hvordan følges den så op?
Hvis vi kigger på velfærdskontrollen, sådan som den foregår p.t., er man vist nede på en besøgsrate på omkring hvert 20. år, og hvis det er det, der skal følges op på, er en handleplan vel ikke særlig meget værd, medmindre alle mennesker er gode og gør det, som der én gang er sagt de skal gøre.
Men sådan tror jeg ikke verden hænger sammen, selv om jeg godt vil tro det gode om folk.
Når man laver en handleplan, skal man sørge for, at der også er opsyn med den, og derfor skal der stilles dette spørgsmål: Hvad er planerne for det opsyn, der skal føres?
Jeg forstod på specielt hr. Jens Kirk og også på hr. Allan Niebuhr, at vi er nødt til at gøre det her på grund af strukturudviklingen, og hr. Jens Kirk spurgte også, om jeg ikke havde været med i Brasilien.
Det er helt rigtigt, at hvis vi kigger på globaliseringen og på, hvordan udviklingen går, skal vi køre ad den vej og ikke stoppe ved 950.
Jeg ved ikke, hvor grænsen er, men den vil sikkert ligge et helt andet sted, hvis det kun er markedsøkonomien, der skal bestemme, hvad vi skal gøre her i landet.
I SF har vi imidlertid en idé om, at når det handler om, hvad landet skal bruges til, er det altså ikke kun markedsøkonomi og globalisering, der skal bestemme helt præcist, hvilken retning vi skal gå i.
Det handler også om samfundsrelevant politik: Hvad vil vi med vores land?
Vi står her med en grænse, som kunne give Dansk Folkeparti en glimrende anledning til at sige: Nu standser vi op og ser på, hvad vi vil med vores landdistrikter, Det er ikke kun svin, der skal bo derude, det er også mennesker, og jeg tror ikke, dansk landbrugs fremtid ligger i konkurrence med Brasilien på bulkprodukter.
Den ligger i forfinede specialprodukter, det tilsiger landets størrelse, men den anden vej er en dødsrute for dansk landbrug, og den tror vi ikke på.
Vi kan godt lide første del af lovforslaget, men den sidste del kan vi ikke lide.