Jann Sjursen (KD), 2003-11-27:
Lad mig indledningsvis give Enhedslistens beslutningsforslag nr. B 26 nogle ord med på vejen.
Jeg vil som andre ordførere gerne indledningsvis påpege, at der er et klart misforhold mellem den titel, som beslutningsforslaget har fået, og så beslutningsforslagets konkrete indhold.
Det skal jeg ikke opholde mig yderligere ved her, men kommentere nogle af de enkeltelementer, der er i beslutningsforslaget, og dermed også sammenfattende nå frem til, hvorfor Kristendemokraterne ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
For det første foreslår Enhedslisten, at kirkeskatten skal afskaffes.
Vi mener, at kirkeskatten er at betragte som et foreningsbidrag.
De, der er medlemmer af folkekirken, må efter vores opfattelse også være dem, der skal bidrage til at klare de økonomiske udgifter, der er i forbindelse med de folkekirkelige opgavers afholdelse - det er så praktisk via en kirkeskat.
Også det punkt er vi imod. Vi mener, det er vigtigt også gennem det, at man kalder religionsfaget i folkeskolen for kristendom, at signalere, at kristendom er kernen i den danske kulturarv.
Derfor skal navnet bibeholdes, uanset at man på de ældste klassetrin inden for faget også underviser i andre religioner.
Det synes vi også er o.k.
Vi synes, det er vigtigt, at eleverne også får viden om andre religioner end lige præcis kristendommen.
Men kernen og det centrale kundskabsområde er og bør være kristendom, fordi vi lever i et gammelt, kristent land, og derfor er det også ganske naturligt, at faget bibeholder sit navn.
Så foreslår Enhedslisten, at konfirmationsforberedelsen skal lægges uden for skoletiden.
Det har flere ordførere også været inde på og også påpeget, at det jo rent faktisk også er noget af det, der sker.
Man finder lokalt - kommunalbestyrelse og præster imellem - nogle fornuftige, praktiske ordninger for, hvordan konfirmationsforberedelsen kan foregå.
Her ser vi ikke nogen grund til, at Folketinget skal gribe ind, så meget desto mere som vi også finder det naturligt, netop fordi kristendommen er en væsentlig del af vores kulturarv, at man lokalt tilrettelægger det, som man gør i dag.
Så foreslår Enhedslisten at afskaffe statsanerkendelse
af trossamfund
Jeg synes, at bemærkningerne lige præcis vedrørende det punkt, hvilket man sagtens kunne tage op til nærmere diskussion, er misvisende i forhold til det, der reelt sker.
Også det har tidligere ordførere påpeget.
Det springer vi altså heller ikke sådan umiddelbart på, selv om der nok kunne være ting at se på dér.
Men vi synes, at forslaget er skævt skruet sammen, hvis vi endelig skulle det.
Det punkt, vi helt konkret kan støtte i Enhedslistens beslutningsforslag, er, at man flytter den civile registrering til kommunerne.
Det er vi sådan set helt og aldeles enige i, og det fremgik jo også af det beslutningsforslag, som det daværende Kristeligt Folkeparti havde til behandling i sidste folketingssamling, hvor et af elementerne netop var, at civilregistreringen skulle overflyttes til kommunerne, sådan som vi kender det fra Sønderjylland.
Dog er det sådan, hvilket jeg også hørte at kirkeministeren bemærkede, og det har så mere med tempoet i en overflytning at gøre, at vi selvfølgelig må konstatere, at den ny kirkebog er kommet til verden, og at en masse kordegne m.v. er blevet efteruddannet i den forbindelse.
Derfor er det nok ikke noget, man kan gøre over night, heller ikke i respekt for det arbejde og den efteruddannelse, der er sket lige præcis på det område.
Men vi er principielt helt enige og ser gerne, at det sker inden for en fornuftig og overskuelig tid. Samlet er konklusionen altså, for så vidt angår Enhedslistens beslutningsforslag, at vi ikke kan støtte det.
Lad mig også give nogle bemærkninger til det socialdemokratiske beslutningsforslag om et førkommissionsudvalg.
Det er helt rigtigt, som det fremgår af beslutningsforslaget, at der har været og er utrolig megen debat om de folkekirkelige forhold, og det er også rigtigt, at debatten og holdningerne flytter sig.
Jeg synes sådan set, at vi allerede i dag har oplevet, at holdninger har flyttet sig, også i de politiske partier.
Her tænker jeg specielt på Det Konservative Folkepartis udmeldinger, ikke bare i dag, men også på det landsmøde, som blev holdt tidligere på året, som jo tilsiger, at der sker noget.
Det har mit eget parti såmænd også gjort over tid, for så vidt angår nogle af de her forhold.
Jeg vil bare bruge det til at sige, at det ikke er så mærkeligt endda, for jeg tror faktisk, at de politiske partier og de politiske partiers holdninger til folkekirken, dens økonomi, dens styre osv. afspejler noget af den debat, der foregår blandt folkekirkens medlemmer.
Derfor er det ikke så mærkeligt endda, at partierne også ændrer positioner og synsvinkler på nogle af de ting her.
Det synes jeg sådan set kun er godt, al den stund at det jo kun er Folketinget og ministeren, der har med disse sager at gøre, fordi vi altså helt tilbage fra grundlovens tilblivelse har fået skruet folkekirkeordningen sammen, som vi nu engang har her i Danmark.
Jeg vil også godt sige, at jeg selvfølgelig har noteret mig de bemærkninger, der er gjort i beslutningsforslaget vedrørende Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag fra sidste folketingssamling om det økonomiske forhold mellem stat og folkekirke, hvor vi jo kom frem med en hel del forslag til, hvordan man kunne få bragt orden i det økonomiske forhold mellem stat og folkekirke, herunder bl.a. forslaget, som altså også er Enhedslistens i dag, om at lade den civile registrering overgå til kommunerne.
for at nedsætte et førkommissionsudvalg, som for os at se måske, sådan sagt ligeud, godt kan blive lidt af et omsvøbsdepartement i forhold til den debat, der har været. Jeg må selvfølgelig også på den anden side indrømme, at der i debatten og også blandt de politiske partier måske er brug for et længere tilløb end det, vi umiddelbart kunne forestille os som parti
Derfor vil jeg alligevel på trods af min bemærkning om, at det lidt kan ses som et omsvøbsdepartement - måske dækkende over, at man i Socialdemokraterne internt ikke er helt enige om, hvordan det skal grejes, hvis jeg må være så fri at sige det under den her debat - sige, at det måske godt kunne være en måde at komme videre frem på.
Derfor vil jeg godt give tilsagn om, at vi i Kirkeudvalget vil se fordomsfrit på forslaget og ikke mindst
de tilretninger, vi vil kunne gøre i det for at finde opbakning og gerne et flertal for forslaget, så vi rent faktisk kan komme videre
Med disse forbehold vil jeg sige, at vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Jeg mener også, at ansvaret påhviler os, specielt i den sammenhæng.
Når vi diskuterer nogle af de mere strukturelle spørgsmål osv., nærmer vi os det, jeg vil kalde kirkens indre anliggende, og her er det enormt vigtigt, at man lytter til, hvad der sker i den folkekirkelige debat, og at det i hvert fald ikke er fra Folketingets side, at man tromler noget hen over hovedet på nogen.
Som andre ordførere har sagt, sker det meget i den
Der er noget, der flytter sig i forhold til den strukturelle diskussion, som efter min opfattelse ikke bare er blevet til en religion for nogle i folkekirken, men er blevet til et væsentligt ærinde også for at fremme evangeliets forkyndelse og give det nogle bedre rammer, end vi rent faktisk ser i dag.
Med disse ord vil jeg sige, at det var en afvisning af Enhedslistens forslag, om end der var et enkelt element, som jeg i hvert fald helt principielt er enig med Enhedslisten i, og så er det et positivt tilsagn til det socialdemokratiske beslutningsforslag om at arbejde videre i udvalget for at se, om vi ved fælles hjælp kan finde noget, som vi og et flertal kan bære igennem.