runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Der er den helt fundamentale forskel, at ATP jo primært investerer i danske virksomheder, hvorimod forbruget, i hvert fald ifølge Jyllands-Posten, viser sig at ville gå primært, eller i hvert fald for halvdelens vedkommende til rejser til udlandet, altså til spanske tjenere eller bilarbejdere i Korea.
Så beskæftigelsesmæssigt vil det have en væsentlig større effekt at investere i den private sektor i Danmark via ATP.
Det er det ene.
Det andet er: Jeg forstår ikke helt, hvorfor man absolut skal tvinge borgerne til at sætte pengene ind på pensionsopsparinger i Danske Bank eller lignende, sådan at de skal have et administrationsgebyr.
Er det noget, I får tilbage i form af partitilskud eller lignende?
Det er i hvert fald ikke noget, der gavner den enkelte borger.
Hvorfor må man ikke få frihed til selv at vælge, hvor man vil have sine penge stående?
Eksempelvis kunne jeg godt tænke mig at lade mine penge blive stående i SP, fordi det er en billig ordning, det er en god forrentning.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Ja, altså mit svar til begge spørgsmål er nej.
Det vil jeg selvfølgelig gerne begrunde lidt.
Det må de selv om.
De får langt større frihed, end de havde før.
Den eneste frihed, de ikke har med det her, er så lige præcis at anvende penge til opsparing i SP.
Og der må jeg nok skuffe hr. Ole Sohn med, at det ikke ville være særlig billigt, hvis vi gjorde det. Det ville ikke være nogen billig opsparingsordning.
Det ville være, som jeg vurderer det, ganske bekosteligt, hvis man skulle etablere en mulighed for, især på helt kort sigt i den periode her, at nogle skatteborgere altså alligevel kunne vælge at sige til skattevæsenet: Vi vil blive ved med at spare op til SP.
Det tror jeg ville blive kompliceret og omkostningsfuldt, og allerede af den grund må vi desværre afvise det.
Men jeg kan glæde hr. Ole Sohn med, at folk jo helt selv kan vælge at sætte pengene ind alle mulige andre steder og vælge de billigst mulige opsparingsformer.
For så vidt angår det med ATP, er det jo altså konsekvensen, at de så har det mindre at investere.
Til gengæld sætter vi så hermed skub i økonomien på anden vis, og det skal man så glæde sig over.
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Det er to spørgsmål.
Folkeparti vil medvirke til at sikre, at den frihed, borgerne får til selv at disponere over pengene, også gælder retten til at disponere på en sådan måde, at man placerer pengene hos den billigste kapitalforvalter, der giver den højeste forrentning, altså lader dem blive stående i SP-ordningen.
Det er det ene.
Det andet er: Finder Det Konservative Folkeparti det ikke lidt betænkeligt, at man med øvelsen her fratager ATP 16 mia. kr., som de ellers ville have investeret i den private sektor, som dermed kunne have genereret nye arbejdspladser i netop den private sektor?
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Det er jo en rigtig alvorlig sag at disponere over andre folks penge.
Det er der faktisk ikke særlig mange, der kan tillade sig at gøre.
Mig bekendt er det egentlig kun politikere, som kan tillade sig at bestemme, hvad andre mennesker skal bruge deres penge til.
Det kræver lovgivning.
I sin tid indførte man altså den særlige pensionsopsparing, som dengang var en midlertidig pensionsopsparingsordning, fordi man vurderede, at forbruget var ved at blive for højt.
Der var behov for at stramme op på forbruget af hensyn til betalingsbalancen og for ikke at skabe inflationspres i landet, og derfor traf man den, synes jeg, meget alvorlige beslutning, at man nu ville disponere over andre folks penge.
Nu ville Folketinget bestemme, at en del af de penge, folk tjente, skulle anvendes til opsparing.
1 pct. af lønnen skulle anvendes til opsparing.
Det kan jo være fornuftigt nok at gøre det, at træffe så alvorlig en beslutning, når der er brug for det nationaløkonomisk set.
Omvendt må man jo også sige, at den dag, det så viser sig, at der nu ikke længere er behov for det, at nu er forbruget nærmest ved at gå i stå, ledigheden stiger, og vi kan ikke forvente, at der internationalt sådan lige de første måneder er helt det opsving og dermed den øgede beskæftigelse som følge af det, som man måske havde håbet på, så er det jo en naturlig ting at sige: Nu traf vi i sin tid den beslutning at bestemme, hvad folk skulle bruge deres penge til, nu vil vi ikke længere bestemme, hvad folk
skal bruge deres penge til
Nu vil vi ikke længere forlange, at de skal spare 1 pct. op til den særlige pensionsopsparing.
Nu kan de igen selv disponere over den ene procent.
Det er det, vi nu gør.
Som et led i forårspakken, der skal skabe øget vækst og beskæftigelse i Danmark, træffer vi med det her lovforslag den beslutning, at vi nu omgør det, vi gjorde i sin tid.
Nu suspenderer vi, i hvert fald for for 2004 og 2005, den særlige pensionsopsparingsordning og giver folk muligheden for selv at disponere også over den procent.
Det synes jeg egentlig er ganske fornuftigt.
Om den enkelte borger så vil vælge at bruge pengene til forbrug, at brænde pengene af, tror jeg, fru Lene Jensen kaldte det, eller om man vil vælge at spare pengene op, dvs. sætte dem ind på en pensionsopsparing og få det fradrag, man også har fået fra den særlige pensionsopsparing og dermed også få den forøgede pension til sin tid, når man går på pension, jamen det må den enkelte jo så selv om.
Jeg synes egentlig, det er fornuftigt og naturligt, at vi træffer den beslutning.
Så jeg kan sikkert ikke til nogen særlig overraskelse meddele, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-26:
Dansk Folkeparti er godt tilfreds med, at der sker et stop for indbetalingerne til den særlige pensionsopsparing.
Tilbage i 1997, var det vist, da den midlertidige pensionsopsparing blev indført, var vi imod, og vi var også imod, da den midlertidige pension i 1998 blev lavet til den særlige pensionsopsparing.
I den forbindelse blev der lagt den omfordelingsnøgle ind, der betød, at hvis man som specialarbejder indbetalte 2.300 kr. om året, så gik der kun 1.800 kr. ind på ens konto, resten forsvandt på andres konti.
Det fik vi så ophævet sidste år, i forbindelse med at vi fik omfordelingsnøglen fjernet.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at når de 2 år er gået, så ønsker Dansk Folkeparti, at den helt skal stoppes, for vi har altid betragtet det som at kræve penge op fra folk, der ikke ønsker at få penge sat af til en eller anden form for omfordeling, som var tanken med det.
Vi ser helst, at pengene er ude hos borgerne, hvor de gør mest gavn, og hvis der er så nogle, der vil spare op til pension, så står det den enkelte frit for at spare op til pension, så vedkommende ad den vej kan få et fradrag.
Men som sagt er det et ønske fra Dansk Folkeparti, og jeg synes ikke, det er nødvendigt at gøre det helt store ud af det her.
Vi har haft en større diskussion i dag, også under de tidligere forslag om skattepakken, hvor SP var inddraget i.
Men nu indgår det i en samlet pakke, og Dansk Folkeparti stemmer selvfølgelig for den pakke og især det her med SP, da det er et meget stort ønske fra Dansk Folkeparti.
Vi var klar til at fjerne SP-ordningen, uanset om der var snak om job, eller hvad det var.
Havde vi kunnet få flertal for at få den fjernet sidste år, havde vi også sagt ja til at få stoppet SP-indbetalingerne.
Med de ord vil jeg slutte og sige, at Dansk Folkeparti
er glad for, at den bliver suspenderet i 2 år, og vi vil arbejde på, at den bliver helt fjernet efter de 2 år.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Det kan godt være, det lyder sådan en lille smule trivielt, men skattelettelser er altså bare ikke gratis.
Pengene skal jo komme et eller andet sted fra, og jeg sagde faktisk, at man brænder 9 mia. kr. af det økonomiskpolitiske råderum af.
Der, hvor jeg bliver nervøs, er, når jeg kigger på regeringens samlede politik og samtidig ser på hensigterne om at investere i uddannelse og forskning.
Så kan jeg godt se, at de der penge jo fuldstændig puffer op i luften.
Så skal man investere i viden og ikke give skattelettelser til forbrugsorgie i dag, i øvrigt mest til dem, der har så rigeligt i forvejen.
Og når vi så snakker om det som konjukturredskab, og hvad det har for en betydning for os nu, så er pointen sådan set stadig væk, at vi tager arbejdsløsheden så alvorligt, at vi foretrækker at få flest mulige arbejdspladser ud af de penge, der skal bruges på det.
Og det er altså stadig væk sådan, hvad jeg heller ikke har hørt nogen benægte, at spørger man ADAM, Finansministeriets økonomiske model, så kommer der fem gange så mange arbejdspladser ud af det i år 1, hvis man investerer i det offentlige fremfor at pumpe penge ud til privat forbrug, som vi ikke engang helt ved hvordan forløber.
Jeg skulle hilse og sige, at der ikke er mange danske arbejdspladser i, at jeg tager en ekstra uge til Tenerife.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Der var en - jeg tror, det var Storm P., men jeg er ikke sikker - som sagde, at politikere er fantastisk gode til at spå om fremtiden og bagefter forklare, hvorfor det ikke gik, som de spåede.
Og derfor så skal man jo nok, selv om man måske til den tid vil være god til at forklare, hvorfor det ikke gik helt sådan, som man sagde, være noget tilbageholdende med at spå om, hvordan vi vil disponere, for så vidt angår 2006 og den særlige pensionsopsparing.
Men det er korrekt, at min holdning er, at der skal være særdeles gode grunde til at genindføre den, når vi nu suspenderer den.
Teknikken i det er jo sådan set, at den nu er suspenderet for 2004 og 2005, at der er satsen 0.
Og hvis vi ikke gør noget, jamen så fortsætter den jo så, når vi er fremme i 2006.
Det er teknikken i det.
Men det er jo klart, at vi må gøre os nogle overvejelser hen i 2005, om der stadig væk er behov for at træffe den meget alvorlige beslutning, det er at bestemme, hvad folk skal bruge deres penge til. For så vidt angår det andet spørgsmål: Ja, det er egentlig først og fremmest, fordi jeg mener, at det vil være administrativt bøvlet og omkostningsfuldt at sige, at man alligevel skal kunne vælge at sende sine penge ind til SP-ordningen.
Det er i høj grad det, som jeg synes er bekymrende i den her forbindelse.
Men man kan jo få afklaret
de ting under udvalgsbehandlingen.
Kristian Jensen (V), 2004-03-26:
Jeg synes, det er meget slående, at Socialdemokratiet hele vejen igennem i denne her debat, også den foregående, afslører deres syn på, at de penge, borgerne tjener, burde staten egentlig have råderetten over.
Når vi gør det, at vi lader borgerne beholde en større del af deres penge selv, så siger fru Lene Jensen og Socialdemokratiet, at så brænder man penge af.
Det at give valgfrihed, det at lade danskerne beholde en større del og disponere over en større del af de penge, man tjener selv, er i Socialdemokratiets optik at brænde penge af.
Det synes jeg er en meget nyttig oplysning for vælgerne.
Så er det, jeg igen bare ikke forstår, hvad det er, der har ændret sig fra 1997 til i dag.
Når det i 1997 var en god idé at bruge den midlertidige pensionsopsparing som et konjunkturredskab, hvorfor er det så ikke det i dag?
Når også foreninger som FTF anbefaler, at man bruger pensionsopsparingen som et konjunkturinstrument, hvorfor er det så, at Socialdemokratiet er vendt et hundrede og firs grader rundt, og at man i dag har glemt det, man kæmpede for, troede på og arbejdede for i 1997?
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er lidt at håne de arbejdsløse at kalde en indsats for at få flere i beskæftigelse for et show.
Jeg troede, at Socialdemokratiet også anså ledigheden som et alvorligt problem, sådan som vi gør i Venstre, og derfor håber jeg, at Socialdemokratiet har en anden seriøs indgangsvinkel til problemstillingen end den, fru Lene Jensen repræsenterer.
Men jeg vil gerne fortsætte det spørgsmål, som hr. Flemming Oppfeldt kom ind på.
Den Særlige Pensionsopsparing var en god idé for at dæmpe konjunkturerne, da den blev indført i 1997.
Socialdemokratiet sagde, at det var hovedårsagen til, at den blev indført.
Hvorfor er det så ikke en god idé at fjerne den for at fremme konjunkturerne i 2004?
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Det kan man sådan set godt sige at vi har på den måde, at den jo faktisk på et senere tidspunkt blev omlagt til både at være permanent og få en solidarisk profil, som handlede om, at hvis man var lavtlønnet, så fik man noget ud af det til sidst, hvorimod hvis man var højtlønnet, kom man til at aflevere lidt.
Så på den måde kan man jo sådan set godt sige, at det har vi.
Det er jo så lykkedes den borgerlige regering, stærkt støttet af Dansk Folkeparti sjovt nok, at gøre fuldstændig op med de solidariske elementer i SP.
Det synes jeg personlig er synd og skam, men hvis spørgsmålet er, om jeg benægter, at det oprindelig også havde et konjunkturregulerende sigte, så er svaret: Det benægter jeg ikke, men det er ikke sådan, vi ser SP i dag.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiet har ændret syn på SP.
Da Socialdemokratiet oprindelig indførte denne her ordning, var det jo et konjunkturinstrument, altså man brugte den til at dæmpe forbruget på et tidspunkt.
Nu omtaler Socialdemokratiet det næsten, som om det er en del af vort pensionssystem og er så vigtigt, at det er hævet over det konjunkturpolitiske.
Jeg kunne godt tænke mig at få en kommentar til, om man har forladt den oprindelige position som et konjunkturpolitisk instrument, for det var det, Socialdemokratiet investerede al sin tid og sin politiske energi på, dengang ordningen oprindelig blev indført.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Nej, hovedindvendingen er bestemt ikke, at der ikke er valgfrihed til fortsat at placere sine midler i SP-ordningen.
Jeg håber meget, at det fremgik af min ordførertale, at hovedindvendingen er, at hvis det er job, man vil skabe, og det fremgår ligesom af titlen på det, vi diskuterer her i dag, så er det en meget, meget, meget lidt effektiv måde at gøre det på, og derfor synes vi, at det er en dårlig idé.
Det, jeg så bare siger, er, at hvis det nu skal være, så ville det jo være dejligt, hvis man som borger kunne sige sig fri for at deltage i det show, som regeringen, stærkt støttet går jeg ud fra af Dansk Folkeparti, er i gang med at iscenesætte.
Det ville da være fint, at man kunne sige, at det ville man ikke deltage i, man ville sådan set bare gerne have lov til at have sin SP, sådan som man havde regnet med.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Jeg vil godt stille et spørgsmål til ordføreren for Socialdemokratiet, for jeg vil jo godt være helt klar over, om det er hovedindvendingen mod vort forslag, at der ikke kan etableres denne her valgfrihed på en måneds tid, altså at vi ikke får etableret et administrativt apparat inden for en måned til at etablere valgfrihed i SP.
Mit andet spørgsmål går på, hvorfor Socialdemokratiet ikke oprindelig tillod denne her valgfrihed, da denne her ordning blev indført.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at man kan vælge at spare sine SP-penge op.
Dermed vælger man så også en hel masse andre ting til, som man måske ikke havde ønsket sig.
Det kan være langt større administrationsomkostninger end dem, der er i SP, for vi er jo enige om, at det er en meget, meget billig ordning. Derudover ligger der også alle mulige andre faldgruber med hensyn til, hvad man kan ryge ind i med de her pensionspenge.
SP har jo også været kendetegnet ved at have
et højt og relativt stabilt afkast.
Det er ikke alle
pensionsordninger, der kan prale af det.
Jeg skal beklage, hvis jeg kommer til at stille spørgsmål, når jeg skal give svar, jeg skal nok vende tilbage.
Jeg siger bare, at jeg simpelt hen ikke helt kan forstå, at man ikke kan lade begejstringen for valgfriheden omfatte, at folk også kan få lov til at placere deres penge der, hvor de ville have placeret dem, hvis ikke denne her pakke var kommet flyvende ind fra højre - må det jo så være.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Nu stillede jeg sådan set et spørgsmål og troede så, at jeg fik et svar, men i stedet for redegjorde fru Lene Jensen igen for nogle ting, som fru Lene Jensen ikke forstår, og stillede mig en række spørgsmål.
Det kan fru Lene Jensen jo passende gøre, når jeg har haft mit indlæg, så skal jeg gerne svare på alle de spørgsmål, fru Lene Jensen stiller. Jeg spurgte: Er fru Lene Jensen ikke enig med mig i, at den enkelte kan vælge at indbetale det beløb, man får frigjort fra Den Særlige Pensionsopsparing, til en anden pensionsopsparingsordning, få det samme fradrag og få den samme opsparing til sin alderdom, hvis det er det, vedkommende vil?
Det må være enkelt at svare på.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Det, som jeg ikke forstår, og det er lidt den diskussion, der også udspandt sig før, er: Når nu man kan vælge et hvilket som helst pengeinstitut, hvorfor kan man så ikke vælge det SP, som er en god og billig administrativ ordning, som i øvrigt i lighed med ATP giver ret gode afkast?
Hvorfor skal man pludselig tvinges til at nedspare for derefter at foretage nogle dispositioner, når nu det rent faktisk måske kunne lade sig gøre at sige, at de, som ønsker pengene ud, kan få det, men de, som rent faktisk ønsker at bygge oven på deres konto i SP, kan så gøre det?
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Derfor vil jeg spørge, om fru Lene Jensen ikke er enig i, at den enkelte jo blot, når man nu får frigjort et beløb fra Den Særlige Pensionsopsparing, kan vælge at indbetale det pågældende beløb i et hvilket som helst pensionsinstitut eller pengeinstitut som pensionsopsparing og dermed opnå den helt samme situation, at man får en opsparing til sin alderdom og et fradrag.
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Vi kan også konstatere efter dagens debat, at alle, der har under 235.000 kr., ingenting får, og det, de får rykket frem af deres egne penge via SP, finansierer skattelettelser for de velstillede.
Det er på plads.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Charlotte Dyremose, om det, fru Charlotte Dyremose sagde omkring frivillighed, skal forstås sådan, at Det Konservative Folkeparti vil støtte et forslag om, at de personer, der gerne vil fortsætte med at spare deres penge op, når de nu får lidt flere til rådighed, kan lade dem blive stående i SP?
Det er jo den bedste, den billigste kapitalforvalter, der giver det bedste afkast for den enkelte.
Så hvis der skal være frivillighed i forslaget, så går jeg ud fra, at Det Konservative Folkeparti støtter, at man kan lade pengene blive stående hos SP, hvis man har lyst til det.
Det andet er: Jeg ved ikke, om fru Charlotte Dyremose har set Jyllands-Posten i dag og har set, at en tredjedel af vælgerne fortsat vil spare penge op, en tredjedel vil bruge dem til forbrug, og halvdelen af dem, der vil bruge pengene til forbrug, vil skabe job i Spanien og Korea, for de vil rejse og købe biler.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Jeg synes da, det er interessant, at hr. Anders Samuelsen nu er enig med mig i, at det er tallet 30.000 og ikke 40.000, som vi plejer at høre, der er det reelle udtryk for den stigende ledighed.
Det er også slemt nok.
Som hr. Anders Samuelsen jo udmærket godt ved, siger selv Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som jo ellers er ganske trofast i forhold til den tidligere regerings synspunkter, at de 30.000 skyldes dollarkursudviklingen, altså den internationale situation, og den har intet at gøre med regeringens økonomiske politik.
Men derfor siger vi selvfølgelig alligevel, at nu skal der gøres en indsats for at få flere i arbejde.
Lad os så endelig tage fat i det, som hr. Anders Samuelsen siger er på dagsordenen i dag.
Ja, her og nu er det altså SP-ordningen, vi diskuterer.
Alene suspensionen af SP-ordningen giver 2.500 flere i job, uden at det koster den offentlige sektor en krone, tværtimod giver det skatteindtægter til den offentlige sektor.
Så vi får altså 2.500 flere job, uden at det koster det offentlige en krone.
Synes hr. Anders Samuelsen egentlig ikke, at det er en meget god handel?
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Jeg vil gerne igen henvise til tabel 1, hvor der står, at det, som vi behandler i dag, har en effekt på 12.000, hvoraf de 6.000 er folk, der flytter sig fra ledighedsstatistikken og over i aktiveringsstatistikken.
Det har ikke noget med at komme i job at gøre.
Det er noget med, at man bliver aktiveret i stedet for at gå passivt derhjemme.
Men jeg har aldrig hørt om, at en konservativ betragter det som et job, at man bliver aktiveret.
Det er ikke et job.
Jeg kan høre nu, at den konservative ordfører anerkender, at beskæftigelsen er faldet med minimum 30.000 i den periode, regeringen har siddet ved magten.
Tillykke med det.
Hvor godt synes man selv det går?
Det går ikke ret godt, det må man sige.
Nu prøver man så at rykke på noget, og det eneste, man får ud af det, er ca. 6.000.
Det er sløjt.
Vi står ved den måde, man opgør ledighedstal på.
Vi konstaterer bare, at det, som man her prøver at slå sig på brystet med, nemlig at der skal komme en effekt på 22.000, ikke har noget med dagens behandlinger at gøre.
Dagens behandlinger fører højst til 6.000 flere i arbejde ifølge regeringens egne formodninger.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Jeg synes, det er interessant, som Det Radikale Venstre har det med at bruge statistikker.
Når vi nu taler om ledighedsudviklingen, skal vi altid høre, at der er 40.000 flere, som er blevet ledige.
Men vi ved jo godt, at de 10.000 af dem skyldes, at de ikke længere er i aktiveringsordningerne.
Så det er kun 30.000.
Alligevel bruger Det Radikale Venstre tallet 40.000, men pludselig, når det går den anden vej, kan man ikke bruge det på den måde.
Så siger man: Jamen når der er 6.000 flere, der er i aktivering, er det jo ikke udtryk for, at de er kommet i beskæftigelse.
Det Radikale Venstre må blive enig med sig selv om, hvordan man vil bruge tallene.
Må jeg så bare sige til det med den sociale profil, at man altså må anerkende, at den forårspakke sammen med finanslovforslaget, som blev vedtaget, i allerhøjeste grad har en fornuftig social profil, for dem, vi først og fremmest tilgodeser med de 22.000 flere, som kommer i beskæftigelse, er netop dem, der er på overførselsindkomster.
De har gavn af det her, og det er dem, vi først og fremmest tilgodeser.
Så der er i allerhøjeste grad
en fornuftig social profil i denne pakke.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Ja, vi har helt klart den opfattelse, at SP-ordningen, sådan som den endte i den tidligere regering, var en solidarisk omfordeling af ordningen.
Det er den måde, vi så på SP-ordningen på, og det er tilsyneladende også den måde, Socialdemokratiet ser på ordningen på.
Det er jeg glad for.
Det er måske det, der er problemet, at de papirer har hr. Flemming Oppfeldt ikke med sig ned i salen.
For i de papirer, på side 19, tabel 1, står ganske rigtigt tallet 22.000, men det er et samlet tal, som inkluderer 10.000 fra de tidligere initiativer.
Det er altså ikke noget af det, vi beskæftiger os med i dag, for vi beskæftiger os kun med de nye initiativer.
Af de nye initiativer kommer der 6.000 i beskæftigelse,
kun 6.000, ikke noget med 22.000, men 6.000 i beskæftigelse
Og så kommer der 6.000, som flytter sig fra at være i ledighedsstatistikken til at være i aktiveringsstatistikken.
Det er altså ikke det samme, som at man har fået et job.
Det er bare et spørgsmål om, at man nu laver noget andet for sin overførselsindkomst.
Man har ikke fået et job.
Derfor er nettotallet altså 6.000, og man skal ikke blive ved med at rende rundt og sige 22.000, for det har ingen sammenhæng med virkeligheden, i hvert fald ikke ifølge regeringens egne tal.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Et forår for mig kan godt være 22.000 folk, der bliver rykket fra almindelig ledighed til noget beskæftigelse, og 22.000 næste år.
Men det er måske ikke tilstrækkeligt for Det Radikale Venstre.
Jeg vil så bare stille den radikale ordfører det spørgsmål, jeg også stillede Socialdemokratiets ordfører, som jo forlod det synspunkt, nemlig om SP-ordningen ikke længere bliver betragtet som et konjunkturpolitisk instrument.
Har Det Radikale Venstre samme opfattelse af den ordning