runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 1999-12-16:
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl gør spørgsmålet om de forskellige bevillinger til oplysning om EU, euro osv. til et spørgsmål om, hvorvidt man vil undertrykke græsrodsaktiviteter eller ej.
Hr. Kristian Thulesen Dahl bliver altså nødt til at gøre sig klart, at de penge, der er afsat til Økonomiministeriets oplysning, er 5 mio. kr. over 2 år.
Af de 45 mio. kr. mener Nævnet vedrørende EU-oplysning efter det, jeg kan se i Ritzau - det er det eneste sted, jeg har det fra - at man kun er i stand til at bevilge 300.000 kr. ud af 45 mio. kr. Er det virkelig et spørgsmål om græsrodsaktiviteter eller ej?
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-12-16:
Jeg tror i øvrigt, at tallet 8,5 mia. kr. blev nævnt.
Driftsudgifterne ved aktiveringsindsatsen udgør ca. 3,5 mia. kr., og det vil altså sige næsten en halvering af den samlede aktiveringsindsats i dag.
Betyder det, at vi skal vende tilbage til gamle dage, og at de ledige bare skal være overladt til sig selv, ikke deltage i uddannelsesaktiviteter osv., som resulterer i nemmere adgang til jobbene?
Er det det, det betyder, eller hvordan havde man forestillet sig den fremtidige aktiveringsindsats, i og med at man skærer næsten halvdelen af bevillingen væk?
Jacob Buksti (S), 1999-12-16:
Jeg har stor respekt for hr. Kristian Thulesen Dahls engagement i eurosagen, men det, som gør det en lille smule besværligt en gang imellem at diskutere og forholde sig til, er, at paranoiaen åbenbart er så fremtrædende, at den dækker og blokerer for enhver form for fornuftig forholden sig til virkeligheden.
Det er sådan, at når det drejer sig om de forskellige rapporter og om oplysning, som er undervejs, er det ikke korrekt, at der er nogen, der vil undertrykke nogen som helst form for rapport, heller ikke fra Rådet for Europæisk Politik.
Jeg har i en debat her i salen den 3. november klart udtrykt Socialdemokratiets positive opbakning bag den rapport. Det er rigtigt, at man har søgt Udenrigsministeriet om dækning af 800.000 kr. og fået nej med henvisning til, at der var andre rapporter i gang.
Vi har henvist til, at det burde være en opgave for Nævnet for EU-oplysning.
Nu har jeg via pressen forstået, at der har man kun fået 300.000 kr.
Når det er sådan, at man har en bevilling på 15 mio. kr., er det selvfølgelig interessant, at Nævnet vedrørende EU-oplysning åbenbart kun mener at kunne give 300.000 kr. Jeg mener klart, det er en opgave for Nævnet vedrørende EU-oplysning, og der er altså 15 mio. kr. årlig.
Men det kunne jo være en god idé, hvis man kommunikerede ved at skrive til hinanden og ikke via pressen.
Klaus Hækkerup (S), 1999-12-16:
I sin ordførertale sagde hr. Kristian Thulesen Dahl, at Dansk Folkeparti er enig med Venstre på skatteområdet.
Det støtter målsætningen om, at ingen procentsatser og ingen faste kroneafgifter skal sættes op.
Så spørger jeg hr. Kristian Thulesen Dahl: Betyder den målsætning, at det er det, Dansk Folkeparti vil, eller vil det noget andet?
Så svarer hr. Thulesen Dahl: Jeg har forstået det sådan, at Venstres skattepolitik er sådan og sådan.
Jeg vil spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Kan vi få at vide, hvad Dansk Folkeparti mener, eller er det en fuldkommen helgardering, der er lavet i bemærkningerne til de ændringsforslag?
Her vil jeg godt sige, at jeg ikke kan læse de ændringsforslag, Dansk Folkeparti har skrevet, på den måde, som hr. Kristian Thulesen Dahl svarede hr. Ole Hækkerup.
Jeg vil spørge: Er det overhovedet muligt at få at vide, hvad Dansk Folkeparti vil?
Vil det andet end at angribe andre partier i dette Folketing?
Har Dansk Folkeparti en egen politik?
Grete Schødts (S), 1999-12-16:
Først bliver jeg nødt til at sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg nu aldrig nogen sinde har været i et forum, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl også har været.
Så vi har ikke været i debat sammen, ej heller på Fyn.
Dernæst vil jeg bare tilkendegive, at det er et besparelsesforslag med efterlevelsesydelsen.
Nu sparer vi den efterlevelsesydelse til de pensionister, der godt selv kan klare sig, og så giver vi dem, der har dårligst råd, lidt mere.
Når Dansk Folkeparti så efterlyser plejehjemspladser - det eneste, man bare gerne vil i Dansk Folkeparti, er at have nogle flere plejehjemspladser - så kan jeg anbefale Dansk Folkeparti at tage en tur til Århus eller en tur til Odense.
Der er pårørende, der synes, at det er uværdigt at putte deres gamle forældre ind på de små, utidssvarende plejehjem.
Jeg tager gerne med på turen.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-12-16:
Nu kom vi jo lidt ind til sagens kerne, og for mig står det lysende klart, at når man i Dansk Folkeparti laver besparelsesforslag, så er det bare noget man gør med den store pen uden overhovedet at spekulere i dybden over, hvad det er for konsekvenser, det, man foreslår, får.
Når vi nu her senere på dagen vedtager finansloven ved tredjebehandlingen, så vil det fremgå af finansloven inklusive det ændringsforslag, der blev vedtaget i går, at der samlet set er 12 mia. kr. til aktivering.
De 8,5 mia. kr. er dagpenge og godtgørelser, de 3,5 mia. kr. er
Jeg går ud fra, at det er sådan, at det er på driften, at Dansk Folkeparti vil spare og ikke på dagpengene.
Hvis jeg har ret i min antagelse, betyder det, at halvdelen af de aktiviteter, der foregår i dag, skal skæres væk.
Men jeg kan forstå på det sidste svar, at man i Dansk Folkeparti overhovedet ikke gjort sig nogen forestilling om, hvilke konsekvenser det får.
Flemming Hansen (KF), 1999-12-16:
Jeg har den glæde i Folketingets Skatteudvalg og i Folketingets Erhvervsudvalg at arbejde tæt sammen med fru Sonja Albrink
f.eks. Jeg oplever saglighed, dygtighed, indsigt.
I salen hører jeg fru Sonja Albrink gang på gang tale om erhvervslivets vilkår; hvor vigtigt det er, st de bliver forbedret, hvor vigtigt det er, at skatten ikke stiger, men bliver sat ned.
Rundtomkring i landet møder vi det også.
Vi hørte fra Håndværkets Kvinder herinde i Landstingssalen, hvor vigtig det var, at vi lettede vilkårene for de mindre og mellemstore virksomheder.
Og jeg ser i pressen, hvor dygtigt man har ført sig frem omkring generationsskiftet.
Jo, CD har indflydelse.
Men jeg spørger alligevel mig selv: Hvad kom der nu ud af alt det omkring generationsskiftet?
Jeg ser ikke spor af det i finansloven.
Derimod ser jeg stramninger af betydelig størrelse, mange hundrede millioner kroner på momskreditten, fratrædelsesgodtgørelse osv.
Det er mere end stramningerne i pinsepakken, som CD hermed har medvirket til over for erhvervslivet.
Det passer simpelt hen ikke sammen.
Jens Rohde (V), 1999-12-16:
Jeg har altid været en stor beundrer af hr. Peter Duetofts oratoriske talent.
Men det lykkedes altså ikke denne her gang at mane den forvirring i jorden, som jeg i hvert fald sidder tilbage med.
Hr. Peter Duetoft gør meget ud af borgerligheden i CD, men i går kunne vi jo i Aktuelt læse, at det skulle være slut med borgerligheden.
Partikollegaen, fru Susanne Clemensen, siger til Aktuelt, at vi er på vej væk fra at definere os selv som et borgerligt midterparti.
Jeg vil godt spørge hr. Peter Duetoft: Dækker den opfattelse den samlede folketingsgruppe i CD?
Jes Lunde (SF), 1999-12-16:
Tja, hvad skal jeg sige?
Hvis Enhedslisten vælger at blive stående på det synspunkt, at ethvert salg af statslige aktiver er forræderi mod arbejderklassen og alle hellige værdier og den røde fane, er Enhedslisten velkommen til at blive stående dér.
SF bliver ikke stående.
Tag sådan noget som Statens Konfektionsfabrik, hvor staten på et tidspunkt producerede uniformer til betjente, postbude, og hvad ved jeg.
Er det fuldstændig afgørende for den socialistiske ideologi, at sådan noget produceres i statsregi?
Kan det ikke akkurat lige så godt laves på en privat virksomhed?
Jeg har et helt afslappet forhold til den slags ting, og det synes jeg også Enhedslisten skulle tage og få.
Jeg synes, man skal koncentrere sin energi helt andre steder.
Det drejer sig om at få et godt samfund - et samfund, hvor vi sørger for, at der er plads til alle, arbejdsmuligheder for alle og uddannelsesmuligheder for alle, og hvor vi løser de sociale problemer.
Det er da sådan noget, vi skal være optaget af, og ikke fjollet gammel ideologi.
Ærlig talt, prøv at komme en lille smule ud over det!
Prøv at gå den igennem og se alle de steder, hvor der er indsatser for hjemløse og bistandsklienter, bedre uddannelsesmuligheder og bedre job!
Peter Duetoft (CD), 1999-12-16:
Til hr. Jan Petersen vil jeg sige: Nej, det kan vi da ikke, for vi tror ikke på det.
Altså, det gør vi ikke.
Vi tror ikke på, at man kan komme med den garanti.
Men hvis det skulle komme dertil, at vi skal deltage i en regering, eller at vi skal være parlamentarisk baggrund for en regering, så vil man tage nogle forhandlinger om det, og ingen får jo alt.
Men den dér meget firkantede markering af, om man kan slippe for skatteforhøjelser eller afgiftsforhøjelser, den mener jeg jeg allerede i min ordførertale ganske klart fortalte hvad jeg mente om. Til hr. Jens Rohde vil jeg gerne sige, at CD er et borgerligt midterparti.
Det, der blev sagt i går af fru Susanne Clemensen, bliver sagt med nogle ord, som kan være anderledes, end nogle af vi andre ville sige det, men indholdet er jeg helt enig i, nemlig at det bare at sige, at man er borgerlig, uden at definere, hvad det er, hvad er det?
Hvad gavn er der dog i at tro, at Dansk Folkeparti er borgerligt.
Det er de vel i øvrigt ikke.
I gamle dage gjorde nogle af dets medlemmer jo også en dyd ud af, at man ikke var borgerlig.
Men hvad er så Venstre og De Konservative, der tror på nogle andre ideologier, end vi gør.
Hvad giver det, den dér med bare at slynge ud, at man er borgerlig?
Jeg synes, at det er fornuftigt at tage udgangspunkt i borgerlige dyder.
Det er fornuftigt at tage udgangspunkt i borgerlige grundholdninger.
Men bare det at klistre et eller andet skilt på sin ryg, det giver ingenting.
Og det var sådan, jeg opfattede fru Susanne Clemensens budskab, og det synes jeg reelt var ganske udmærket. Så til hr. Flemming Hansen: Jamen jeg skal da ikke stå her og skjule, at der er en masse af de ting på det erhvervsområde her, som vi ikke kan lide.
Men hr. Flemming Hansen kan huske som den konstruktive politiker, han er, at også Det Konservative Folkeparti, når de har indgået aftaler om forskellige områder, af og til er kommet til at betale noget for det hist og her, og det ændrer altså ikke noget ved, at det er vi også kommet til her.
Men vi havde en dagsorden, der stort set gik igennem.
Så vil jeg gerne sige omkring generationsskiftet, st dér har fru Sonja Albrink gjort et stort arbejde, der bl.a. fører til, at der forhåbentlig kommer et par forslag igennem Folketinget i det kommende år.
Det vil jo være mere, end Det Konservative Folkeparti har opnået i ganske mange år. Så på det område er den sidste sag såmænd ikke kørt.
Men lad os nu lade være med alt det dér med æv, bæv, bussemand, du fik ikke sådan, og du gjorde sådan, og hvad ved jeg.
En kendsgerning er, at vi gik ind i nogle forlig vel vidende, at det kostede os noget, men også, at vi fik noget.
Og det, vi fik, prioriterede vi faktisk ganske højt, så til hr. Flemming Hansen vil jeg sige: Lad være med det dér.
De Konservative kommer også til at give noget en dag.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Jeg tror, det var Det Konservative Folkeparti, der engang var borgerlige stemmer, der arbejder, og det er jo ved at komme i gang igen.
Skal man så karakterisere CD, så må man jo sige, at det er borgerlige stemmer, der virkelig arbejder og specielt har arbejdet hårdt og engageret frem til den her finanslov.
Det synes jeg der skal kvitteres for.
Så har jeg et spørgsmål: Jeg hørte, at hr. Peter Duetoft ikke var sådan helt tilfreds med Venstres skattepolitik.
Kunne jeg få det helt krystalklart forklaret heroppe, hvorvidt CD vil arbejde på det grundlag, at ingen skatter må stige, hvor de opkræves i kroner, og ingen skatter må stige dér, hvor de opkræves i procenter?
Vil CD kunne indgå i et sådant arbejdsgrundlag indenfor eller udenfor de inderste lokaler?
Jens Peter Vernersen (S), 1999-12-16:
Der er jo hen over efteråret givet mange løfter i forbindelse
med velfærdssamfundet.
Derfor var det faktisk også uhyre interessant, da jeg for en tre ugers tid siden deltog i et møde for nogle skattefolk i Fredericia, hvor Dansk Folkepartis skatteordfører, hr. Klaus Kjær, var til stede, og hvor man også diskuterede skattepolitik.
Det synes jeg nok er interessant i forhold til disse mange løfter, man giver.
Det virker i hvert tilfælde, som om der ikke er sammenhæng, og så er det jo helt uafhængigt af, at man kan sige, at man har fremsat et finanslovforslag, hvor det ser ud på en bestemt måde.
Det var i øvrigt præcis det, som det kneb gevaldigt for fru Pia Kjærsgaard at forklare Jyllands-Posten, da de spurgte om det samme.
Da kunne fru Pia Kjærsgaard jo heller ikke forklare, hvor pengene skulle komme fra.
Frank Aaen (EL), 1999-12-16:
Vi er helt enige i det med servicejobbene, men det drejer sig om mellem 20 og 30 stillinger i hver kommune, og det er altså ikke det, der rykker noget, og det er ikke det, der skaber begejstring.
Vi synes, det er godt, og vi synes, det er stærkt, men det er altså ikke det, der giver det sociale løft, så folk kan få øje på, at når venstrefløjen er med, får jeg, pensionisten, jeg, førtidspensionisten, jeg, den arbejdsløse, og jeg, bistandsklienten - en af dem, der er lavest i hierarkiet - virkelig noget, som jeg kan føle og se at jeg har gavn af, og derfor stemmer jeg på venstrefløjen næste gang.
Med denne finanslov vil det stadig være sådan, at de højrepopulister, som serverer et miskmask af fremmedhad, overdreven nationalisme og gyldne løfter, som de alligevel ikke kan opfylde, bliver ved med at fiske stemmer nogle steder, hvor de ikke skulle have lov til at fiske stemmer.
Det synes jeg SF har et medansvar for, og det synes jeg er ærgerligt.
Må jeg så bare sige til afslutning, at vi må altså notere os, at SF prioriterer mere politi, herunder mere EU-politi, selv om man kunne have fået masser af bedre politi for de penge, vi bruger i forvejen, og at SF altså er blevet et af de partier, der støtter privatisering af statslige aktiver.
Det synes jeg også er beklageligt.
Jes Lunde (SF), 1999-12-16:
Hr. Søren Søndergaard har jeg jo svaret én gang: Nærpoliti og forebyggende indsats i stedet for vandkanoner og tåregas synes jeg er en klar forskel i indstillingen til forholdene inden for politiet, og vi har fået mange gode ting ind i det politiforlig, som vi er tilfredse med.
Der er en fordom ude i befolkningen om, at venstrefløjen bare er imod politiet, og den kan hr. Søren Søndergaard så få lov til at bygge videre på.
Men SF vil gerne koble sig af den, for det er ikke sådan.
Vi synes, det er ganske udmærket at have et politi i samfundet.
Vi synes, det er godt at have et politi, som kan forebygge kriminalitet, opsøge problemerne og forhindre, at de går af lave rundtomkring, så det er helt op til hr. Søren Søndergaard, om han vil fortsætte med det traume.
Så til hr. Frank Aaen
: Hvor er de sociale forbedringer, hvorfor sidder man ikke ude på plejehjemmene i øjeblikket og roser finansloven?
Det kan nu også godt være, man gør det, det skal ikke helt udelukkes.
Vi lægger f.eks. op til, at kommunerne nu får langt bedre muligheder for at ansætte nogle folk til at lave god social service.
Det kan være
hjemmehjælpere, det kan være folk på plejehjemmene, og det kan være hvor som helst i den offentlige sektor, hvor man har behov for at yde en bedre service.
Det får man nu mulighed for, samtidig med at vi løser et langtidsledighedsproblem, og det synes jeg er vældig godt.
Så er der vores kvartersløft, hvor der er afsat ½ mia. kr. til at løse boligsociale opgaver, og så er der den lange, lange, lange liste over ting fra satspuljen: hjemløse, narkomaner, alle de ting, der her tages fat på.
Så er der bistandsklienterne i forkontoret, og hvad de sidder og snakker om.
Jeg tror nok, hr. Frank Aaen ikke har opdaget tingene endnu, men så kan han jo studere aftalerne senere hen og finde de gode ting, for de er der, og der er mange af dem.
Men i det hele taget kan jeg ikke forstå, hvorfor hr. Frank Aaen er så bekymret og så ked af det, for Enhedslisten er jo også med i mange gode aftaler om årets finanslov, og det synes jeg er ganske fornuftigt af Enhedslisten at have sørget
for at være.
Pernille Sams (KF), 1999-12-16:
Hr. Peter Duetoft brugte sin ordførertale til at forsøge at forsvare CD's deltagelse i den ræverøde finanslov.
Men helt ærligt, er det ikke mere et udtryk for, at CD har skiftet ham, men ikke rigtig tør sige det officielt, fordi man er bange for, at vælgerne ikke har skiftet ham?
Det tyder alt jo mere og mere på.
Så sent som i går - det er jo allerede blevet nævnt - siger den unge CD'er Susanne Clemensen udtrykkeligt: »Vi er på vej væk fra at definere os selv som et borgerligt midterparti.«
Så når selv CD'ere indrømmer, at det er CD's opgave nu at trække Socialdemokratiet mod venstre,
så er der jo ikke noget at sige til, at vi andre også opdager det.
Den røde lampe lyser, så jeg må komme tilbage.
Jørgen Estrup (RV), 1999-12-16:
Jeg kan måske godt forstå, hvis fru Gitte Seeberg bliver en lille smule træt af, at vi en efter en går op og hiver fat i udtalelser om de to fløje i dansk politik.
Hvorfor har De Konservative glæde af den opdeling?
Er det, fordi det sådan giver en eller anden tryghedsfornemmelse at være med i familien?
Er det lidt bedre, hvis man nu kunne forestille sig, at firkløveret stadig væk eksisterede og ikke var sådan en lille vissen plante, men faktisk noget, som var et stort, stærkt regeringsalternativ, for så så fremtiden jo lys og lykkelig ud?
Eller er det egentlig mere sådan lidt, fordi man falder tilbage i gamle traditionelle baner: de andre er jo røde, og man er jo de rigtige?
Peter Duetoft (CD), 1999-12-16:
Jeg var ked af, at fru Gitte Seeberg ikke engang citerede rigtigt.
For den kurv, jeg gav SF, og som var meget klar i de udtalelser, der var i adskillige aviser, var ønsket om, at SF's formand, hr. Holger K. Nielsen, skulle holde op med hver eneste gang, SF og CD gik sammen om en ting, vi var enige om, så at begynde at regne med, at vi skulle i regering med dem. Hr. Holger K. Nielsen blev ved og blev ved og blev ved at tale om et regeringssamarbejde, hvor SF og CD kunne være sammen, og den kurv blev sendt meget, meget firkantet.
Og den blev sendt så firkantet, så der blev sagt, at fordi vi er enige om servicejob, betyder det altså ikke, at vi er enige om udenrigspolitik, om EU, om forsvar, om Kosovo, om alle de ting.
Og der er så stor forskel på mange områder på SF og CD, at hr. Holger K. Nielsens drømme om regeringssamarbejde ikke er realistiske.
Det var den kurv, der blev sendt.
Der var intet om, at man ikke kunne gå sammen om servicejob.
Og det ville fru Gitte Seeberg, hvis hun gad kigge lidt efter i en række aviser og i tv-indslag og radioindslag i forbindelse med CD's landsmøde, have fundet ud af.
Så lad være med at lave nogle myter her under debatten i dag.
Gitte Seeberg (KF), 1999-12-16:
Men jeg har da flere artikler liggende hernede.
Jeg mener sådan set, at jeg er på rette bane i denne sag.
Men det er klart, at det har været en skuffelse for os i Det Konservative Folkeparti, at vi har måttet se CD lægge stemmer til alle de aftaler, som man har indgået sammen med regeringen, SF og i nogle tilfælde også Enhedslisten.
Det er vi ikke så overraskede over.
Det er ikke noget personligt, men det er jo et spørgsmål om politik.
Vi har fru Sonja Albrink, som står her på talerstolen dag efter dag hele året igennem og taler erhvervslivets sag, og hvad er det så, vi ender op med at få?
En række nye skatter og afgifter.
Og til hr. Jørgen Estrup: Jeg var ikke klar over, om det var et spørgsmål, eller om det bare var en konstatering.
Jeg må sige, at jeg betragter det nok snarere som et indlæg i debatten.
Jeg har svært ved at få øje på spørgsmålet; så må det jo blive stillet en gang til.
Og det samme gælder sådan set også hr. Jens Peter
Vernersen
Jeg vil da også sige, at vi må jo glæde os over, hvis skattetrykket går den rigtige vej, og den rigtige vej er nedad.
Men vi må jo også sige, at 1999 har sat rekord, og det positive skulle så være den øgede opsparing osv., der så skulle smitte af her i år 2000.
Jes Lunde (SF), 1999-12-16:
Jeg vil godt bore lidt mere i De Konservatives forhold til den offentlige sektor.
Nu forstod jeg så, at De Konservative ikke ønskede at skære ned inden for sundhed og politi.
Det er jeg sådan set helt med på, for vi har lige præcis indgået en aftale sammen om at udvide den offentlige sektor inden for politi og sundhed.
på det her punkt.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvor er det så
egentlig, De Konservative vil skære ned i den offentlige sektor?
Hvor er det egentlig, man vil skære ned?
For jeg har indtryk af, at hver gang, De Konservative bevæger sig bare i nærheden af noget med en egentlig nedskæring, og de så begynder at undersøge tingene, så kommer de på bedre tanker.
I forrige sæson var det sådan, at De Konservative gerne ville lukke daghøjskolerne.
Så tog daghøjskolerne det yderst fornuftige initiativ at invitere den konservative folketingsgruppe på besøg.
Så så man, hvad det var, der foregik, og nu vil man ikke nedlægge daghøjskoler længere.
Det synes jeg er helt fint.
Alle har ret til at blive klogere.
Hatten af for det, men hvor er det så, man vil skære ned?
Hvor er det så, man vil skære ned?
Og så kan det måske blive kædet sammen med et svar til hr. Buksti, som spurgte: Står Det Konservative Folkeparti bag Venstres skattepolitik?
Hr. Anders Fogh Rasmussens løfte, hans ed til den danske befolkning.
Støtter De Konservative også det?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Jeg glemte i min kompliment til Det Konservative Folkeparti at nævne, at det faktisk også var ganske godt gået, at der blev lavet en aftale, der sikrer, at vi kunne finansiere de af Folketinget besluttede tre vejstrækninger.
Jeg synes faktisk, at det er vigtigt at fremhæve, fordi nogle har jo lagt indholdsmæssig og forhandlingsmæssig kraft i tingene, mens andre blot har tilsluttet sig.
På det her punkt har også Det Konservative Folkeparti leveret direkte engagement i sagen. Og så var der svaret om skattetrykket.
Hr. Jes Lunde var inde på det.
Det er vigtigt både for de andre, der skal følge den politiske udvikling, og givet også for befolkningen, om Det Konservative Folkeparti - som jeg helt klart forstår - har sin helt egen skattepolitik.
Mon Det Konservative Folkeparti vil indordne sig under det skattepolitiske udgangspunkt, som Venstres leder har givet oppositionen og dermed alternativet i dansk politik?
Er Det Konservative Folkeparti enige om og enig i, at ingen skatter må hæves, når de hentes i kroner, og ingen skatter må hæves, når de opkræves i procenter? Er Det Konservative Folkeparti enig eller uenig i den målsætning?
Det er et helt enkelt spørgsmål.
Jacob Buksti (S), 1999-12-16:
Vi er mange, der anerkender Det Konservative Folkepartis aktivitet og energi for at vise, at man også er et parti, der har lyst til at arbejde herinde, og derfor så var det, jeg stillede det spørgsmål om, hvordan man har det hos Det Konservative Folkeparti med at deponere sin handlefrihed hos partiet Venstre, for partiet Venstre har udstedt et skattestopløfte, som åbenbart blokerer handlefriheden for Det Konservative Folkeparti til endda aktivt at indgå i nogle af de mærkesager, man selv har arbejdet for.
Og når man melder så bastant ud for befolkningen, så det virkelig står mejslet i granit: »No more taxes«, så passer det altså ikke med det, Det Konservative Folkeparti siger, heller ikke med det, som Det Konservative Folkepartis leder har udtalt til pressen.
Hvad er det for en linje, vi skal tro på hos det borgerlige Danmark.
Den afgrundsdybe forskel, er det Venstre eller De Konservative, vi skal tro på?