runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2006-03-29:
Jeg er enig med integrationsministeren i, at det er væsentligt, at retten går sin gang, og jeg er sikker på, at politi og anklagemyndighed også finder nogle beviser for, at der er bedrevet landsskadelig virksomhed.
Den side af sagen er jeg meget tryg ved.
Den ligger hos anklagemyndigheden.
Nu er det lidt ærgerligt, at erhvervsministeren er gået, for til Berlingske Tidende den 24. marts siger De Konservatives formand
, at imamer, der bruger den slags metoder, altså prædiker ekstremisme i strid med de demokratiske spilleregler, skal kunne udvises.
Han siger: Den her sag understøtter det budskab, jeg var fremme med for 3 uger siden: Imamer, der bruger den slags metoder, hører ikke til i Danmark.
Jeg vil spørge, om integrationsministeren er enig i den hensigt, der ligger i erhvervsministerens udtalelse her, at nu skal der altså ske noget.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-29:
Altså, jeg bliver da også arrig, når jeg hører alle de ting, som visse imamer går rundt og siger.
Det tror jeg vi er mange der deler.
Jeg må bare fastholde, at det afgørende altså ikke er, om der er nogen, der kalder sig imam.
Det afgørende er, hvilket opholdsgrundlag der er.
Og der har vi faktisk en række redskaber til at sige til folk: I er altså ikke velkomne i Danmark.
Men det kræver, at der er en dom, og det synes jeg sådan set er det, vi skal holde os til.
Søren Espersen (DF), 2006-03-29:
Jeg vil gerne have i hvert fald to ting påpeget.
Først: Er integrationsministeren ikke enig med mig i, at en lov, der bliver vedtaget i det her Folketing, selvfølgelig kan ændres af en lov, der siger det modsatte, altså at en mand, der får statsborgerskab ved lov, selvfølgelig også kan fratages statsborgerskab ved lov, bare der er 90 mandater for loven?
Det er det første, jeg vil bede ministeren om at bekræfte.
Man gør det i Frankrig.
12 imamer er ifølge TV 2 den 27. marts blevet smidt ud for at have opfordret til vold mod kvinder.
I Italien har man en tilsvarende lovgivning.
I England har man også ifølge Jyllands-Posten den 25. august smidt 14 udenlandske ekstremister ud, imamer.
Der er altså en tendens i de lande, vi sammenligner os med, til at gøre præcis det, vi siger at man nu fra regeringens side skal komme i gang med.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-29:
Mig bekendt har vi sådan set de samme redskaber, som man har i England og Frankrig, og det er også muligt, at en imam, der f.eks. er her som religiøs forkynder og opfordrer til vold mod kvinder og får dom for det, kan udvises.
Vi er meget opmærksomme på det her, og det synes jeg da fortsat vi skal være.
Hr. Søren Espersen sagde jo også, at han var tryg ved, at vi nu må lade politiet og domstolene gøre deres arbejde.
Jeg opfordrer sådan set bare til, at vi ser, hvad der kommer ud af det, og ser, om vores lovgivning ikke faktisk fungerer.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Skriftlig begrundelse
I Erhvervs- og Selskabsstyrelsens værdisæt fastslås det, at »jeg er funky, udfordrer vanetænkning og finder nye veje, der gør en forskel«.
Pia Kjærsgaard (DF), 2006-03-29:
Men til sagen
: Det, som lå i ministerens seneste besvarelse, var, at der er nogenlunde de samme regler i Frankrig, England og Danmark.
Jeg vil godt bede ministeren om at redegøre noget mere for reglerne, for jeg mener, at vi er i en situation, hvor vi ikke bare kan henvise til, hvad vi har gjort for måneder tilbage.
Vi er i en helt speciel situation i Danmark efter alt det, der har været fremme fra imamernes side, som i den grad har skadet Danmark, og hvor man aldrig ved, hvordan det kan udvikle sig på længere sigt.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-29:
Først til den skriftlige redegørelse: Den vil jeg meget gerne levere, også med hensyn til de internationale konventioner.
For det er rigtigt, at England har nogle undtagelser, f.eks. når det drejer sig om konventionerne om statsborgerskab, fordi de havde nogle særlige forhold.
Sådan har vi det også i forhold til nogle konventioner, men det vil jeg meget gerne redegøre for skriftligt.
Med hensyn til opholdsgrundlag er det muligt at udvise folk, der er her på humanitært ophold på en permanent opholdstilladelse, hvis de får en dom, som også indeholder en udvisning.
Det tror jeg at vi skal være glade for.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-29:
Jeg vil godt stille et spørgsmål til integrationsministeren, for det ligger os meget på sinde at få en afklaring af de her ting omkring imamer, der er yderliggående og opfordrer til boykot mod Danmark, men stadig væk opholder sig i landet og stadig væk nyder den beskyttelse, som det giver.
Det ligger os meget på sinde at gøre noget ved det og få en klarhed over, hvad det egentlig er, regeringen vil.
For der er sagt mange ting.
Både Venstre og Konservative og altså også Dansk Folkeparti har sagt, at det skal have konsekvenser, hvis man så afgørende afviger fra de principper, vi har i Danmark, og opfordrer til boykot mod Danmark.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om man vil kopiere det, som England gør i forbindelse med udvisning af yderliggående muslimer, imamer.
England har indgået særlige aftaler med Jordan og Libyen og måske også en række andre lande, med henblik på at man der vil tage imod de personer, der eventuelt måtte blive udvist.
Det er jo, som jeg forstår det, en af de forhindringer, som måske er i forbindelse med snakken om dobbelt statsborgerskab, at Danmark ikke vil udvise til lande, hvor man ikke rigtig ved, hvad der sker.
Kunne vi så ikke kopiere det engelske eksempel og lave den slags aftaler, så man er sikker på, at man egentlig bare gør det samme som England, hvilket jo ikke ret mange kan være kede af eller uenige i?
England er en nær allieret af Danmark, og vi gør mange ting ligesom England på mange andre områder.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-29:
Regeringen arbejder meget aktivt på tilbagetagelsesaftaler, uanset om der er tale om imamer eller ikke imamer, og det er et redskab, som vi bruger meget aktivt.
Jeg tror ikke umiddelbart, at det er det, der ville være den største barriere.
Men jeg er sådan set enig med hensyn til tilbagetagelsesaftaler.
Der, hvor det er nødvendigt, agerer regeringen meget aktivt.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-29:
Skal jeg forstå ministerens svar derhen, at hvis det er sådan, at Danmark efter regeringens opfattelse og også efter mange andres opfattelse ikke går langt nok i forsøget på at udvise yderligtgående imamer, også dem med dansk statsborgerskab, vil regeringen kopiere det, som man gør i Frankrig, det, som man gør i England – hvis det er muligt inden for konventionernes regler, selvfølgelig?
Skal jeg forstå det sådan, at man vil kopiere de regler, man har i andre lande, med henblik på at man så rent faktisk kan udvise imamer, der kommer med de her yderligtgående budskaber?
Det håber jeg, og jeg forstår det sådan, men jeg skal lige være sikker på, at regeringen er indstillet på det, når man har indhentet de her redegørelser, som ministeren lovede fru Pia Kjærsgaard at kopiere, f.eks. den franske og den engelske ordning.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-29:
Jeg kender ikke de franske og engelske ordninger så præcist og detaljeret, at jeg kan sige, at regeringen ønsker at kopiere dem.
Jeg tror faktisk også et meget langt stykke ad vejen, så langt, som jeg nu kender den, at vi faktisk har de redskaber, som man også har i Frankrig og England.
Men skal det være i yderligere detaljer, vil jeg meget gerne redegøre skriftligt for det, som fru Pia Kjærsgaard bad om.
Jeg synes også, vi skal være opmærksomme.
Jeg tror, de fleste af os har haft den samme reaktion på de oplevelser, vi har haft med en række imamers ageren.
Det synes jeg også vi skal være opmærksomme på fremadrettet og sikre, at vores lovgivning er tilstrækkelig, er som vi ønsker den.
Men når det er sagt, er jeg også nødt til at fastholde, at vi lever i et retssamfund, og der skal falde en dom, der skal vurdere, om der er nogen, der har forbrudt sig mod lovgivningen.
Derfor synes jeg, at vi skal lade vores retssystem arbejde, præcis som det gør lige i øjeblikket.
Søren Espersen (DF), 2006-03-29:
Lige det sidste først med hensyn til et retssamfund: Jeg mener jo bestemt også, at så vel Frankrig som Storbritannien, Italien, Tyskland og andre lande, som vi har nævnt, er retssamfund.
De har bare nogle andre måder at gøre det på.
Men jeg vil i hvert fald slutte af med at sige tak for tilsagnet, der er givet fra ministeren om, at vi får en redegørelse for, hvad det er for nogle ting, der har gjort, at man har kunnet udvise ekstreme islamister i andre vesteuropæiske lande, og om der er lovgivning der, som vi eventuelt kan lære af.
Jeg ser frem til at læse den redegørelse.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-29:
Den vil jeg som sagt meget gerne levere, men måske kan vi også heraf konstatere, at vi heldigvis ikke har så mange ekstreme imamer, som man åbenbart har i England og Frankrig, og det skal vi så måske trods alt også prise os lykkelige for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-29:
Jeg skal starte med at takke statsministeren for at ville tage den her debat.
Det er jo et udenrigspolitisk område, men eftersom det er statsministeren, der jo forestår forhandlingerne ved udvidelsen af EU, mener jeg, at det her også må henhøre under hans kompetenceområde.
Og det, som sagen kort handler om, er, at statsministeren jo som repræsentant for Danmark og dermed som repræsentant i EU altså i øjeblikket forhandler med Tyrkiet om medlemskab af EU; Tyrkiet, som har vandaliseret en stor del af Nordcypern, og som på mange områder har forbrudt sig imod internationale regler og love i den behandling, som man har givet nordcyprioterne.
Og jeg mener, at det er centralt at få statsministerens klare holdning til, hvorvidt den behandling, som tyrkerne har givet Nordcypern og nordcyprioterne, er i overensstemmelse med de menneskerettigheder og konventioner, som vi normalt hylder.
Så det vil jeg håbe at statsministeren vil svare på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-29:
Som hr. Morten Messerschmidt selv antyder, burde spørgsmålet egentlig have været stillet til udenrigsministeren, som har ressortansvaret for Tyrkiet og Cypern, men ud fra en samlet vurdering har jeg så accepteret at besvare spørgsmålet.
Det må selvfølgelig blive på det mere principielle plan.
Og jeg vil godt understrege, at Tyrkiet i forhandlingerne med EU vil blive bedømt på, om Tyrkiet opfylder de politiske og økonomiske Københavnskriterier.
Og det politiske kriterium omfatter også respekten for religionsfrihed.
Og Europa-Kommissionen overvåger løbende udviklingen i Tyrkiet som led i optagelsesforhandlingerne.
Lene Espersen (KF), 2006-03-29:
Det er min personlige opfattelse, at jeg ikke kan forstå, at man vil bo i et land, hvor man ikke bryder sig om at være, hvor man synes, at alt er galt.
Jeg må også sige til fru Pia Kjærsgaard, at hvis folk er her på et lovligt grundlag, så er de her på et lovligt grundlag, og integrationsministeren, for det er jo integrationsministerens lovgivning, har redegjort for, hvilke betingelser der skal være opfyldt for, at man kan udvise folk fra det her land.
Sådan er det.
Jeg tror også, at jeg må sige til fru Pia Kjærsgaard, at jeg synes, det er dejligt, at der er en god og en saftig og en aktiv debat, også om de ting, der er kontroversielle.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-29:
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre fra statsministerens side.
Men jeg synes, at der er en tendens til i den her debat alene at se på problematikken, kan man sige, fra Ankaras synsvinkel, hvorimod jeg mener, at det ville være langt mere relevant i virkeligheden at se på problemet fra Nicosias synsvinkel.
For sagen er jo altså, at en del af Cypern i over 30 år har været besat af Tyrkiet, og det har altså afstedkommet en lang række ubehageligheder for cyprioterne, bl.a. at de gamle græske kirker, cypriotiske klostre og andre helligdomme er blevet omdannet til hoteller, kasinoer, kroer, restauranter og til andre meget sekulære formål, kan man sige, som jo nok må betragtes som en meget, meget grov krænkelse af den religion, som man nu udøver på Cypern.
Jeg vil gerne høre, om ikke statsministeren er enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at en tyrkisk besættelsesmagt på den måde har omdannet kirker og andre religiøse helligdomme til hoteller og restauranter og kasinoer i det nordcypriotiske område.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-29:
Nu henviste mine indledende bemærkninger til et spørgsmål, der var før fra en Socialdemokrat til økonomi- og erhvervsministeren, og hvor det undrede mig noget, at man skal bruge tid på det i Folketinget, så det var bare sådan en lille sidebemærkning.
Det havde i øvrigt ingen indflydelse på mit svar til hr. Søren Espersen og vil heller ikke få det på svaret til fru Pia Kjærsgaard.
Så kan vi fratage folk deres statsborgerskab, hvis vi ikke gør dem statsløse.
Så vil jeg tilføje – og det er ikke møntet på nogen særlige personer, også fordi jeg ikke ved, hvordan situationen er for dem – at vi har et princip i Danmark om, at vi ikke accepterer dobbelt statsborgerskab.
Det er der en masse gode grunde til.
Men flygtninge beder vi ikke om at ophæve deres gamle statsborgerskab, fordi vi ikke beder flygtninge om at gå til den myndighed, de er flygtet fra, for at få ophævet deres statsborgerskab.
Så der er nogle, der har et dobbelt statsborgerskab, det tror jeg der er mange flygtninge der har, og derfor kan det også være realistisk, at man kan fratage et statsborgerskab, og at de kan falde tilbage til deres eget, og at man kan udvise dem.
Lene Espersen (KF), 2006-03-29:
Jeg kan ikke sige andet til hr. Kim Christiansen, end at jeg såmænd godt kan forstå, at vi alle sammen bliver berørt og også lader os påvirke af de mange henvendelser, der har været i sagen, og sagtens kan sætte mig ind i, hvordan det enkelte menneske og den enkelte familie føler, at det er uretfærdigt.
Men jeg må blot sige, at det her er noget, der har været belyst utallige gange i Folketinget, og det er noget, som Folketingets partier var klar over.
Derfor kan jeg ikke gøre meget andet end at sige, at der var meget, meget stor tilslutning til den lovændring, der blev gennemført for kort tid siden, og så sige, at jeg synes, at det var meget fornuftigt.
Så er det klart, at hvad Folketingets partier gør på egen hånd, ligger uden for min beslutningskompetence, og derfor vil jeg selvfølgelig også blot afvente og se, om debatten i dag vil afstedkomme flere initiativer fra partiernes side.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2006-03-29:
Jeg vil godt bede ministeren om at komme med en skriftlig redegørelse omkring andre landes brug af fratagelse af statsborgerskab, for der er jo nogle konventioner, som andre lande mig bekendt ikke har underskrevet, og som Danmark har underskrevet.
Det kan være, at vi i virkeligheden, det har der jo været tale om før, skulle begynde at revurdere vores konventioner.
Ikke sådan, at man skal bryde dem,
det synes jeg absolut ikke – aftaler, man har indgået, bryder man ikke – men at man på længere sigt ser på, om det er rimeligt, at vi stadig væk er fastholdt af så mange konventioner, som vi rent faktisk er i Danmark, og som andre lande, som vel helt klart må betragtes som lande, som vi normalt sammenligner os med, ikke er.
Men stadig væk med hensyn til statsborgerskab eller ikke statsborgerskab og opholdstilladelse: Der er jo nogle meget markante imamer, som alene har opholdstilladelse, og som ganske vist har været her i en årrække, som også ligger ud over den grænse, hvor man får permanent opholdstilladelse.
Men der er også nogle, der har en humanitær opholdstilladelse givet af ministeren, og jeg vil da meget gerne bede ministeren om at gå ind i en overvejelse af, om det fortsat er berettiget, at de bor i Danmark.
Vil ministeren gøre det?
Lene Espersen (KF), 2006-03-29:
Jeg må sige, at fru Pia Kjærsgaards spørgsmål går noget ud over det spørgsmål, som hr. Peter Skaarup har stillet til mig.
Men som jeg har tilkendegivet, og som jeg gerne gentager igen, er det regeringens klare opfattelse, at det vil være rigtigt at vurdere, hvordan regelsættet er i andre lande, med henblik på at se på om der er behov for justeringer af den danske lovgivning.
Det er naturligvis, fordi et forløb som det, vi har været igennem den sidste uges tid, jo får helt almindelige mennesker, langt de fleste af dem, til at spørge sig selv: Er det rimeligt, at disse mennesker har ophold i Danmark?
Hvorfor bliver de her?
Hvad kan vi gøre?
Til det er svaret, at jeg synes, det er rigtigt, at man så ser på, hvad andre lande har gjort, men man må også turde sige, selv om det er at tale imod en folkestemning, at folk, der er her på et lovligt grundlag, er her på et lovligt grundlag.
Man kan så gå ind og så se på, om reglerne er gode nok og om de er skrappe nok for at give det grundlag, men sådan er det nu engang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-29:
»Kan ministeren bekræfte, at Det Muslimske Broderskab er en fundamentalistisk organisation, der arbejder for, at sharialovgivningen skal udbredes til hele verden og være lovgrundlag i alle lande, at organisationen har været forbudt i Egypten siden 1954, og at organisationen bl.a. støtter Hamas' væbnede kamp mod Israel; kan ministeren endvidere bekræfte, at en sådan organisation opererer i Danmark, og er ministeren i så fald enig i, at dette er bekymrende, og at det er bekymrende, at toneangivende imamer i landet ifølge dokumentarprogrammet af journalisten Mohamed Sifaoui fra den franske tv-station France 2 tilslutter sig organisationens synspunkter, og i bekræftende fald, hvordan vil ministeren modvirke Det Muslimske Broderskabs virke og udbredelse i Danmark?«
Kim Christiansen (DF), 2006-03-29:
Det, jeg kan forstå på alt den her snak, er, at vi er rørende enige om, at sanktioner mod spirituskørsel skal være hårde og konsekvente.
Jeg er bare igen nødt til at sige, at vi har lavet en fejl, og den vil Dansk Folkeparti i hvert fald gøre sit til at rette op på.
Jeg er ked af, hvis justitsministeren ikke vil være med til det, men det, vi har lovet nogle mennesker på grundlag af en ældre lovgivning, uanset hvor forkert det kan være – jeg er enig i, at den nye lovgivning er rigtig og den er god – er vi nødt til at stå ved, og det vil vi i Dansk Folkeparti i hvert fald stå ved.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-29:
I den tv-udsendelse, som vi har diskuteret tidligere i spørgetiden, fremgår det, at der er en organisation, der hedder Det Muslimske Broderskab, som Islamisk Trossamfund ifølge udsendelsen har tætte kontakter til.
Det er jo en organisation, som er forbudt i Egypten, som af mange beskyldes for at være tankegrundlag for og give støtte til terrorisme, og visse steder blandt moderate kredse i Mellemøsten opfordrer man til, at organisationen bliver sat på den amerikanske terrorliste og også på EU's terrorliste.
Jeg vil altså spørge justitsministeren: Bekymrer det ikke justitsministeren, hvis Det Muslimske Broderskab, som er en ekstremistisk organisation og har tilhængere i Danmark, organiserer sig omkring moskeen i København, som har været meget omdiskuteret, og omkring Det Islamiske Trossamfund?
Hvad vil man fra myndighedernes side gøre for at bekæmpe Det Muslimske Broderskab og deres aktiviteter i Danmark?
Jeg har selvfølgelig forståelse for, hvis ministeren ikke kan afsløre de efterforskningsmetoder, som PET bruger, og ikke kan afsløre konkrete personer, som man måske er meget opmærksomme på og måske overvåger fra PET's side.
Men jeg synes, det ville være relevant, når nu organisationen kommer frem i lyset og det står klart, at den franske journalist betragter den her organisation som en af de organisationer, der arbejder ikke bare i Danmark, men i en række andre lande, og er en slags fællesnævner for, hvad man opfatter som en terroristisk virksomhed, en ekstremistisk virksomhed i de vestlige lande, at ministeren kommer med sin mening om, at sådanne aktiviteter finder sted i Danmark, og hvad vi i øvrigt gør for at bekæmpe sådanne aktiviteter.
For det er selvfølgelig vigtigt, som ministeren tidligere sagde, at ministeren og andre tager afstand fra de aktiviteter, som er, og som måske er koncentreret – i hvert fald ifølge udsendelsen – omkring Det Islamiske Trossamfund i Danmark.
Lene Espersen (KF), 2006-03-29:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg ikke kan gøre meget andet end at gentage det svar, jeg allerede er kommet med.
For jeg vil sige, at PET gør et godt og et effektivt arbejde, der bl.a. går ud på at forebygge terror i Danmark, og til det bruger de en lang række metoder og måder.
Som jeg understregede, synes jeg, det er meget vigtigt at få fremhævet her i dag, at noget af det, som PET prioriterer ekstremt højt, er at forhindre en radikalisering, ikke mindst af unge med anden etnisk baggrund, og det er der altså flere forskellige initiativer der gerne skulle være med til at sikre at vi forebygger mest muligt.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-29:
Men kan ministeren ikke fortælle her i Folketinget, hvad ministerens mening er om, at den her organisation åbenbart virker aktivt i Danmark?
Der er meget, der tyder på, at man også har haft tæt kontakt til nogle af dem, der har stået bag terrorangreb rundtomkring i verden.
Det er jo en kendt sag, at den blinde sheik, der stod bag det første angreb på World Trade Center, på et tidspunkt har været på besøg i Danmark og besøgt Abu-Laban, og derfor synes jeg, det er relevant, at ministeren siger: Hør, det skal vi passe på, det er en organisation, vi skal være meget forsigtige med, og som regeringen gerne ser komme på EU's og USA's terrorliste.
Men hvis det nu er sådan, at der er personer i Danmark, der støtter terrorisme, som måske er involveret i terrorisme, som man så holder øje med, og at de kræfter har kontakt til Det Muslimske Broderskab, er omfattet af Det Muslimske Broderskab, som den franske journalist kunne fortælle i udsendelsen at situationen er, kunne ministeren så ikke give det tilsagn til Folketinget, at den danske regering vil arbejde på, at en sådan organisation kommer på EU's terrorliste?
Det er vel derfor, man har en terrorliste, så man f.eks. kan blokere pengestrømmen.
Lene Espersen (KF), 2006-03-29:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at uanset hvad organisationen hedder, eller hvad den gør, så er det, hvis det er organisationer eller personer, der har sympati for eller har relationer til terrorvirksomheder, noget, som PET interesserer sig for og interesserer sig for som sin primære opgave.
Jeg vil også sige til hr. Peter Skaarup, som jeg svarede hr. Søren Espersen, at det godt nok ikke er i min ministerkreds, det bliver besluttet, men det er i EU's udenrigsministerkreds, at man beslutter, hvem der skal på EU's terrorliste, og der er der nogle betingelser, der skal være opfyldt, for at en organisation eller personer kan komme på den liste.
Jeg har ikke oplysninger i dag, der begrunder, at den organisation, som hr. Peter Skaarup i dag stiller spørgsmål om, skulle være berettiget eller have gjort sig fortjent til at komme på listen, men jeg er helt sikker på, at hvis der måtte fremkomme oplysninger, der kvalificerer dette, så er det noget, som EU's udenrigsministre vil tage meget alvorligt og dermed også tage op til fornyet overvejelse.
Men det kræver altså enten, at der er personer eller organisationer, der er dømt, eller at der er en efterforskning i gang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Christiansen (DF), 2006-03-29:
»Vil ministeren overveje en overgangsordning for de personer, der efter ophævelse af færdselslovens § 132, stk. 2, ikke har mulighed for at generhverve førerbevis efter halvdelen af frakendelsesperioden, selv om de har gennemført eller pr. 1. september 2005 var i en kontrolleret alkoholistbehandling?«
Skriftlig begrundelse
Det er ikke særligt hensigtsmæssigt i relation til folks retssikkerhed.
I efteråret trådte en ny lov, L 7, i kraft 1. september 2005 bl.a. med skærpelse af sanktioner over for spirituskørsel.
I den forbindelse havde man slettet en paragraf, § 132, stk. 2.
Jeg skal være den første til at indrømme fejlen.
Det er jo aldrig en skam som politiker at indrømme, at man har lavet en fejl.
Og det er måske lidt mit indtryk, at justitsministeren har valgt at gøre det på sidstnævnte måde.
Jeg synes, det er betænkeligt, at man på denne her måde lovgiver med tilbagevirkende kraft og med et pennestrøg sløjfer muligheden for de mennesker, der ellers skulle kunne generhverve deres kørekort hurtigere.
Man har så hermed afskåret dem fra den ret.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren, om hun ikke er enig.