runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2001-05-30:
Først til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at jeg har meget sympati for at se på trangskriteriet i forbindelse med, at man kommer i den situation.
Men jeg synes, vi skal gøre opmærksom på én ting omkring bortfaldet af procentafgiften på tinglysning af eksempelvis skifteretsattester, nemlig at det da i hvert fald er en kraftig forbedring for dem, som kommer i den situation.
Det synes jeg man glemmer lidt her omkring.
Med hensyn til fru Kirsten Jacobsens eksempel om et ejerlejlighedskompleks ude på Holmen kontra det andet kan det være svært at have med at gøre. Men partsidentiteten er klaret i forbindelse med den lovgivning, der kom for 2 år siden.
Der verserer en igangværende sag i retten, og den skal jeg ikke forholde mig til.
For så vidt angår den meget store debat, vi også har haft omkring rykningspåtegning, vil jeg gøre opmærksom på ét: Rykningspåtegninger findes jo ikke alene, når det drejer sig om konverteringer.
Det var fru Kirsten Jacobsen også inde på.
Det er jo altså også sådan, at der findes rykningspåtegninger på ejerpantebreve, der eksempelvis ligger i pengeinstitutter; der findes rykningspåtegninger på sælgerpantebreve, som skal rykke i forbindelse med optagelse af et lån eller i forbindelse med konverteringer.
Så kan fru Kirsten Jacobsen jo anfægte, om det skøn, vi har omkring 160.000 rykningspåtegninger, hvoraf vel op mod ca. 50.000 rykningspåtegninger var i forbindelse med konverteringer, er rigtigt, eller det er forkert.
Det er de bedste oplysninger, som vi har kunnet komme frem til.
Frank Aaen (EL), 2001-05-30:
Jeg har personlig den tålmodighed, der skal til at afvente, at en retssag afgør, hvordan man tolker en lovgivning.
Det tror jeg sådan set er klogere end at lade skatteministeren gøre det her fra Folketingets talerstol.
Men skulle det vise sig, at vi får så rundtossede eksempler som dem, der har været fremme, så kan jeg give fru Kirsten Jacobsen det tilsagn, at Enhedslisten vil sørge for, at det forslag kommer op i Folketinget igen. Det er den ene ting.
Den anden ting er, at når nu ministeren giver det gode tilsagn - jeg synes også, fru Kirsten Jacobsen skulle være glad for, at vi ser på det spørgsmål om de 1.400 kr. i tinglysning for pensionister, der ikke har meget at leve for - så vil jeg foreslå, at vi, da vi alligevel skal have Skatteudvalget i arbejde igen, fordi vi har fået en anden sag sendt tilbage, også sender denne her sag tilbage og laver en lille betænkning, hvori vi skriver, at det kigger vi på, sådan at vi er sikre på, at det gør vi.
Helen Beim (S), 2001-05-30:
Derimod er jeg overbevist om, at den almindelige praksis rundtomkring i kommunerne er, at man aftaler et afviklingsforhold med skyldneren.
Og når man gør det, er man ikke længere omfattet af rykkergebyrer.
Jeg håber og tror på, at det eksempel, som Enhedslisten har beskrevet i bemærkninger til forslaget, er et enkeltstående uheldigt eksempel.
Men jeg tror ikke, det er den gængse praksis i landets kommuner.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Jeg tror, der gik 14 dage efter sidste valg, før den første kvikke journalist begyndte at spørge, hvem vi egentlig ville pege på efter næste valg.
Og jeg kan i hvert fald sige én ting, og det er, at CD anerkender, at der mellem valgene er
nogle arbejdsperioder i Folketinget, hvor man forholder sig til visse emner uden sådan set at udpege regering.
Og heller ikke under en afslutningsdebat. Jeg har ikke hørt statsministeren udskrive valget endnu.
Jeg tror heller ikke, han gør det.
Og derfor vil jeg selvfølgelig overhovedet ikke svare på det der.
CD's holdninger er derimod det, som jeg har beskæftiget mig med i dag.
Jeg efterlyste en EU-debat.
Jeg er glad for, at det var 99 pct. af det, jeg sagde, hr. Holger K. var enig i, for der var temmelig meget om EU, så den tager jeg til indtægt med det samme.
Det var folkeskolen, det var boliger, det var flygtninge, det var sundhed, og det har vi blandet os i tidligere på dagen osv., osv.
Det er det, vi er her for.
Jeg eller vi er her da ikke for at pege på regeringer i utide.
Hvad i alverden kommer det sagen ved?
Det kommer sagen ved, hvilken politik der bliver ført, både af denne regering, af oppositionen og af en kommende regering.
Men det har da ikke noget med en afslutningsdebat at gøre, medmindre statsministeren går på talerstolen nu og udskriver valget, for så falder der en melding i morgen kl. 10.30.
Vi skal også lige sove i mellemtiden.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Et eller andet sted synes jeg, fru Mimi Jakobsen er en fascinerende personlighed. Hun kommer sådan lige herind i dag og holder en fremragende tale med alle de aspekter, som vi også lægger vægt på.
Jeg må sige, at jeg var enig i 99 pct. af det, som blev sagt af CD's leder.
Men så har jeg alligevel sådan en lidt tom fornemmelse
For hvad skal al det der retorik bruges til?
Det er jo ikke kun for at holde flotte taler, vi står herinde
og diskuterer i dag, det er jo også for at give befolkningen nogle anvisninger på, hvad vi vil med det her samfund.
Og så er det bare, jeg ikke kan få ind i mit hoved, at CD sådan hele tiden vil bringes i den her meget taktiske position, om de nu vil støtte en borgerlig regering eller en socialdemokratisk regering efter næste valg.
Når man tidligere i dag har hørt, at De Konservative vil skære en 3-4 mia. kr. i ulandsbistand, som rammer de allerfattigste her i verden, og når jeg ved, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti står for alt det modsatte af det, vi har hørt her på talerstolen fra fru Mimi Jakobsen, hvordan kan der så overhovedet være tvivl om det? Hvorfor ikke melde helt klart?
Have en politisk konsekvens, så der bliver sammenhæng mellem retorikken og de politiske handlinger efterfølgende?
Det synes jeg at befolkningen og jeg har et meget stort behov for at få et svar på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Næ, men det ser vi såmænd overhovedet heller ikke nogen grund til at gøre.
Men det er jo da langt bedre at give støtten til den enkelte, hvis endelig vi skal ind på det programpunkt, end at give det til mursten.
Der er langt mere basis for at gå ind og give støtten til den enkelte person, som har behov for det, i stedet for at man giver den til boligbyggeriet som sådan.
Det er et langt sundere princip.
Jeg tror egentlig, at den, der står og har brug for i en periode eller måske hele vejen igennem at skulle have en støtte fra det offentlige, hellere vil have til sig selv.
Men man skal jo ikke glemme, at der er særdeles mange velfungerende, som overhovedet ikke har behov for den støtte.
Det er jo fuldstændig tosset, og derfor er det da meget, meget bedre at give det til den enkelte person, i stedet for at give det til mursten.
Nu er det jo ikke socialpolitik, fru Pernille Blach Hansen står og taler om.
Det har intet med socialpolitik at gøre, det kommer slet ikke ind under socialområdet.
På samme vis som vi har diskuteret sundhedsvæsenet i dag, så synes jeg, at det er en langt, langt bedre idé, at pengene følger barnet.
Kan fru Pernille Blach Hansen gå med til, at man selv vælger, på hvilken måde man ønsker at få sit barn passet, om det skal være i en offentlig institution, om det skal være privat dagpleje, eller om man ønsker at gå derhjemme?
Jeg synes, at det ville fungere meget bedre, hvis man også på det område havde et langt friere valg, end vi har i dag.
Så har jeg stor tillid til, at ved det valg, der kommer, kan vælgerne godt finde ud af, hvordan Folketinget skal sammensættes.
Jeg har stor tillid til vælgerne.
Jeg har stor tillid til, at folk godt kan finde ud af, hvorfor de skal stemme på Dansk Folkeparti, nemlig fordi vores mærkesager naturligvis vil have en ganske stor indflydelse på en borgerlig regering.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Det er bare så slapt.
For tredje gang svarer fru Pia Kjærsgaard ikke.
Jeg må konstatere endnu en gang: Dansk Folkeparti har ingen krav.
De lægger sig fladt ned på maven, og man kan lige så godt fra starten af stemme på Venstre eller Det Konservative Folkeparti, for så får man i et mindste den rene vare: ren borgerlig politik.
Så vil jeg gerne sige: Det er ikke nogle beregninger, Socialdemokratiet har foretaget.
Det her er godt nok fra en artikel sidste år i Jyllands-Posten, den 27. februar, men er det ikke rigtigt, at Dansk Folkepartis skattepolitik massivt gavner de rigeste?
Hvis man indfører én skatteprocent, der er ens for alle, og afskaffer alle fradrag, så må det jo også være dem, der er rigest, dem, der har den højeste lønindkomst, der får de store skattelettelser. Så kan kassedamen ellers få lov til at betale fuld pris for at få passet sine børn - 40.000 kr. ekstra om året.
Synes Dansk Folkeparti det er socialpolitik, der er værd at skrive hjem om?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Den er den form for næsten-skizofreni, som jeg ikke kan forstå.
Jeg mener, det må da ligge på helt den flade hånd, at De Konservative vil skære i ulandsbistanden.
Det vil Venstre også.
De vil stramme asyllovgivningen.
De vil stramme udlændingelovgivning.
De vil alt det modsatte af, hvad vi hørte i den her tale.
Jamen hvordan kan der så være behov for, at man skal vente til i morgen, efter at der eventuelt er udskrevet valg? Hvorfor kan det ikke siges nu her fra talerstolen, hvad det er for en linje, CD vil støtte?
Der er jo tale om to meget fundamentalt forskellige linjer, som bliver stillet op i forhold til befolkningen.
Og hvis vi ikke kan få et klart svar på det, så må jeg da opfatte det her som rimeligt tom retorik.
Flot tale, fascinerende tale, inspirerende tale, perspektivfuld tale.
Og så er det, jeg siger til mig selv: So what?
Hvad så, hvis det ikke får nogle politiske konsekvenser?
For mig er det da helt klart, hvad det er, CD skal efter en sådan tale.
Det kan da siges ganske klart her i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Jeg kan lige så godt sige, at jeg ikke giver fem flade øre for de beregninger, som Socialdemokratiet har sat sine eksperter til at foretage ud fra Dansk Folkepartis principprogram.
Det er beregninger, der ikke holder vand, og det er nogle, Socialdemokratiet har ønsket at komme frem til, og som slet ikke ikke baseres på det, det er i virkeligheden. Så synes jeg, det er ganske utroligt, som fru Pernille Blach Hansen ser frem til en borgerlig regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det egentlig er ret flot, at debatten kommer til at dreje sig om det, men jeg vil da godt sige til fru Pernille Blach Hansen: Hvis der nu efter et valg sidder en borgerlig regering, hvilket vi regner med, og Socialdemokratiet sådan føler sig sat lidt ud på et sidespor, hvad jeg godt kunne forestille mig at man ville gøre i adskillige sager, f.eks. på udlændingepolitikken, på skattepolitikken, på erhvervspolitikken, på retspolitikken, kunne det så tænkes, at Socialdemokratiet ville komme lidt mere frem på banen i forhold til sundhedspolitikken?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Med det skingre toneleje, fru Pia Kjærsgaard har lagt i debatten i dag, vil jeg gerne have lov til at sige: Det er simpelt hen for slapt.
Det er simpelt hen slapt, at man overhovedet ikke stiller nogen ultimative krav til en eventuelt kommende borgerlig regering.
Ingen krav, jo, måske lidt sundhed.
Det vil sige, at man lige så godt kan stemme på Venstre, Det Konservative Folkeparti eller Dansk Folkeparti.
Det er ét fedt, for Dansk Folkeparti kræver ingen indflydelse overhovedet.
Det er da en god melding.
Så vil jeg også gerne have fru Pia Kjærsgaard til at bekræfte, at Dansk Folkepartis skatteplan betyder, at direktøren med 800.000 kr. i løn får knap 200.000 kr. i skattelettelse.
Den enlige pensionist kan ikke engang få 7.000 kr. i skattelettelse.
Det er Dansk Folkepartis skattepolitik: asocial, når den er allerbedst.
Så kassedamen får stort set ingen skattelettelse, måske 10.000 kr., hvis hun er heldig, hun skal betale alt for at blive forsikret, hvis hun gerne vil have lidt penge, når hun bliver arbejdsløs, og hvis hun bare har et enkelt barn i en vuggestue, koster det hende over 40.000 kr. om året.
Kort sagt, et minus på skal vi sige 30.000 kr. pr. år for kassedamen - farvel og tak til Dansk Folkeparti.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg kan godt forstå, at fru Pia Kjærsgaard ikke svarer, for det er nemlig et rigtig grumt spørgsmål, så lad mig omformulere det, så jeg ikke kan blive hængt op på at formulere mig forkert: Hvilke ultimative krav stiller Dansk Folkeparti for at støtte dannelsen af en borgerlig regering, for at være parlamentarisk grundlag for en borgerlig regering?
Hvad er det, Dansk Folkeparti vil kræve?
Det har vi hørt hr. Frank Aaen tage op flere gange.
Jeg kan ikke forstå Dansk Folkeparti, der vil være et socialt parti og samtidig vil støtte, at man igen skal til at kunne slå sine børn, at man ikke skal have så mange penge, hvis man har børn, og for det tredje at børnefamilierne skal betale fuld takst for at få passet deres børn. For en ufaglært kassedame betyder det, at hun skal bruge over halvdelen af sin løn bare for at få passet sit barn.
Hvor er den sociale profil så?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Det med den skattefrie børnecheck til de to første børn står jeg hundrede procent ved.
Jeg synes faktisk, det er en ganske god idé. Med hensyn til de andre ting, som hr. Frank Aaen listede op, var der sådan lidt fejlfortolkninger omkring principprogrammet, for selvfølgelig kan det ikke lade sig gøre med det skattesystem, vi har i dag.
Det medgiver jeg gerne hr. Frank Aaen.
Sådan er det med et principprogram, det er noget, man i løbet af en lang årrække godt kunne ønske sig ville kunne gennemføres i det danske samfund, men det er naturligvis ikke i forhold til den brandbeskatning, som vi har, der kan det ikke lade sig gøre.
Så må jeg sige til hr. Aaens forsvar for statsministeren: Ja, sådan er det jo.
Der bliver holdt mange receptioner.
Pudsigt, så sker det altid - det er sket i mange debatter - når Dansk Folkepartis ordfører skal på talerstolen, at statsministeren forsvinder fra salen.
Det er ikke første gang.
Frank Aaen (EL), 2001-05-31:
Jeg vil først sige, fordi jeg synes, man skal være ordentlig
også over for en statsminister, man nogle gange er uenig med, at der i huset i øjeblikket foregår en afskedsreception, hvor flere af os lige har været henne for at sige farvel til en kollega.
Jeg så også, og det vil jeg gerne bede fru Pia Kjærsgaard bekræfte, at også fru Pia Kjærsgaard har været borte fra debatten i en periode for at deltage i denne afskedsreception.
Jeg synes bare lige, når hun kommer med mange stikpiller, at det også er i orden lige at trække en grænse. Så vil jeg ellers sige tak for indrømmelsen fra fru Pia
Kjærsgaard, indrømmelsen af, at alle børnefamilier med mere end to børn fremover skal miste mange tusinde kroner om året, hvis Dansk Folkeparti kommer til magten. Men bortset fra det må jeg konstatere, at enten taler fru Pia Kjærsgaard mod bedre vidende, eller også kender fru Pia Kjærsgaard ikke sit eget partiprogram, for når det f.eks. afvises, at Dansk Folkeparti går ind for lavere dagpenge, så kan man altså højt og tydeligt læse i partiprogrammet, at når man går fra arbejde og bliver arbejdsløs, skal man gå længere ned i indkomst, end man gør i dag.
Sådan står der.
Når fru Pia Kjærsgaard hævder, at man ikke går ind for højere husleje til pensionister, så står der altså i partiprogrammet, at alle tilskud til sociale og almennyttige boliger skal fjernes.
Det betyder altså, at huslejen går op,
ikke bare for pensionister, men for alle, der bor til leje.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Jeg er ganske overbevist om, at fuld takst i en daginstitution naturligvis også må betyde et ganske andet skattesystem.
heller ikke efter næste valg, hvor vi jo fuldt og helt støtter Venstres skattestop.
Vi synes, det er en god idé, at man i en årrække siger, at nu skal der altså være skattestop, selvfølgelig med henblik på, at der senere skal ske skattelettelser.
Det ville være en ganske god idé.
Må jeg så sige, at det dog er en utrolig interesse, der bliver vist.
Man har allerede accepteret, kan jeg forstå, at der kommer en ny regering.
Jeg synes da egentlig, at det er en rar fornemmelse at høre det fra Socialdemokratiet.
Men altså f.eks. det, vi har diskuteret her i dag omkring sundhedsvæsenet, og hvor Socialdemokratiet ikke har kunnet klare ærterne, er da naturligvis ønsker og krav, kald det hvad man vil, som vi har til en borgerlig regering, og som vi må se at få rettet op på efter flere års mistrøstigt socialdemokratisk regimente.
Vi kunne da ikke drømme om at stille krav for at danne en borgerlig regering.
Det siger da sig selv.
Vi ønsker en borgerlig regering, fordi vi er ganske overbevist om, at det er dér, vi får den største parlamentariske indflydelse efterfølgende.
Men må jeg så sige til fru Pernille Blach Hansen, at med hensyn til den manglende indflydelse, vi har haft i denne her regerings periode, har der jo, så vidt jeg kan bedømme, været en ganske stor indirekte indflydelse.
Man har forsøgt at udskifte indenrigsministeren tre gange alene med baggrund i, at Dansk Folkepartis opinionstal steg på grund af det anstødelige i den udlændingepolitik, som Socialdemokratiet har ført.
Der har været ganske mange tiltag i forhold til, hvordan regeringen forsøger sig på det sociale område.
Jeg tror bestemt, at det skyldes vores indirekte indflydelse.
Så den er der jo altså også en del af til trods for - og nu er statsministeren kommet tilbage: Velkommen hr. statsminister - at vi bliver bedømt som værende ikke stuerene og alle de andre ting, der er sagt; indflydelsen har jo været ganske stor alligevel.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Fru Pia Kjærsgaard er meget, meget ked af sin manglende indflydelse i den nuværende regerings tid.
Jeg synes også, det er synd, men jeg må sige, at jeg ikke er helt så ked af det som fru Pia Kjærsgaard.
Nu hører vi så, at Dansk Folkeparti vil have indflydelse.
Det er interessant, for da vi havde en stor debat for 14 dage siden, sagde hr. Kristian Thulesen Dahl, at Dansk Folkeparti ingen ultimative krav havde til en borgerlig regering.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Jeg synes, det bl.a. ville være en meget, meget god idé at skære ned på antallet af udlændinge, der kommer til Danmark.
Derved ville der kunne spares mange penge, som kunne gå til vores egne medborgere.
De 30 mia. kr., som det er gjort op til, er jeg ganske sikker på at der kunne spares mange af, hvor der ville blive penge til de områder, som vi foreslår.
Så må jeg sige med hensyn til konventionerne, at jeg stadig væk synes, det skal være sådan, at man i Danmark kan give asyl i en periode til folk, der er personlig forfulgt af forskellige årsager, sådan som vi har tilsluttet os det i flygtningekonventionen.
Men jeg kan også klart tilkendegive, at f.eks. den diskussion, vi har haft omkring kriminelle asylansøgere, og hvor landets indenrigsminister siger, at dem kan man ikke bare sende ud, fordi vi er tilsluttet en eller anden konvention, tror jeg ikke der er nogen i Danmark der kan forstå.
At man kommer herop og søger asyl og i den periode begår kriminalitet, og så kan man, fordi vi har tilsluttet os en eller anden konvention, siger
indenrigsministeren, ikke sendes ud! Jamen sådan en konvention ville jeg meget gerne have afprøvet, helt sikkert.
Det synes jeg er en fuldstændig tosset konvention.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-31:
Jeg havde sådan set heller ikke forventet at få svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte først, hvordan fru Pia Kjærsgaard ville betale de regninger, hun lige havde stået og udskrevet heroppefra, og det svarede hun på med en eller anden fortidig historie.
Det, jeg nævnte omkring Dansk Folkeparti, er den retorik, Dansk Folkeparti har medvirket til at bibringe den danske befolkning, og den tog jeg stærkt afstand fra.
Det forlangte jeg sådan set ikke noget svar på.
Så stillede jeg det tredje spørgsmål, og det tredje spørgsmål var: Er Dansk Folkeparti parat til at opfylde de konventioner, som den danske regering og også den borgerlige fløj mener at man skal opfylde?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
De forslag er jo ikke mere populære og dyre, end at de i en lang årrække har været gældende i Danmark, indtil regeringen ved et finanslovforlig skulle finde flere penge til politiet, fordi de skulle passe mere på de utilpassede unge.
Og de utilpassede unge er i den terminologi kriminelle indvandrere.
Det var det, pengene skulle gå til, og det, pengene blev taget fra, og det synes jeg er ganske uanstændigt.
Til fru Peschardt, der siger, at Dansk Folkepartis holdninger breder sig til aviser og dagblade: Der må jeg nok sige, at De Radikale i den grad har ydet et meget, meget stort tilskud igennem den seneste måneds tid.
Jeg synes nok, at den situation, som Det Radikale Venstre har rodet sig selv ud i, har givet anledning til nogle overskrifter, berettigede overskrifter, for nu er man jo i virkeligheden ved at finde ud af, hvad det er, der sker ved, at mange af de fremmede, der kommer her til landet, nu vil ind og have indflydelse også på lovgivningen.
Og hvor kommer man så hen?
Hos det lille, godtroende Radikale Venstre, så vidt man overhovedet kan.
Så lad være med den, sagt til fru Peschardt.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-31:
Jeg sad nede på min plads og overvejede, om man egentlig ikke kollektivt her skulle have undladt at svare på fru Pia Kjærsgaards totale nedrakning af regeringens politik, der sådan set i løbet af en kort periode på 8 år har skaffet omkring 200.000 flere mennesker i arbejde.
Det er altså en social indsats, der virkelig vil noget i denne verden. Men jeg har bare noteret mig, at Dansk Folkepartis retorik jo ligner sig selv, og det værste ved den er jo, at den breder sig til aviser og til dagblade og til alt muligt og til hele samfundet, og det er ikke godt for det danske samfund. Men jeg vil stille fru Pia Kjærsgaard to spørgsmål: Hvordan vil Dansk Folkeparti stoppe verden og stå af, når vi lever i en globaliseret verden, hvor vi handler med varer og tjenesteydelser fra Danmark og andre steder hen, og hvor vi derfor selvfølgelig også får folk fra udlandet til Danmark, herunder asylsøgere? Og jeg vil gerne spørge: Mener fru Pia Kjærsgaard og hendes parti ikke, at vi skal overholde internationale konventioner? Det næste spørgsmål, jeg vil stille, er i en helt anden boldgade: Hvordan vil fru Pia Kjærsgaard og hendes parti betale alle de regninger, jeg lige hørte hende stille krav om heroppe fra, til yderligere plejepersonale og ikke bleer, men anden form for pleje i kommunernes plejehjem og til efterlevendes pensioner, og hvad Dansk Folkeparti i øvrigt kan finde af populære, dyre forslag at stille?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Jeg synes, hr. Kalnæs modsiger sig selv, for hvis hr. Kalnæs' tal holder stik, så er der jo slet ikke det der skrigende behov, som hr. Kalnæs selv gjorde rede for, der rent faktisk var, hvor man er nødt til at indkvartere folk i beboelsescontainere, som vi fra Dansk Folkepartis side egentlig heller ikke synes er slemt.
Vi har stadig væk hjemløse, som bor i skure ude i Sydhavnen og er lykkelige for bare at have en eller anden form for tag over hovedet.
Jeg synes, man skal fokusere meget, meget mere på, hvordan vores egne borgere har det, før man begynder at fokusere på, hvordan mange fremmede, der kommer til Danmark, har det.
Det er der for mange politikere, der er alt for ivrige til, hver evig eneste gang det er de fremmede, der er på dagsordenen.
Man vil gerne være en del af dem, der ikke får så mange verbale hug for det her synspunkt, men jeg tilslutter mig altså ikke den stillingtagen.
Jeg synes, at den er lodret forkert, og jeg synes, at den er forkert i forhold til danskerne.