runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2003-04-23:
Betydningen af myndighedsarbejdet for teknisk sikkerhed af produkter og installationer er øget støt i takt med den teknologiske udvikling og de stadig mere liberaliserede markeder.
Det vil kræve, at vi her i landet har en effektiv og koordineret myndighedsadministration på området for teknisk sikkerhed.
For at matche fremtidens krav etableres der med det her lovforslag en ny Sikkerhedsstyrelse under Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Her samler man de mange forskellige myndighedsopgaver, der vedrører teknisk sikkerhed.
Målet er at sætte øget fokus på de sikkerhedstekniske aspekter.
En stor gevinst er også, at myndighedsarbejdet vil kunne udføres mere effektivt, når der nu gives gode muligheder for at koordinere indsatsen. Det vil også være nemmere for visse virksomheder, når de i fremtiden kun skal ansøge én myndighed om diverse autorisationer.
Det, der nok har fyldt allermest i debatten om Sikkerhedsstyrelsen i de seneste mange måneder, er spørgsmålet om placeringen af den nye styrelse.
Det er faktisk næsten det eneste, vi har diskuteret.
Det er nu bestemt, at Sikkerhedsstyrelsen placeres i Esbjerg, hvilket vi fra konservativ side ser meget positivt på.
Herved vægter vi nemlig to vigtige forhold.
For det første har det stor regionalpolitisk betydning, at vi nu placerer ca. 75 statslige arbejdspladser i provinsen.
For det andet sikrer vi, at styrelsen fortsat kan fungere hensigtsmæssigt.
Der er et godt rekrutteringsgrundlag for relevante medarbejdere i Esbjerg, bl.a. fordi byen har et stort pendlingsopland.
Alt i alt ser vi i Det Konservative Folkeparti
meget positivt på, at der etableres en ny Sikkerhedsstyrelse, og vi mener, at man med valget af Esbjerg har fundet det helt rigtige sted at placere styrelsen.
Vi kan støtte lovforslaget.
Niels Sindal (S), 2003-04-23:
Jeg skal indledningsvis sige, at Socialdemokratiet som udgangspunkt også støtter dette forslag om en Sikkerhedsstyrelse samlet i en nyoprettet organisation.
Det er jo en samling af fem forskellige myndigheder, og jeg tror, at ideen med at udnytte synergieffekter og sætte fokus på de ting, man har i fællesskab, er en god idé. Imidlertid kan det jo godt være, at de synergieffekter eller den forventning, man har til, at tingene går lettere, når man samler dem, ikke kommer lige med det samme
, og en udflytning kan måske gøre det vanskeligere.
Men som udgangspunkt er det en god idé, og jeg håber virkelig, at ministeren vil sikre, at man får den kompetence, der skal til, etableret i den nye Sikkerhedsstyrelse.
Det vil jeg gerne bede ministeren lægge sig i selen for, for ellers er en udflytning eller en sammenlægning jo ikke noget værd.
Jeg er også glad for, at det tekniske sikkerhedsråd, der skal nedsættes, er rådgivende og ikke som i et af høringssvarene foreslået sådan direkte besluttende.
Det må være styrelsen, der har det endelige ansvar.
Som der blev nævnt, er der jo mange, der gerne vil repræsenteres, når et nyt nævn eller en ny styrelse bliver nedsat.
Jeg tror, sammensætningen her er fornuftig, den kan jeg godt tilslutte mig.
Socialdemokratiet tror på, at det her vil give et råd, der kan være sparringspartner over for styrelse og minister.
Jeg er også glad for, at meteorologi og akkreditering forbliver i den dertil indrettede fond.
Jeg ser frem til, at borgerne, forbrugerne virkelig får noget for pengene, når det engang er kørt rigtigt i gang.
Flere høringssvar er jo også inde på, at der er andre ting, der kan flyttes ud, bl.a. Arbejdstilsynets kontrol af gasinstallationer.
Det forventer vi så at der bliver taget stilling til siden hen, som det også hedder i ministerens bemærkninger.
Alt i alt et godt forslag, som vi støtter.
Med hensyn til placeringen vil jeg blot sige, at det jo er en aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti omkring finansloven, og den henholder vi os til.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-04-23:
Det er godt, at der fremover kommer en samlet fokus på sikkerhed på tværs af områderne.
De opgaver, som Sikkerhedsstyrelsen i fremtiden skal varetage,
varetages i dag af fem forskellige myndigheder.
Der er tale om den tekniske sikkerhed for bl.a. gas, vand, afløb og elektricitet, og også den tekniske sikkerhed for visse produkter herunder fyrværkeri vil komme til at ligge under Sikkerhedsstyrelsens ansvar.
Formålet er at få samlet kræfterne og få udnyttet de muligheder, der er for at drage erfaringer på tværs af de forskellige områder, for på den måde at få styrket sikkerheden.
En anden central opgave for Sikkerhedsstyrelsen bliver at deltage i det internationale arbejde med at udvikle standarder.
Derfor bliver også akkrediterings- og meteorologiområdet en del af Sikkerhedsstyrelsens ansvar.
På grund af de mere liberaliserede markeder skal der også her udvikles tekniske standarder på f.eks. gas- og elektricitetsområdet, og her kan den nye Sikkerhedsstyrelse sikre en samlet og koordineret indsats.
For den enkelte borger og virksomhed handler det om at få fokus på, hvordan vi forebygger ulykker, brande og eksplosioner.
Venstre ser det som en klar fordel at få samlet erfaringerne og indsatsen på ét sted i én styrelse.
Der skal også etableres et teknisk sikkerhedsråd med repræsentanter for relevante brancher, hvis opgave det er at være sparringspartner for Sikkerhedsstyrelsen og på det overordnede plan for økonomi- og erhvervsministeren.
I høringssvar har mange organisationer udtrykt ønske om at blive repræsenteret i det tekniske sikkerhedsråd.
Det er jo dejligt at erfare, at der er en stor interesse for det, men opgaven er også at finde en balancegang mellem at give plads til alle interesserede og sikre et arbejdsdygtigt råd.
Det betyder ikke, at de mange gode kræfter, der gerne vil være med, og den viden, der ligger her, ikke kommer til orde i forhold til Sikkerhedsstyrelsens arbejde.
Der kan jo nedsættes en række underudvalg, der skal arbejde mere specifikt med de konkrete områder, og her vil der blive rig lejlighed for organisationerne til at blive repræsenteret.
I Venstre er vi meget glade for, at vi her opfylder det, der blev stillet i udsigt i forbindelse med finanslovaftalen
for 2002, nemlig at Sikkerhedsstyrelsen skulle placeres i Jylland.
Esbjerg har selvfølgelig ikke været det eneste sted, man kunne placere den, men her bliver den placeret kvalificeret.
Esbjerg ligger godt, lever op til kravene om fysisk placering og muligheden for at rekruttere kvalificeret arbejdskraft.
Vi håber, at også de nuværende ansatte vil se mulighederne i Esbjerg, og vi ved, at der ved at etablere et tæt samarbejde med Esbjerg kan sikres Sikringsstyrelsen en optimal placering, også til glæde for de nuværende medarbejdere.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-04-23:
Jeg er netop blevet gjort bekendt med det pågældende brev, fordi jeg fra en af hr. Dohrmanns kolleger har modtaget en kopi af brevet, som er sendt, kan jeg se, pr. e-mail til en række folketingsmedlemmer.
Det er dateret den 23. april, som
jo er i dag.
Om det så er gået med postgang til mit ministerium eller hvordan, det skal jeg ikke kunne udtale mig om.
Altså jeg har personlig ikke fået dette brev i hånden, før jeg nu står med det, og har derfor heller ikke haft lejlighed til at gøre mig bekendt med indholdet.
Men sådan som jeg kan skimme det, så henleder det opmærksomheden på den særlige risikovurdering, som er under udarbejdelse af den svenske kernekraftsinspektion, SKI.
Jeg er som sagt bekendt med, at der er en sådan analyse under udarbejdelse af SKI, og jeg har naturligvis også den holdning, at det er af dansk interesse at få kendskab til denne analyses indhold, selv om jeg naturligvis har forståelse for, sådan som SF's ordfører jo også har det, at indholdet af en sådan analyse i sagens natur må fastholdes fortroligt, da det alt andet lige ellers ville kunne fremstå som en drejebog for terrorister. I talende stund er jeg ikke bekendt med, hvornår den analyse er færdig.
Jeg kan se af det brev, jeg nu står og skrålæser fra Greenpeace, at Greenpeace af de svenske myndigheder er blevet gjort opmærksom på, at det sker i sommeren i år, men en sådan information har jeg altså ikke.
Jeg kan give det tilsagn her, at vi naturligvis vil holde os til og indhente den information, der måtte flyde ud af det analysearbejde.
Det siger sig selv.
Det ligger i direkte forlængelse af den måde, vi i øvrigt arbejder på i relation til Barsebäck, og det er jo en naturlig del af det atomberedskab, vi har, at vi holder os på tæerne her, for skulle der ske en ulykke, så er det jo, hvis jeg må sige det på den måde, efterfølgende kun af akademisk interesse, om ulykken har sit afsæt i en terrorhandling eller afsæt i noget andet.
I forhold til det danske beredskab vil den sondring ikke være interessant, og derfor forfølger vi på alle mulige måder de informationer, som det er relevant at indhente.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Jeg var så ikke klar over, at man havde sendt otte breve til den svenske regering, men jeg går ud fra, at indenrigsministeren er bekendt med det brev, som Greenpeace har sendt.
Det står i brevet til både statsministeren og til Folketingets Kommunaludvalg.
Så jeg går ud fra, at det kan vi lige få klarlagt her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-23:
Jeg er enig med indenrigs- og sundhedsministeren i, at den risiko, der måtte være i form af et muligt terrorangreb, selvfølgelig kun understreger alvoren af den fejlplacering, som Barsebäck har. Jeg er selvfølgelig heller ikke interesseret i at gå herop og sige, at en sådan rapport om beredskabet burde være offentligt tilgængelig.
Men jeg synes, det er vigtigt, at den danske regering kender den, og jeg synes faktisk, det er utilfredsstillende, hvis den svenske regerings svar er, at man vil nøjes med at give en mundtlig redegørelse.
Jeg synes faktisk, regeringen bør have adgang til den rapport, sådan at Danmark selvstændigt kan vurdere, om vi her i Danmark finder, at det er et forsvarligt beredskab.
Så jeg vil i hvert fald opfordre indenrigs- og sundhedsministeren til at lægge vægt på det i sin kommunikation med den svenske regering og ikke nøjes med en mundtlig redegørelse.
Jeg synes faktisk, det er noget uforskammet, hvis det er den svenske regerings svar.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-04-23:
Jeg har jo i sagens natur siddet og fulgt debatten her i salen, så jeg har ikke haft lejlighed til at læse Ritzautelegrammer og er ikke bekendt med det telegram, som der henvises til.
En sådan analyse er efter de oplysninger, jeg har, under udarbejdelse i regi af SKI, Statens Kärnkraft Inspektion.
Jeg er også orienteret om, at den analyse grundet indholdets følsomhed vil blive hemmeligstemplet, og at der ikke vil blive fremlagt nogen skriftlig redegørelse.
SKI har tilbudt mundtligt at orientere de danske myndigheder m.v. om analysen, når den foreligger, men den foreligger altså ikke endnu, og jeg er heller ikke bekendt med, hvornår den forventes at foreligge.
En sådan oplysning har jeg ikke.
Det er klart, at det ingenlunde er fornuftigt.
Det er en position, regeringen har haft hele tiden.
Det er i øvrigt også en position, som den tidligere borgerlige regering havde, og det er i øvrigt en position, som jo understreges af det særlige aspekt, som de ulykkelige begivenheder den 11. september 2001 har kastet over hele verden.
Så det understreger jo bare nødvendigheden af at presse på over for de svenske myndigheder.
Jette Jespersen (DF), 2003-04-23:
Da vores ordfører, fru Colette L. Brix, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende:
Dansk Folkeparti vil gerne støtte tiltag, der kan lette og gennemskueliggøre den offentlige forvaltning.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslag, der går i den retning. Lovforslaget har til hensigt at sikre fælles tiltag til områder for teknisk sikkerhed på vand, afløb, gas elektricitet og andre udvalgte grupper, f.eks. fyrværkeri, og derfor er det et forslag, vi kan støtte.
Med den ny Sikkerhedsstyrelse vil man få en styrelse på de pågældende områder i et marked, der fremover vil stille stadig større krav, f.eks. i forbindelse med fortsat øget liberalisering på energiområdet.
Ligeledes ser Dansk Folkeparti meget positivt på den nye styrelse, der i visse tilfælde kan lette de administrative byrder for de erhvervsdrivende, da man nu vil kunne sende forskellige ansøgninger, der førhen skulle gå til fem instanser, til én.
Det er i tråd med vores politik.
Ministeren har senest lagt sig fast på Esbjerg, hvilket er sket efter en nærmest farceagtig siksakkurs om placering.
Problemstillingen, når man skal flytte offentlige instanser væk fra deres nuværende beliggenhed, er, at de personer, som sidder inde med nøglekompetencen opbygget gennem lang tids arbejde, får mulighed for at flytte med.
Dette skal man naturligvis være opmærksom på, uden at det dog må misbruges til at undgå yderligere udflytninger.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Jeg kunne da godt tænke mig at få at vide: Hvad er dårlig strøm set med hr. Keld Albrechtsens øjne?
Er det, når det kommer under 210 volt eller hvad?
Nej, jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvis vi skulle lukke for strømmen til Sverige, hvordan ser det så ud med Tyskland?
De har jo også atomkraftværker.
Skal vi også lukke dernede, eller hvordan ser det ud?
For så at vende lidt tilbage til det spørgsmål, fru Aase D. Madsen var inde på til hr. Kim Andersen om vindenergi og strøm derfra: Skal det være med pristilskud, eller hvordan ser Enhedslisten på det?
Det var lige et par spørgsmål, som jeg mener hr. Keld Albrechtsen egentlig skylder nogle svar på, når det er så store spørgsmål, som vi nu har omkring Barsebäck.
Det er jo ikke bare lige en beslutning, vi alene træffer.
Man skal tænke på den el-garanti til Sverige.
Hvorfor skal vi lige komme med en garanti, når det er et indre svensk anliggende?
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Det er imponerende at iagttage, at hr. Keld Albrechtsen åbenbart er på vild flugt væk fra sin egen tekst
, men det kan jo være, fordi hr. Keld Albrechtsen indser, hvor ufornuftig den i virkeligheden er.
Var det ikke stort set det, jeg sagde lige før, og er det ikke så umuligt og urealistisk, som noget kan være?
Jeg vil gerne sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at jeg i og for sig er enig i intentionerne, som fru Holmsgaard her lægger frem.
Det er også det, der er udtrykt i det, som den danske regering har meldt ind til EU's energipolitik og i forbindelse med grønbogen, nemlig at vi står bag, at man neddrosler a-kraft-produktionen i Europa, og at vi i et integreret og liberaliseret europæisk elmarked i højere grad anvender vedvarende energi.
Vi kan så håbe på, at man i andre lande begynder at få samme produktion og samme niveau i produktionen af vedvarende energi, som vi i mange år har haft her i landet.
Tak til hr. Carsten Bo Jensen for forsøget på den overmåde venlighed.
Det er altid rart at møde den slags mennesker, men jeg bliver nødt til at sige til hr. Carsten Bo Jensen, at vi altså ikke har skiftet holdning i Venstre i denne her sag.
Vi har faktisk i mange, mange, mange år - hvis jeg husker ret, de sidste 12-15 år - fra en beslutning på Venstres landsmøde været modstandere af a-kraft i Danmark, men hvis det nu også er gået op for hr. Carsten Bo Jensen, ja, så har denne eftermiddag også bragt noget.
Carsten Bo Jensen (S), 2003-04-23:
Jeg vil egentlig gerne sige tak til Venstres ordfører og til Venstre i det hele taget.
Tak for det holdningsskifte.
Vi er jo medforslagsstillere til det forslag, som Dansk Folkeparti er fremkommet med, og vi ser nu frem til, at den markering, der kommer fra den danske regerings side og fra Folketingets side over for den svenske regering, bliver lige så klar, bliver lige så kraftig og bliver en meget entydig markering i forhold til den svenske stat og den svenske statsminister om, at det a-kraft-værk skal lukkes, og det skal lukkes så hurtigt som overhovedet muligt.
Tak for det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-23:
Hr. Kim Andersen nævnte spørgsmålet om den stigende integration af energimagterne i Europa.
Der vil jeg godt spørge hr. Kim Andersen, om han så ikke er enig i, at en meget vigtig del af at lægge et konsekvent pres på den svenske regering er, at Danmark markerer en meget klar linje i det europæiske samarbejde for at få neddroslet atomkraft i Europa og dermed går sammen med de lande, der enten ikke har atomkraft og ikke ønsker det, og de lande som Tyskland, der har taget stilling til, at de ønsker at neddrosle på området.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Jeg vil bare gøre hr. Kim Andersen opmærksom på, at der ikke står i Enhedslistens forslag, at eventuel forsyning af Sverige i den kommende vinter skal ske med vedvarende energi.
Men der står, at vi skal udbygge den vedvarende energi, således at det bliver muligt at sikre, at det sker ved vedvarende energi.
Deri ligger, at det er, så snart det er muligt, naturligvis.
Men ellers bliver det kul, hvis det skulle ske her i vinter. Derfor er der intet urealistisk i Enhedslistens forslag, og i øvrigt er det jo velkendt, at disse svenske søforklaringer med manglende strøm ikke har noget på sig.
Det egentlige svenske problem er, at man i kraft af liberaliseringen risikerer et kæmpe erstatningsansvar ved en lukning af Barsebäckværket.
Det er det egentlige svenske
problem.
Det vil man ikke indrømme, og derfor kommer alle disse søforklaringer.
Men jeg kan garantere hr. Kim Andersen, at han trygt kan stemme for Enhedslistens forslag.
Der bliver intet problem med at fremskaffe den strøm, der i givet fald skulle til.
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Vi kan i Venstre ikke støtte Enhedslistens forslag, fordi vi jo må erkende, at det her er en suveræn svensk afgørelse.
Vi kan prøve at påvirke dem og lægge pres på dem, og det medvirker vi i allerhøjeste grad gerne til.
Men det er den svenske regering og den svenske rigsdag, der må træffe den endelige beslutning.
Det indeholder nogle intentioner, som jeg ikke tror er mulige at leve op til.
Om man så ville, at vi skulle kunne præstere forsyningssikkerhed til svenskerne med VE-energi produceret i Danmark pr. 1. januar 2004, så er det simpelt hen ikke realistisk.
Det er hinsides al fornuft.
Jeg er ked af at sige det, men det er realiteterne.
Med hensyn til at vi skulle kappe kablet, som det så malerisk udtrykkes, og at vi skulle afbryde samarbejdet omkring energi mellem Sverige og Danmark,
så er det lige så urealistisk.
Vi køber jo altså også indimellem strøm fra Sverige.
Vi sælger ikke bare dertil.
Det er en vekselvirkning afhængig af, hvor produktionen finder sted.
Skulle vi måske mørklægge København for at kunne leve op til hr. Albrechtsens politiske intentioner?
Det medvirker Venstre ikke til.
I øvrigt bevæger vi os ind på et mere og mere integreret liberaliseret europæisk marked også i relation til landene syd for grænsen, hvor energien flyder frit.
Og det skal vi se en interesse i.
Det er positivt miljømæssigt og økonomisk, ikke mindst for Danmark.
Derfor må jeg nok sige, at hr. Albrechtsens forslag er så urealistisk og så ufornuftigt, som noget stort set kan være.
Derfor kan vi naturligvis ikke støtte det, og jeg er fuldstændig enig i hr. Jørn Dohrmanns betragtning, som var indeholdt i spørgsmålet til mig.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvordan hr. Kim Andersen ser på sagen, hvis man nu gjorde det, som hr. Keld Albrechtsen sagde med at lukke ned, så der hverken kunne eksporteres eller importeres strøm mellem Danmark og Sverige.
Hvordan ser hr. Kim Andersen på alle de andre samarbejdslande, man har, her tænker jeg f.eks. på Tyskland?
Mener hr. Kim Andersen ikke, at det er en meget urealistisk måde at se tingene på?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Jeg vil godt spørge, hvorfor Venstre ikke kan støtte det forslag, som Enhedslisten har stillet, for for det første er det efter min mening helt uholdbart, hvis vi indleder en forhandling med svenskerne med at meddele dem, at vi godt kan godkende, at det ikke bliver i år.
Det synes jeg simpelt hen er et forhandlingstaktisk fejltrin, hvis man begynder med at fire på det punkt.
Det er det ene.
Det andet er, at hvis man siger ligesom statsministeren, at det er et internt svensk anliggende, og det kan vi ikke gøre noget ved fra dansk side, jamen så ved vi godt, hvordan det går. Så lukker de ikke det værk. Så bliver de ved med at fylde os med bortforklaringer, som de nu har gjort i årevis.
Derfor bør det have en konsekvens for den svenske regering, nemlig at vi klipper kablet over til Sverige.
Færdig, slut med det elsamarbejde, indtil de får lukket det kraftværk.
Der vil jeg godt spørge hr. Kim Andersen: Viger man fra Venstres side tilbage for at tage de nødvendige skridt til sikring af befolkningens sikkerhed?
Jeg tror ikke, at hr. Kim Andersen ønsker at læse teksten i mit forslag til vedtagelse korrekt.
Den indeholder to dele.
Den første går ud på, at vi skal garantere svenskerne den strøm, som de påstår de kan komme til at mangle - de faktuelle beregninger viser, at det er meget tvivlsomt, at de kommer til at mangle noget, det er så en anden sag.
Deri ligger jo, at den forpligtelse om nødvendigt må opfyldes ved hjælp af eksisterende kulkapacitet i Danmark, det er klart.
Så kommer der en pind mere, der går ud på, at vi skal opbygge, og der står »en hurtig udbygning af den vedvarende energi«, så vi kan klare det uden at bruge mere kul.
Men det er klart, at det jo ikke kan ske hurtigere, end det er fysisk muligt.
Jeg håber, at hr. Kim Andersen kan se, at der er nøje sammenhæng i tingene i det forslag til vedtagelse, og at han ingen risiko løber ved at stemme for det, for den strøm er der.
Det skal selvfølgelig helst være sådan, at det er vedvarende energi.
Det håber jeg da også at hr. Kim Andersen er enig i, så det er faktisk et meget kløgtigt forslag.
Så var hr. Kim Andersen inde på, at det også var urealistisk at klippe kablet over, hvis de ikke vil lukke værket.
Det er det da ikke.
Det er da også teknisk meget enkelt, selv om det naturligvis ikke er det, vi ønsker.
Vi ønsker at få værket lukket.
så kan jeg godt garantere hr. Kim Andersen, at så kommer der ikke noget ud af det, andet end at vi bliver til grin én gang til.