runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Jeg vil gerne sige, at jeg bestemt ikke synes, at det er noget problem, at Kristeligt Folkeparti ikke er med i politiforliget.
Det turde jo fremgå også af det, jeg har sagt tidligere om vores syn på netop politiforliget, som det ser ud i dag.
Jeg må selvfølgelig tage fru Birthe Rønn Hornbechs kommentarer til efterretning.
Skattestoppet presser regeringen, og det får også konsekvenser i forhold til, hvad man synes, man kan tillade sig at kræve i forhold til en genforhandling af politiforliget.
Jeg synes, det er en skam, ikke mindst set i lyset af de meget rigtige betragtninger, fru Birthe Rønn Hornbech gjorde i sin ordførertale for lidt siden, hvor fru Birthe Rønn Hornbech meget rigtigt sagde, at det er vigtigt, at borgerne ikke bare kommer i kontakt med politiet, når de skal anholdes; at vi ikke bare ser på, hvordan vi får bekæmpet den organiserede og rå kriminalitet; at vi ser på det kriminalpræventive arbejde, på den tryghedsskabende indsats, som i virkeligheden måske er det mest afgørende på længere sigt også i forhold til at bevare et retssamfund som det danske.
Men jeg tager til efterretning, at Venstre ikke ønsker
at kræve politiforliget genforhandlet - slet ikke fra talerstolen her, men jeg må indrømme, mit indtryk nu også er, at man ikke over for forligspartierne i øvrigt har stillet det krav.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er lidt utroligt, at hr. Per Kaalund på den måde kan bagatellisere den overarbejdspukkel, som politiet har.
Et er den eventuelle økonomiske side af sagen, hvis man kunne - og jeg understreger kunne - udbetale en del af denne overarbejdspukkel, i stedet for at der bliver afspadseret,
men det er jo ikke nogen permanent løsning af de problemer, politiet har.
Noget andet er det arbejdsmiljø, som politiet må arbejde under, når feriedage bliver inddraget osv., fordi man hele tiden har den store pukkel, man skubber foran sig.
Gør det overhovedet ikke noget indtryk på hr. Per Kaalund, hvilket arbejdsmiljø politifolkene i dag har på grund af de vilkår, der gives?
Det andet spørgsmål til hr. Per Kaalund er foranlediget af, at hr. Per Kaalund får det til at se ud, som om der nu ikke længere er så mange skatte- og selskabstømmersager osv., og så er der nok frigjort nogle flere ressourcer.
Er det hr. Per Kaalunds og Socialdemokratiets generelle indtryk, at politiet har fået færre opgaver at løse de sidste år?
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Jeg har på fornemmelsen, at det er sidste gang i denne omgang
for mit vedkommende.
Men jeg har en enkelt kommentar til hr. Jann Sjursen, fordi jeg godt vil give et klart tilsagn på et andet område, både til hr. Jann Sjursen og til dansk politi, de mere end 10.000 politikvinder og -mænd, vi har: Vi har fået en ny regering, en ny regering med nogle helt andre holdninger på en række områder inden for retspolitik.
Og vi vil være utrolig lydhøre over for gode forslag fra hr. Jann Sjursen og fra den enkelte politimand, der står med fødderne dybt begravet i kriminaliteten, hvad enten det er i Holstebro, Nakskov eller Næstved.
Hvis de kan komme med nogle forslag, som inden for deres arbejdsområde betyder, at de har nogle overflødige byrder, overflødigt papirnusseri eller andet, og sige, at det her burde vi efter deres mening afskaffe, således at de kan komme ud og fange forbrydere, vil vi være utrolig lydhøre over for at gennemføre det - og jeg vil tro, at på mange af forslagene vil også hr. Jann Sjursen og Dansk Folkeparti. Det er der en kæmpe vilje til.
Så kom med forslagene.
Vi lytter.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Det ved jeg da udmærket, men det løser altså ikke problemerne
med den overarbejdspukkel, vi har.
I forhold til at opgøre time for time og årsværk for årsværk, hvad de lovforslag, regeringen fremsætter her i foråret, vil betyde for politiet, fik jeg ikke noget tilsagn
Men jeg må indrømme, at når jeg lidt provokerende bad om dette tilsagn, er det også, fordi jeg ikke over en dørtærskel tror på, at det giver den markante forbedring, som hr. Helge Adam Møller giver udtryk for.
Og der må jeg bare konstatere, at vi ikke befinder os i den samme verden, når det gælder tro på det her spørgsmål.
Jeg tror ikke, at hr. Helge Adam Møller får løst de problemer, som det erkendes at der er, med de forslag, som regeringen fremsætter her i foråret.
Det tror jeg nok er for meget at forvente.
Vi skal også lige over et EU-topmøde og et EU-formandskab, så jeg tror desværre ikke, at det løses, for selv om politiet er blevet tildelt flere ressourcer som følge af EU-topmødet, giver det jo ikke i sig selv f.eks. flere betjente.
Men det, jeg gerne vil have hr. Helge Adam Møllers tilsagn om her i dag, er, at hr. Helge Adam Møller vil sikre sig, med hensyn til de lovforslag, regeringen fremsætter her i foråret, som vil frigøre de her mange hundrede betjente til andre arbejdsopgaver, at vi får gjort det op i timer og nøjagtige antal årsværk, sådan at vi ved, at vi rent faktisk kommer i en bedre situation end den, vi er i i dag.
Jeg synes, at hr. Helge Adam Møller bør give tilsagn om her fra talerstolen i dag, at vi får sat de tal på.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Selvfølgelig vil de her forslag og de syv, jeg ikke nåede at nævne - inklusive det, at det bliver strafbart at flygte fra et fængsel, så politiet ikke skal anvende tusindvis og atter tusindvis af ekstra timer på at fange den forbryder, de én gang har fanget, og det har jo været situationen hidtil - betyde, at der bliver frigjort et antal timer til praktisk politiarbejde, og nogle af dem kan også anvendes til overarbejdspuklen.
Men jeg vil da godt lige nævne for hr. Jann Sjursen, at der jo måned for måned for måned det sidste halve år er sket en markant nedgang i overarbejdstimerne.
Det var jo sådan, at den 1. juli sidste år var der 834 årsværk, så faldt det under den gamle regering til 781, så faldt det til 735, og det sidste tal, vi har, er nede på 699.
Det vil altså sige, at man har mindsket antallet af overarbejdstimer med knap 20 pct. på ½ år.
Hvis den takt fortsætter, er overarbejdspuklen fuldstændig væk, inden politiforliget er slut.
Per Dalgaard (DF), 2002-01-31:
Der har været talt meget om nye signaler fra den nye regerings side af hr. Helge Adam Møller.
Og jeg tror egentlig også, at det måske vil være sundt for politiledelsen i nogle tilfælde at tænke nye tanker og få nye signaler ind.
Det handler også om prioriteringen af politiets arbejde.
Jeg er bekendt med folk, som bl.a. er noget indignerede over, at når man anmelder tyveri af f.eks. mobiltelefoner fra sin bil, bliver det afvist, mens et manglende hundetegn får stor opmærksomhed.
Jeg kunne måske spørge fru Anne Baastrup, om ikke det også er noget, der indgår i SF's overvejelser, at en omprioritering vil være noget, der kunne frigøre ressourcer.
Per Kaalund (S), 2002-01-31:
I princippet er vi sådan set af den opfattelse, at overarbejde bør afspadseres og der bør gives muligheder for afspadsering.
Jeg er sikker på, at afvikle det i form af udbetaling af penge vil karambolere alvorligt med regeringens skattestoppolitik.
Men om regeringen kommer på nogle tanker om det her, er vi villige til at se på det og i givet fald forhandle om det.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Jeg er fuldt ud klar over, at Socialdemokratiet er meget optaget af arbejdsmiljø, men jeg må bare konkludere, at det gælder åbenbart ikke lige præcis politiets arbejdsmiljø. Det kan godt være, hr. Per Kaalund ikke ser en mulighed for, at det bliver meget forbedret før EU-topmødet.
Det er jeg helt enig i.
Men jeg må konstatere, at Socialdemokratiet er ganske godt tilfreds med tingene, som de forløber.
Det beklager jeg dybt, for jeg mener, at også arbejdsmiljøet i forhold til politiet er vigtigt, og hvis man også ser på sygefraværsstatistikken i de enkelte kredse, ser det faktisk ikke ganske godt ud.
Det forstår jeg godt med de vilkår, der bydes vores politi i dag.
Per Kaalund (S), 2002-01-31:
Til hr. Jann Sjursen vil jeg sige, at hvis der er noget parti, der er opmærksom på arbejdsmiljø, så tror jeg, det er Socialdemokratiet.
Jeg mener også, at vi i de debatter, der har været, og dem, der kommer i forbindelse med finansloven
Aktuelt tror jeg ikke, at der er mulighed for at sætte det her til afspadsering i stor skala, når vi står lige over for hele EU-problematikken plus en række andre ting.
Til fru Anne Baastrup vil jeg gerne sige, at vi har selvfølgelig undret os lidt over, at der ikke fra regeringens side kom forslag om betydelige pengetilførsler til politiet refererende til de debatter og diskussioner, der har været i de foregående år om øgede ressourcer, men vi har da noteret os, at regeringen - om man kan sige - har overtaget udmøntningen af politiforliget på samme måde, som vi gjorde det.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Vi har fået en ny regering, og vi har også fået
et politiforlig, som altså så er blevet endnu mere fasttømret, end det var, det beklager jeg, men sådan er det. Jeg vil gerne bede hr. Helge Adam Møller forholde sig til én konkret problemstilling, som han ikke var inde på i sin ordførertale, og det er spørgsmålet om politiets overarbejdspukkel.
Og i givet fald han tror det, specielt hvad angår lovforslagene, så synes jeg godt, at jeg vil se et tal på helt præcist, hvor mange hundrede betjente de lovforslag vil frigive til, at man kan få afspadseret den overarbejdspukkel - det tror jeg nemlig ikke på.
Vi har rejst den her forespørgselsdebat, før finanslovforslaget blev fremsat, og uanset at vi nu kender finanslovforslaget, fastholder vi selvfølgelig en forespørgselsdebat, som handler om lige præcis politiets arbejdsvilkår.
Jeg er ikke uenig i, at man skal se tingene i sammenhæng, selvfølgelig skal man det.
Og uddannelsestilbud, samarbejde med eller brobyggeri til sociale myndigheder osv. er selvfølgelig enormt vigtigt for politiets arbejde, men nu kan vi jo altså ikke lige gennemgå hele verdenssituationen her i dag, og vi skal såmænd nok få diskuteret uddannelse osv. i morgen.
Jeg deler mange af de synspunkter, som fru Anne Baastrup allerede har givet udtryk for her i debatten i dag.
Men når vi netop taler om det tryghedsskabende og forebyggende arbejde, er det jo det, der netop bliver nedprioriteret på grund af mange andre opgaver, som politiet skal løse, som er mere højprofilerede end lige præcis det, som ikke er så synligt endda.
Det burde også bekymre fru Anne Baastrup.
Og når nu Politiforbundet skal være sandhedsvidne for, at det indgåede politiforlig er godt - eller var godt, da man indgik det - må jeg bede fru Anne Baastrup se til, hvad Politiforbundet så siger i dag om konsekvenserne af det.
Det er bestemt ikke det samme.
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Det er i al fald det, finansministeren har oplyst, men det kan finansministeren selv få lov at svare på senere i dag, og det er altså i perioden frem til år 2005. Jeg må sige, at jeg synes, det er ganske overdramatiseret.
5.000 stillinger ud af 140.000 stillinger synes jeg ikke lyder særlig voldsomt, det må jeg sige, når man ser på rotation og jobskift og folk, der frivilligt træder ud af arbejdsmarkedet af den ene eller af den anden årsag.
Der er tale om, at de får et uddannelsestilbud, eller de får et tilbud om arbejde.
I øvrigt vil jeg sige, at partierne omkring arbejdsmarkedsreformen naturligvis vil blive indkaldt, når beskæftigelsesministeren har et samlet udspil, som han kan fremlægge.
Jeg kan ikke her svare præcist på, hvornår det bliver.
Til hr. Jens Peter Vernersen: Det er jo rigtigt, som jeg sagde her for et øjeblik siden fra Folketingets talerstol, at handelsskolerne har fået tilført flere penge, knap og nap 50 mio. kr.
Men handelsskolerne skal ligesom alle andre statslige institutioner leve op til de effektiviseringskrav, som vi har stillet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-02-01:
I de tidligere finanslovdebatter har jeg haft for vane at rose De Konservative for, at her vidste man, at her havde man sådan den rene vare, som var sådan det omvendte Robin Hood-system, nemlig at man tog fra de fattige og gav til de rige.
Det er der jo sådan set også grund til at gøre igen i år.
Problemet er bare, at denne her gang er partiet i regering, og der er det sammen med Venstre, og det bliver ekstra vanskeligt, fordi det bliver sådan lidt grumset, da det er et parti, der har skiftet ham midt i valgkampen og forsøgt at komme ind på en anden boldgade end den, det var vant til at være på.
Så vi bliver kastet for en finanslov i
år, hvor danskerne må tro, at Danmark er i krise
Der skal spares drastisk på en række områder.
Det er muligt, at fru Gitte Seeberg ikke kan se det, men for mig er 3.000-5.000 mennesker, der fyres inden for staten, i virkeligheden et dramatisk antal.
Det kan godt være, at fru Gitte Seeberg ikke kan se, at det er særlig dramatisk, men jeg vil da umiddelbart tro, at de mennesker, som bliver udsat for de fyringer, synes, at det er dramatisk.
Kan det bekræftes?
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Med hensyn til arbejdsmarkedspolitikken må jeg foreslå, at det diskuteres, når der foreligger en samlet plan for arbejdsmarkedspolitikken.
Vi står selvfølgelig ved det, der står i regeringsgrundlaget, men der vil blive indkaldt til forhandlinger om det her.
Fru Sandy Brinck spørger: Hvad er der så?
Jeg forstår spørgsmålet, hvis jeg selv må samle op på det på den måde: Hvad er der til de unge?
Der bliver ingen nye skatter og ingen nye grønne afgifter til de unge familier.
Vi sørger også for, at der bliver betalt ordentligt af på statsgælden.
Men det, jeg synes er det allervæsentligste, er, at vi sørger for, at de, der virkelig har brug for hjælp, nemlig de ældre og de syge, får tilført det, de skal.
Til fru Margrethe Vestager: Vi har jo også noteret os de kommentarer, som den nye minister for universiteterne er kommet med her i går og i dag, og vi er ligesom fru Margrethe Vestager nået frem til, at der kan komme en diskussion på området her.
Men det er klart vores opfattelse, at hele den statslige sektor må holde for i de generelle besparelser, der skal være, men vi er naturligvis mere end almindelig parat til at diskutere, om der er enkelte områder, hvor der skal tilføres yderligere midler.
Det er også det, ministeren har åbnet for, og det vil vi meget gerne være med til at diskutere.
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-01:
Nu har vi jo været en gang rundt om erhvervsskolerne.
Jeg vil give hr. Brian Mikkelsen så meget, at han jo et eller andet sted har ret.
Vi har været efter uddannelsesinstitutionerne.
Vi har presset dem for øget produktivitet.
Vi har presset dem for bedre kvalitet i uddannelserne.
Vi har kort sagt været der. På hvilket grundlag finder De Konservative nu, at det er rimeligt at stå inde for de besparelser, som dels er foreslået for det kommende år, dels i BO-året.
Hvis man ikke står inde for besparelserne i BO-årene, kan vi så ikke få konkretiseret, hvad det er for et løft, man mener, der skal til både inden for universiteterne og de andre uddannelsesområder?
Lad os holde forskningen udenfor et kort øjeblik og koncentrere os om bevillingen til uddannelse, for vi har været der.
Det, der er brug for, er ro og at arbejde på institutionerne med kvaliteten af uddannelserne.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Jeg ved godt, det ikke er helt retfærdigt over for den konservative finanslovordfører, at man spørger om noget, som den konservative uddannelses- og forsvarsordfører sagde tilbage i september måned, men alligevel.
Det var hyggeligt, hvis han var til stede i dag, men jeg kan sådan set også godt forstå, han ikke ville være til stede. Ud over det, der allerede er citeret, som hr. Brian Mikkelsen har fremført, vil jeg fremføre noget andet, for på et tidspunkt går det så op for den konservative ordfører, at der lå en besparelse i regeringens forslag, og ud over at De Konservative ville have 75 mio. kr. ekstra til erhvervsskolerne, specifikt handelsskolerne, fandt man ud af, at der manglede 30 mio. kr. i den daværende regerings forslag.
Så siger hr. Brian Mikkelsen her: Det virker helt grotesk, at man vil gennemføre besparelser, før politiske forhandlinger er foregået.
Vi indgår kun en aftale med regeringen, hvis der kommer en nettoforbedring i handelsskolernes økonomi, og, som hr. Jens Peter Vernersen illustrerede før, er der rent faktisk tale om en nettoforringelse, altså uanset om man har givet de der penge til handelsskolerne, er der en nettoforringelse. Så man burde sådan set stemme imod finansloven.
Sandy Brinck (S), 2002-02-01:
Som et af de medlemmer, der er under 30 år, vil jeg godt erkende, at selv om det her er fredag eftermiddag, så er vi langt fra happy hour.
Der er besparelser på uddannelsessystemet, det har vi jo diskuteret, væk med puljen til alternative ungdomsboliger, væk med den tidligere regerings initiativer på ungdomsboligområdet generelt, fastfrysning af ejendomsværdien - det er vel også nærmest til gavn for medvindsgenerationen med villa, Volvo og vovse - og selv når vi kommer til kulturen, er det selvfølgelig stipendieordningerne til de yngre kunstnere, det rammer.
Derfor vil jeg godt spørge den konservative ordfører, om vi ikke bare kunne få et par eksempler på, hvor regeringen i sin finanslov prøver at rette sig mod Danmarks fremtid - ungdommen.
Jeg må forstå det sådan, at regeringen ikke mener, at Danmarks råstof for Danmarks fremtid er en veluddannet ungdomsgeneration.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-01:
»Fornyelse« og »fremtidsrettet« sagde fru Gitte Seeberg.
Det, jeg har fået ud af både hendes tale og også de tidligere debatter her, er, at danske lønmodtagere kan se frem til gaver som dårligt arbejdsmiljø, ringere pensioner, og deres børn kan se frem til, at de får ringere uddannelser. Nu har vi hørt her, at hvad angår de 25-29-årige, så drejer det sig slet ikke om den samme ordning, som gælder for de 18-25-årige.
Kunne vi ikke få det konkretiseret lidt mere?
Hvad er det, det drejer sig om, når man snakker om de 25-29-årige?
Vi kender jo godt forslaget for de 18-25-årige.
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Det er korrekt.
Jeg har også set udtalelserne fra hr. Brian
Mikkelsen, vor nuværende kulturminister, og det er også korrekt, at vi tidligere har haft et ønske med i vores finanslovoplæg om, at der skulle sættes flere penge af til handelsskolerne. Vi nævnte dengang 75 mio. kr. Tallet er nu i regeringens finanslovforslag knap 50 mio. kr.
Det må vi så stille os tilfreds med, men det er den vurdering, der nu er gjort, at det skulle være tilstrækkeligt til at løse handelsskolernes problem.
Hr. Ole Sohn spørger, hvad besparelserne på ulandsbistanden skal bruges til de kommende år.
Ja, for det første år, altså indeværende år, ligger det fast, at de skal bruges til nedbringelse af ventelisterne.
Men hvorvidt der videre skal tilføres penge til denne konto, må man tage stilling til, når vi kommer lidt længere frem.
Så nævner hr. Ole Sohn børnekostpuljen.
Jeg vil gerne sige, at det ikke er en pulje, vi har været med til at oprette.
Det er en pulje, som SF og Enhedslisten, så vidt jeg husker, har oprettet i forbindelse med en finanslovaftale med den tidligere regering.
Det er vores grundsyn, at det er forældrenes opgave at sørge for, at deres børn får ordentlige fødevarer med i skole.
I øvrigt er, må jeg sige, beløbet så beskedent, at hvis man endelig skulle tilslutte sig ideen, så er det noget med, at det svarer til 50 øre pr. elev pr. dag, og det kan man jo altså ikke få meget økologisk mad for.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-01:
Jeg hæftede mig ved, at fru Gitte Seeberg sagde, at man måtte stå ved sit mod i regeringen, og man dannede rammer for fremgang i beskæftigelsen.
Det hænger jo altså meget, meget dårligt sammen med den indsats, man nu tilbyder erhvervsskolerne og gymnasierne.
Jeg hørte her, og det var også det, vi hørte tilbage i september, at konservative og venstrefolk over hele landet i øvrigt sammen med os sagde: Vi skal gøre noget for handelsskolerne, vi skal gøre noget ved det.
Så siger man her med finansloven, at man giver handelsskolerne 50 mio. kr.
- det symboliserer jeg her med en 50'er.
Vi giver dem 50. mio. kr., så må de da være glade ude på handelsskolerne.
Så tager man den anden hånd, og så tager man 100 mio. kr. - sådan her.
Så er der jo ikke noget at sige til, at man ude på handelsskolerne siger: »Handelsskoler truet på livet af løftebrud«.
Det er der jo ikke noget at sige til, når man har stået derude og sagt, at vi vil give 50 mio. kr.
Det giver man så med den ene hånd, mens man tager 100 mio. kr. med den anden.
Det hænger jo overhovedet ikke sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Seeberg, hvad der egentlig er blevet af fremrykningen af arbejdsmarkedsindsatsen, som De Konservative hen over sidste sommer var meget opmærksomme på og optaget af.
Vi havde to forsøgsregioner - i Ringkjøbing Amt og i Århus Amt - og det kunne ikke gå hurtigt nok med at få fremrykket indsatsen.
Det har vi ikke hørt et ord til siden hen.
Der er et andet spørgsmål.
I finansloven står der, at den nye regering påtænker at lave en ungeindsats for de 25-29-årige.
Der var lidt polemik i valgkampen om, hvordan det skulle forstås, og hvordan ydelserne kunne være og sådan noget.
Men hvis det kan sammenlignes med den ungeindsats, vi har for de 18-25-årige, så betyder det jo, at man skal aktiveres på halve dagpenge.
Der vil jeg gerne høre De Konservative, om man ikke også respekterer indgåede forlig.
I dag er det jo sådan, at vi har forlig på hele arbejdsmarkedsområdet, og det omfatter også de 25-29-årige.
Derfor synes jeg, det er uhørt, at man som forligspartner skal læse i finansloven, at man påtænker at gøre noget sådant uden at have indkaldt til forhandlinger omkring spørgsmålet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Jeg står her med et spritnyt notat fra CASA.
På den baggrund vil jeg gerne spørge, om fru Gitte Seeberg kan forklare, hvorfor regeringen har oplyst, at
kun ca. 5.000 stillinger skal nedlægges, når det reelle tal viser, hvis man går ind på hver enkelt konto inden for hver af institutionerne og tæller op, at det så drejer sig om ca. 9.000 stillinger?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-01:
Den forrige taler blev afbrudt midt i talestrømmen.
»Det Konservative Folkeparti har stor forståelse for, at elever og lærere på landets handelsskoler nu har fået nok og ikke længere vil finde sig i den lange række af besparelser på den daglige undervisning,« lød det fra hr. Brian Mikkelsen
den 11. september.
Handelsskolerne lider i forvejen under en særdeles trang økonomi.
Sparer vi mere, sparer vi dem ihjel«, lød det fra hr. Brian Mikkelsen
den 11. september.
Jeg forventer ikke noget svar fra den konservative ordfører.
Men prøv ikke desto mindre blot at skitsere svagt for os, hvad sammenhængen er i forhold til et ønske om mere uddannelse i fremtiden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
Jeg tror slet ikke ordet trafik har været nævnt her i debatten i dag, i hvert fald ikke særlig meget.
Jeg konstaterede i går, da vi gik igennem trafikkapitlet i finansloven, at der f.eks. ikke er sat midler af til forbedring og forstærkning af de sønderjyske diger, hvilket jeg har forstået der faktisk var en politisk forståelse af.
Det er fantastisk, for vi ved, at med de stadig kraftigere stormfloder, vi har, er det virkelig en nødvendighed.
Så er der en hel række andre konti under Trafikministeriet, som går til sikkerhed og miljø på landevejene, på de mindre veje, på banesystemet og til trafikkens miljøbelastning og trafiksikkerheden.
Man har også fjernet kontoen til styrkelse af den kollektive trafik i de tyndtbefolkede områder, og det er et stykke regionalpolitik.
Det er relativt små beløb.
Man opererer med store investeringer på andre områder, og så fjerner man sådan helt nødvendige ting her.
Jeg vil gerne høre, om fru Seeberg mener, at de nedskæringer her kan opvejes af, at man øger hastigheden på motorvejene, eller om der sådan er andre sammenhænge, jeg ikke har overblik over.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-01:
... hvor man løber fra alle de løfter, man har givet?