Bertel Haarder (V), 2004-03-12:
Vi kan alle blive enige om, at udlændinge, der kommer til Danmark for at søge beskyttelse, skal have en rimelig og fair behandling
, men regeringen kan ikke tilslutte sig de forslag, der stilles her.
Det foreslås for det første, at de kontante ydelser til asylsøgere hæves til niveauet fra før den 1. juli 2003.
Før den 1. juli 2003 kunne udlændinge i visse situationer opnå et højere rådighedsbeløb som asylsøgere end som anerkendte flygtninge i en efterfølgende integrationsfase.
Derfor blev rådighedsbeløbet for asylsøgerne i konsekvens af indførelsen af starthjælpen sat noget ned.
Med de nye regler bliver aktive asylansøgere, hvis de er aktive, belønnet med en tillægsydelse, såfremt de udfører deres opgaver på asylcentret og i øvrigt overholder forpligtelserne med hensyn til deltagelse i undervisning og aktivering.
Visse af ydelserne er lavere i den indledende fase og i udsendelsesfasen end i den fase, hvor ansøgeren afventer en afgørelse.
Herved markeres det over for asylansøgere i den indledende fase, at det endnu ikke er afklaret, om deres asylsag skal behandles her i landet, og der sendes et klart signal til asylansøgere i udsendelsesposition om, at de pågældendes situation ikke længere er den samme som under asylsagsbehandlingen, idet afviste asylansøgere naturligvis skal udrejse af Danmark.
Den nye ydelsesstruktur, hvorefter bl.a. afviste asylansøgere modtager lavere ydelse end ansøgere, der afventer en afgørelse, er en vigtig del af bestræbelserne på at få afviste til frivilligt at rejse hjem.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at det niveau, der er lagt, svarer til niveauet i andre lande.
En voksen asylansøger i Danmark, som deltager i aktiveringen på asylcentret, modtager stort set det samme som en asylansøger i Sverige, mens en asylansøger i Norge modtager lidt mere.
Jeg tror så rigeligt, at de danske satser kan måle sig med alle andre landes satser.
For det andet ønsker forslagsstillerne at afskaffe madkasseordningen som motivationsfremmende foranstaltning for asylansøgere, der ikke samarbejder med de danske myndigheder.
Denne madkasseordning blev oprindelig indført i 1997 af et bredt flertal i Folketinget, og ordningen fungerer som en sanktionsmulighed over for udlændinge, der ikke vil samarbejde med myndighederne.
Hvis den manglende medvirken er bagatelagtig eller undskyldelig, eller hvis inddragelse af tøj og lommepenge efter udlændingens personlige og familiemæssige forhold vil virke særlig belastende, så kan Udlændingestyrelsen selvfølgelig undlade at bringe madkasseordningen i anvendelse.
Formålet med madkasseordningen er at hindre misbrug af udlændingelovens tilladelsessystem.
Formålet er at gøre det så lidt attraktivt som muligt at modarbejde sagens oplysning og forstyrre driften af asylcentrene, modarbejde udsendelse osv. Med virkning fra juli 2003 er der indført en generel ordning, hvorefter afviste asylansøgere, der ikke medvirker til deres udrejse, kommer på madkasseordningen.
Det sker for at motivere dem til at udrejse.
Altså den tidligere lidt specielle ordning er nu blevet til en generel ordning for de fleste afviste asylansøgere.
Det skal have konsekvenser, når en udlænding forsøger at trække asylsagen i langdrag ved at lægge hindringer i vejen for sagens behandling, eller når en, som har fået afslag på opholdstilladelse, ikke medvirker ved politiets bestræbelser på at hjemsende den pågældende.
For det tredje er det foreslået, at afviste asylansøgere, som samarbejder om deres udsendelse, generelt skal gives tilbud om aktivering, der kan forbedre deres beskæftigelsesmuligheder, når de kommer hjem.
Jeg vil gerne sige - og dette handler jo altså om de afviste asylansøgere - at når man har fået endeligt afslag på asyl og ikke har andet opholdsgrundlag, så er man forpligtet til at udrejse.
Det mener også UNHCR, det mener også Dansk Flygtningehjælp og Dansk Røde Kors.
Derfor bør asylansøgere, som har fået endeligt afslag, ikke have mulighed for at deltage i den samme aktivering og undervisning som i den periode, hvor deres asylsag var under behandling.
Der skal ske en forandring fra det tidspunkt, hvor de får afslaget, fordi afslaget betyder, at de har Flygtningenævnets dom for, at de ikke har et opholdsgrundlag i Danmark, og så skal de naturligvis rejse tilbage.
Det er alle enige om, inklusive de humanitære organisationer, for ellers kunne vi lige så godt nedlægge hele asylsystemet.
Noget andet er, at der kan forekomme helt særlige tilfælde, hvor der ville være gode grunde at tilrettelægge aktivering også for afviste asylansøgere, og det er der allerede mulighed for.
Den mulighed anvendes f.eks. over for afviste irakiske asylansøgere.
Ja, det er jo af betydning for genopbygningen i Irak, at mange, mange irakiske statsborgere vender tilbage til Irak for at hjælpe med genopbygningen.
Derfor er der tilrettelagt aktiveringsprojekter for
afviste irakiske asylansøgere
, og disse aktiveringsprojekter er målrettet mod en tilbagevenden til Irak.
Der er etableret workshops for tilbagevendende irakere om henholdsvis jordbrug og om at begynde egen virksomhed, og i denne måned er der påbegyndt en workshop, hvor asylansøgere fra hele landet bliver trænet i at træne andre asylansøgere i brugen af it på asylcentrene.
Snart påbegynder et asylcenter et forløb, som skal give konkrete værktøjer til at løse de psykiske problemer, som ikke mindst børnene oplever i forbindelse med den omvæltning, som tilbagevenden og reintegration kan indebære.
Hvis der viser sig et behov for lignende særskilt tilrettelagt aktivering for andre grupper af afviste asylansøgere, så både kan og vil regeringen naturligvis støtte det. For det fjerde indebærer beslutningsforslaget, at udlændinge over 17 år, som har opholdt sig i mere end 3 måneder i Danmark, skal have arbejdstilladelse. Vi har i dag den ordning, at asylansøgere ikke kan få arbejdstilladelse, medmindre der er tale om beskæftigelse inden for et område, hvor der er mangel på særlig kvalificeret arbejdskraft.
Jeg tænker her på de erhverv, som er beskrevet i den lange liste, som giver en hurtig arbejdstilladelse i Danmark.
Det er jo noget nyt, at vi har fået en sådan positivliste, som sikrer, at virksomhederne på forhånd kan vide, at medarbejderen får arbejdstilladelse, hvis de finder vedkommende i udlandet, men det vedrører altså arbejdsområder, hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft i Danmark.
Det er regeringens opfattelse, at ledige job derudover først og fremmest bør tilbydes mennesker, der bor her i forvejen, herunder de utallige udlændinge, som desværre ikke er i gang med noget på arbejdsmarkedet.
Det er dem, vi skal arbejde hårdt på at få integreret og få tilknyttet det danske arbejdsmarked, og de skal gå forud for personer, som måske aldrig får opholdstilladelse i Danmark Efter at der er blevet så meget fred i verden, skal det store, store flertal af asylansøgere, som ikke har udsigt til at få opholdstilladelse, hverken i Danmark eller i noget andet land, naturligvis være i gang, men ikke på almindelige vilkår på et almindeligt arbejdsmarked.
Det er jo desværre sådan, at en af tilskyndelserne til at drage hjemmefra og betale en menneskesmugler og søge asyl kan være, at man søger en bedre økonomisk tilværelse, og derfor er spørgsmålet om adgang til arbejdsmarkedet noget, der har at gøre med tilstrømningen og med menneskesmuglernes forretninger.
Hvis vi tilbyder alle asylansøgere, der har opholdt sig i Danmark i 3 måneder, adgang til arbejdsmarkedet, så må vi regne med, at udlændinge i væsentligt større omfang vil komme til Danmark og søge asyl, fordi de ønsker, mens sagen behandles, at arbejde og få en bedre økonomisk tilværelse.
Det ulykkelige er, at de penge, som de derved vil tjene, på forhånd vil blive indkasseret af menneskesmuglerne som betaling for billetten.
Det er ikke regeringens ønske, at Danmark skal tiltrække økonomisk motiverede asylansøgere, som ikke har behov for beskyttelse.
Derved ville også forholdene for dem, der har behov for beskyttelse, blive forringet, tiltroen til flygtningesystemet ville blive svækket.
Forslagsstillerne skriver, at det er nedbrydende for asylansøgerne i en periode at være uden beskæftigelse.
Ja, det er jeg enig i, og det er jo også derfor, at asylansøgere nu i modsætning til tidligere er i gang med noget.
Siden sommeren 2002 har asylansøgere, ud over at de skal medvirke til udførelsen af opgaver i forbindelse med driften af asylcentrene, også mulighed for at deltage i tilbud om fritidsbeskæftigelse, sociale og kulturelle aktiviteter, sportsaktiviteter, projekter, kurser osv.
De kan deltage i intern produktionsvirksomhed på indkvarteringsstedet, særlig tilrettelagt praktik af kortere varighed og ulønnet humanitært arbejde eller andet ulønnet frivilligt arbejde.
Herudover skal asylansøgere, hvis ansøgning om asyl er under behandling, deltage i undervisning i dansk eller engelsk sprog og danske kultur- og samfundsforhold, ligesom der er mulighed for at deltage i undervisningen i andre fag, herunder fremmedsprog, tekniske fag, it-relaterede fag, modersmål osv. Der er således nu i modsætning til tidligere sikret et aktivt ophold for udlændinge, som afventer myndighedernes behandling af en ansøgning om asyl.