Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
For at kunne gå ind i denne debat på et rimeligt seriøst grundlag har jeg forsøgt at finde ud af, hvilke temaer inden for det meget store område, forespørgslen dækker, man ville tage op.
Jeg har kun haft forespørgslens ordlyd at forholde mig til, og her henvises der specifikt til sommerens debat, og hvilke ændringer den kan give anledning til.
Hvis jeg tænker mig om, så havde sommerens debat to store hovedemner: visumpolitikken og integrationspolitikken.
Ideelt set ville det jo være at foretrække, hvis visumkrav ikke eksisterede, hvis der ikke blev lagt begrænsninger for menneskers ønsker om at rejse.
Men vi må også se i øjnene, at dette er en meget ideel betragtning, som næppe er realisabel, og at det i hvert fald ville være overordentlig naivt at tro, at Danmark kan føre en visumpolitik, der er grundlæggende forskellig fra andres.
Faktisk imødekommes 94 pct. af de mere end 100.000 visumansøgninger, vi har årligt, hvilket er et ganske højt tal i forhold til f.eks. Norge og Sverige, men jeg medgiver meget gerne, at det er en vigtig opgave at følge de 6 pct., hvor der gives afslag, netop for at sikre, at der ikke er tale om automatafslag, men at der i hvert tilfælde foretages en individuel vurdering, og at der kun gives afslag, hvor der er en reel risiko for, at visum vil blive anvendt til at søge længerevarende ophold i Danmark.
Det er vigtigt at følge dette område tæt, så vi sikrer os, at vi i praksis ikke går hen og stivner på et felt, der hele tiden er i udvikling, og derfor er det også nyttigt, at vi med jævne mellemrum har overvejelser om, hvorvidt praksis er i orden, eller den trænger til justering.
Vi er godt tilfredse med de justeringer, som indenrigsministeren har fundet anledning til at foretage i dette efterår, som jo bl.a. har ført til en udvidet anvendelse af den humanitære opholdstilladelse og til en mere individuel behandling af ansøgninger om turistvisum med bedre mulighed for, at nær familie kan opnå visum, ligesom vi også er godt tilfredse med de ændringer, der er sket, det, som hr. Peter Duetoft var inde på tidligere på dagen, nemlig kravet om, at der altid skal søges opholdstilladelse fra hjemlandet.
Integrationsloven, som trådte i kraft her ved årets begyndelse, er en helt ny lovgivning med det sigte at forbedre flygtninges og indvandreres integration og muligheder i samfundet.
Mange nye instrumenter indgår i loven, og det giver i sig selv god grund til at følge meget nøje, om loven også kommer til at virke efter hensigten.
Vi har så nu fået den første af dem, og den omhandler blandt en hel lang række andre spørgsmål også spørgsmålet om, hvorvidt flygtningene kan klare sig for integrationsydelsen, eller om kommunerne har været nødt til at bevilge ekstra ydelser, og den viser jo ganske klart, at der har været et udbredt behov for ekstra ydelser.
På den baggrund har regeringen så meddelt, at integrationsydelsen vil blive forhøjet til det niveau, kontanthjælpen har.
Det betyder, at de pågældende har bedre mulighed for at klare sig for ydelsen og ikke skal være henvist til at søge ekstra ydelse, og det finder vi er et rigtigt princip.
Det er en meget følelsesladet debat, der har været om integrationsloven.
Kan det være på sin plads at minde om, at lovens sigte faktisk er at gavne flygtninge og indvandreres integration og vilkår i samfundet?
En lang række organisationer har rettet en voldsom kritik mod loven ikke mindst på grund af integrationsydelsen.
Det er den opgave, der forestår, og den kræver, at vi alle vil medvirke.
Også de mange humanitære organisationer, som har bekæmpet integrationsydelsen.