Mette Frederiksen (S), 2002-05-03:
Jeg skal måske som indledning starte med at oplyse mine mandlige kolleger i Folketingssalen om, at fordi det er kvinder, der føder børn, er der ikke nogen naturlov, der fortæller os, at det også er kvinden, der skal tage barselorloven.
Jeg ved, at det kan være svært at forstå, ikke mindst for Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Ole M. Nielsen, men jeg skal dog alligevel sige, at der findes faktisk ikke en sådan naturlov.
Regeringen har for nylig fået vedtaget en forlængelse af barselorloven, og som den er endt med at være udformet, er der desværre al mulig grund til at ærgre sig over den.
Ikke alene er fædrenes rettigheder forringet og pasningsgarantien droppet, men regeringen har sammen med Dansk Folkeparti bevidst og målrettet ønsket at hive tæppet væk under ligestillingen, både på og uden for arbejdspladserne.
Den forlængede barselorlov, som bevidst har som sigte, at det er mor og ikke far, der skal på barselorlov,
vil selvfølgelig lægge et unødvendigt pres på såvel de kommende mødre som arbejdsmarkedet i det hele taget, og hertil kommer så det måske væsentligste, nemlig at kvinder og mænd ikke tjener ikke det samme, selv om de udfører det samme stykke arbejde.
Efter 25 år med en ligelønslov eksisterer der stadig et stort og uforsvarligt løngab mellem mænd og kvinder.
På såvel det offentlige som det private arbejdsmarked ligger kvinders løn markant under mændenes løn, endda i situationer, hvor de to køn udfører nøjagtig det samme stykke arbejde.
En af mulighederne for at hindre uligheder i løndannelsen er åbenhed i lønstatistik og kønsopdelt lønstatistik.
Derfor fremsatte den tidligere socialdemokratisk ledede regering også sidste år forslag til en ligelønslov, som skulle sikre en lettere adgang til lønoplysninger med det formål at vurdere, hvorvidt en ligelønssag kunne rejses.
i butikker og i samfundet i det hele taget.
Regeringen ønsker altså, at det primært skal være kvinder, der går på barsel, og det ser ud til, at ønsket nu bliver opfyldt. Vi ved, at det kommer til at give problemer.
Det giver en ringere opsparing til alderdommen og derfor en skævhed på pensionsområdet; det giver ringere karrieremuligheder og derfor færre kvinder til tops, og det giver såvel offentlige som private arbejdsgivere lyst til i højere grad at ansætte mænd.
At ansætte en yngre kvinde i dag vil nemlig som oftest betyde udgifter til løn under barsel, nyansættelser og vikariater, kort sagt en masse bøvl, og bøvl giver fyringer.
Det er næsten lige så sikkert som regnvejr i oktober.
Alt det her kan vi selvfølgelig vælge at gøre noget ved, og vi kan simpelt hen hindre det i at ske. Vi kan sørge for, at flere mænd tager barselorlov, og vi kan sørge for, at det økonomisk set ikke er dyrere at have en kvindelig medarbejder end en mandlig af slagsen, eksempelvis ved oprettelse af en barselfond.
Jeg gør mig ingen forestilling om, at regeringen eller i virkeligheden slet ikke Dansk Folkeparti vil føre an i denne sag, så det forslag fra Det Radikale Venstre, vi behandler i dag, må siges at falde på et tørt sted.
Den forlængede barsel, regeringen har gennemtrumfet, vil komme til at betyde flere ulovlige fyringer af gravide, og et skridt på vejen fra et politisk ansvarligt Folketings side er selvfølgelig at sørge for, at de pågældende kvinder får den hjælp og den opbakning, der kræves, når arbejdsgiveren fortryder og fyrer kvinder uberettiget. Vi stemmer selvfølgelig for forslaget.