Lone Møller (S), 2003-02-25:
Aldrig før har der vel været så stærk fokus på vores kostvaner.
Vi bliver bombarderet med råd om, hvordan vi skal holde vægten nede.
Der er efterhånden ikke ret mange madvarer, som vi kan få fingrene i, uden at vi også kan få en lightudgave.
Vi ved fra undersøgelser, at danskerne rent faktisk er begyndt at nedsætte mængden af fedt i maden, men alligevel oplever vi, at både børn og voksne bliver tykkere og tykkere.
Især for børnene har det alvorlige konsekvenser.
Op mod 30 pct. af de danske børn er i dag overvægtige, og der er ingen tegn på, at denne fedmeepidemi er ved at stilne af.
Sukkersygen er kun den første budbringer af et væld af følgesygdomme, der snart vil invadere den danske ungdom.
Det kræver altså handling, og det kræver politisk handling.
Når det nu er sådan, at 30 pct. af de danske børn er overvægtige, så mener jeg ikke, som jeg også sagde før, at vi som christiansborgpolitikere blot kan læne os tilbage og mene, at det er andres ansvar, at det er forældrenes, det er skolernes, det er daginstitutionernes, eller at det måske er det enkelte barns skyld.
30 pct. tyder på, at der er noget helt galt med den måde, vi har indrettet vores samfund på.
Det har vi været medvirkende til alle sammen.
Det er bare for at tage den med, hvorfor vi ikke har gjort noget i de 9 år, vi har siddet i regering, for det har vi rent faktisk gjort.
I stedet for at have et samfund, hvor de unge spiser sundt og får den nødvendige motion, har vi fået et samfund af nemme måltider, usunde måltider, hvor det tilsyneladende ikke længere er almindeligt, at børn og unge får brugt deres krop i hverdagen.
for tusindvis af børn bliver sat af pizzaen og sofaen.
Det må og skal vi lave om på.
Vi kan passende begynde med et måltid mad, som børnene indtager, når de ikke er sammen med deres forældre, eller rettere sagt det måltid mad, som børnene burde indtage, når de ikke er sammen med deres forældre, nemlig frokosten.
Rigtig mange børn får slet ikke en ordentlig frokost, især skolebørnene.
Madpakken har bestemt ikke nogen stor stjerne hos de unge, og så bliver det ofte til et besøg hos den nærliggende bager, på burgerbaren eller et smut ned i kiosken for at købe lidt slik og sodavand
Det gavner ingen sundhed, og vi har mange undersøgelser, der viser, at indlæringsevnen bestemt ikke bliver højnet, hvis vores børn ikke får noget ordentlig mad.
I stedet for at ryste på hovedet og beklage, at forældrene ikke magter at sørge for, at deres børn får en sund frokost, bør vi træde til med en hjælpende hånd, nemlig med denne Børnekostpulje.
Regeringen har gjort sig til talsmand for det frie valg, og her er muligheden for at bevise, at det ikke kun er tomme ord med det frie valg.
En Børnekostpulje kan hjælpe skoler og daginstitutioner i gang med nogle frokostordninger, der både er sunde, økologiske og velsmagende.
Med en Børnekostpulje vil vi ikke tage ansvaret fra forældrene, for i sidste ende er det jo kun dem, der kan påvirke deres børns madvaner, men vi vil hjælpe dem med at gøre det sunde valg til et lidt lettere valg.
Vi har et samfund, der er indrettet, så det lette valg i dag er det usunde.
Det lette valg er det fede valg.
Det skal vi ændre på, og Børnekostpuljen er en god start.
Samfundsøkonomisk er der masser af penge at spare.
Overvægt er utrolig dyrt for samfundet, for det enkelte barn.
Samtidig viser alle undersøgelser også, at overvægt har en social slagside.
De, der i forvejen har svært ved at følge med i de krav, samfundet stiller til dem, har også svært ved at leve op til kravet om en normalvægt.
For dem er det endnu sværere at tage andet end det lette, fede valg.
Børnekostpuljen giver både forældre og børn et valg, et alternativ til kedelige madpakker, kanelbrød, pommes frites og cola, og Børnekostpuljen skal selvfølgelig ikke erstatte, at al mad i dag skal indføres som gratis bespisning, men de initiativer, der er gode, skal vi være med til økonomisk at løbe i gang.