runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Duetoft (CD), 1997-12-03:
Jeg skal ikke blande mig meget i debatten om de medicinfri afdelinger, men bare sige, at det, der lægges op til, er et forsøg, og det forsøg skal da have lov at blive prøvet.
Det har vi støttet, og det står vi ved.
Men jeg fangede et par gange, at hr. Brian Mikkelsen brugte et udtryk, som jeg godt vil bede hr. Brian Mikkelsen overveje om er rigtigt.
Jeg er ikke antimedicinmand.
Jeg mener bestemt, at mennesker, der har brug for medicin, skal have medicin, men jeg synes, hr. Brian Mikkelsen nogle gange brugte udtrykket, at man behandler med medicin.
Man skal nok tænke på, at medicin er symptomdæmpende, det er ikke behandlende.
Det løser ikke noget som helst problem, hvis det får lov til at stå alene.
Så dæmper det noget andet ned, og det kan også være nødvendigt, men det er ingen behandling.
Så man skal lade være med at fremstille det, som nogle læger og psykiatere så gerne vil gøre det, at bare man propper nogle piller i den rigtige farve i hovedet på folk, holder de op med at være sindslidende.
Jeg synes, det er synd, hvis Folketingets debat skal køre på den led, at man siger, at enten vil man helbrede de mennesker, og så skal de have medicin, eller også prøver man noget andet, og så er man ude på en farefuld færd.
Det er en mellemting, der er behov for.
Brian Mikkelsen (KF), 1997-12-03:
Hvis vi tager det med medicinfri behandling først, står vi selvfølgelig ved beretningsudkastet.
Det, vi har diskuteret i Den Konservative Folketingsgruppe, og som jeg prøver at signalere her, er, at man må diskutere, og det må komme ud til forsøg, og så må vi se på, om det er rimeligt.
Vi tillader os blot at sætte spørgsmålstegn ved det, for vores holdning efter at have fået en masse tilkendegivelser og efter at have vurderet det meget nøje er, at problemet kan være, at hvis man sender et for kraftigt signal ud om medicinfri behandling, undervurderer man sygdomsforløbet. Det må vi jo diskutere, men lad os få det forsøg.
Vi er meget interesseret i at se resultatet af det.
Jeg har ikke nogen klar holdning til det, men hvis det viser sig at være en drøngod idé, bakker vi selvfølgelig fuldstændig op bag det, og dermed bakker vi også op bag beretningsudkastet.
Med hensyn til den offensive fru Lissa Mathiasen
kan jeg da godt forstå, at man er offensiv fra regeringens side, for man er lidt i defensiven i virkelighedens verden. Vi står selvfølgelig ved rammeaftalen, og den er et godt skridt i den rigtige retning, og det er de 400 mio. kr. til fysiske forbedringer også.
Men så må man diskutere, hvordan man kommer videre ud over det.
De 400 mio. kr. løser ikke problemerne godt nok, og her må man skubbe til amterne og sige til dem: Ved I hvad, vi har altså nogle store problemer med overbelægning, med enestuer, og med forløbet bagefter.
Hvordan det så skal løses, må bero på en forhandling regeringen og amterne imellem.
Problemet kan ikke løses i 1999 - det er også til hr. Bruno Jerup - fordi der er så meget kul på nu her.
Men det er ikke godt nok.
Ambitionsniveauet er for lavt, hvis man synes, det er godt
Lissa Mathiasen (S), 1997-12-03:
Jeg vil godt spørge hr. Brian Mikkelsen, om det svar, vi fik her - så er vi nået lidt ad vejen - betyder, at hr. Brian Mikkelsen også bakker op bag den aftale, som sundhedsministeren har lavet, hvor der bliver lavet et rejsehold, som tager ud og får sat fokus på og klart defineret, hvor de forskellige behov er, og hvilke behov der er de forskellige steder? For det andet vil jeg spørge, om hr. Brian Mikkelsen og dermed De Konservative bakker op om, at vi allerede her i foråret 1998 tager næste etape af forhandlingerne med Amtsrådsforeningen m.fl. For det tredje vil jeg godt spørge hr. Brian Mikkelsen, om det er sådan, at man fra De Konservatives side respekterer, at det er amternes område, og at det, vi har gjort her fra statens side, er at lave sådan en slags kickstart.
Det vil sige, at vi med det her har signaleret, at vi mener, det skal gå stærkere, og at der skal ske noget.
Men jeg synes, at hr. Brian Mikkelsen skylder os her i dag at give svar på, om han bakker op bag de her etaper og dermed om at sende det helt klare signal til amterne.
Inge Dahl-Sørensen (V), 1997-12-03:
Sidste gang, vi havde dette lovforslag til førstebehandling, altså den 15. januar i år, gav jeg udtryk for, at Venstre stillede det ubetingede krav, at man ved slagtning skal sikre, at dyret lider mindst muligt.
Det betyder, at hvis smerte kan undgås, skal det sikres, og dette krav er efter min opfattelse ikke opfyldt med de nye regler.
Tænk, at man kan komme frem til, at en ko måske kan føle smerte, men at et får ikke kan.
Jeg forstår det ikke, og jeg kan slet ikke acceptere det.
I Venstres gruppe er der forskellige holdninger til lovforslaget, som vil afspejle sig ved tredjebehandlingen, men personlig stemmer jeg for forslaget.
Arne Melchior (CD), 1997-12-03:
De 150.000 underskrifter har jeg også hørt om, og jeg kan oplyse, at det var en kampagne, som Foreningen til Dyrenes Beskyttelse drev igennem tre måneder i så godt som alle større danske byer, og da lykkedes det altså at få mindre end 4 pct. af vælgerne til at skrive under.
Det skal vel ikke flytte en justitsminister eller et Folketing.
Det kan jeg selvfølgelig ikke vide.
Tyveri er forbudt, der stjæles alligevel.
Dyremishandling er forbudt, og jeg kan da selvfølgelig ikke vide, om - og må derfor give Tinget en undskyldning for, at jeg gik lidt for vidt i min udtalelse - det sker.
Og jeg hævder endda, at lystjagten er en dyremishandling, men se, det fremsætter hverken Fremskridtspartiet eller Dansk Folkeparti forslag om, for det ville koste stemmer, men minoriteterne vil de altid gerne forfølge, således som det også sker i dag.
Margrete Auken (SF), 1997-12-03:
SF har hele tiden ment, at det i lovgivningsspørgsmål som dette drejer sig om at tage den svageste parts parti.
Her er der ingen tvivl om, at denne part er dyrene, og det skulle jo så betyde, at vi ikke havde vanskeligheder med at støtte forslaget.
Men efter det, vi har oplevet her i sommer, hvor vi har været udsat for noget af det mest ubehagelige, jeg har oplevet i mit voksne liv i retning af svineri - og det, jeg siger her, er ikke møntet på og skal ikke gå ud over grisene - fra først og fremmest Fremskridtspartiet og Dansk Folkepartis side, kvier man sig virkelig ved at lave noget som helst, der bare tenderer støtte til at lave noget sammen med dem.
Jeg har set en række af de meget uhumske breve, vi får tilsendt fra deres vælgere.
Der står, at man med entusiasme støtter Fremskridtspartiet og især Dansk Folkeparti, nu hvor det er kommet på mode, og i disse uhumske breve inddrages også slagtningerne, så man forstår, hvad det er, man har med at gøre. At hykleriet er fælt, bliver man også klar over, når man kender ikke så meget Dansk Folkepartis som Fremskridtspartiets holdning til de danske dyr, svinene f.eks. Her er der ikke tale om, at man skal tage hensyn til deres velfærd, her er det pludselig helt i orden med hensyn til, hvad der foregår af dyremishandlinger.
Jeg er ikke i tvivl om, at den mishandling, der foregår af grisene, langt overgår det, der sker på vore slagterier.
Imidlertid skal det ikke gå ud over dyrene, at Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti er så forfærdelige.
Det ville være branduretfærdigt, og derfor vil SF sammen med Enhedslisten lave vores eget forslag, hvor vi tydeliggør, hvad det her drejer sig om, idet vi samtidig vil afvente, at en af os får lejlighed til at overvære slagtningerne.
Det har været planlagt længe, og vi kommer med vores forslag, når det slagteribesøg er afholdt.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-12-03:
Ja, jeg skal prøve at rette mig selv.
Det, jeg synes man skal gøre i denne debat, er, at man skal forholde sig til det her forslag.
Men det ene udelukker jo ikke det andet.
Det, der er hensigten fra Enhedslisten, er, at debatten skal føres over på et andet område.
Det er det, der er hensigten, og dér synes jeg faktisk, at der er nogle, der for nemt hopper med på Enhedslistens vogn.
Lad os forholde os til det her forslag.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-12-03:
Jeg har forholdt mig til lovforslagets indhold, og hvad det går ud på, og hvordan jeg vil tackle det ved selv at fremsætte et forslag. Det, jeg forholder mig til nu, er bemærkningerne, og det gør jeg, fordi jeg synes, det er utrolig vigtigt, at tingene hænger sammen, og det, der ligger i bemærkningerne, er hykleri.
Og så vil jeg gerne sige til hr. Niels Højland fra Fremskridtspartiet, når der nu står her, at etikken gælder naturen, at det jo er rigtigt.
Der skal være en bevægelse for, at vi skal beskytte vores natur gennem miljøkrav bl.a. til den måde, vi holder vores landbrug på.
Og når hr. Niels Højland her fra talerstolen siger, at det er alle miljøkravene, dvs. hensynet til naturen, der gør, at landmændene tvinges til at eksportere deres dyr til opfedning i andre lande, så vil jeg gerne sige til hr. Niels Højland, at så har hr. Niels Højland i hvert fald indrømmet, at det er rent hykleri, når Fremskridtspartiet her henviser til den bevægelse, der er for etik i forhold til naturen.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-12-03:
Nu bliver der sagt i debatten, at det med, hvor mange der støtter en underskriftsindsamling, ikke er så vigtigt.
Jeg tror nok, det er utrolig vigtigt at understrege, at det er betydningsfuldt, at man en gang imellem lytter til vælgere, der er uden for dette Ting.
Jeg ved godt, at der er visse partier, bl.a. CD,
der ikke tager ad notam, hvad der bliver sagt af vælgere rundtomkring.
For når man er valgt til Folketinget, så skal man bare styre det herindefra, og så skal man faktisk se stort og flot på, hvad vælgerne i meningsmålinger osv. mener.
Man ønsker f.eks. ikke folkeafstemninger fra CD's side.
Det er helt klart, men det kunne måske være interessant at få også på det her område.
Men det, jeg vil sige - og det er nærmest af hensyn til de grønne hæfter - er, at vi naturligvis er glade for, at det blev understreget herfra, at Fremskridtspartiet netop har været meget tidligt på banen med sin holdning til rituelle slagtninger, for jeg synes, det er godt at få understreget i dagens debat, at den ikke er noget, der er kommet her på det sidste i forbindelse med den bølge, som nogle siger at der åbenbart er i befolkningen med hensyn til de fremmede osv. Det har intet med sagen at gøre, og derfor har vi ikke ønsket at gå ind i den debat.
Niels Højland (FP), 1997-12-03:
Da vi skulle have det her forslag behandlet i dag, tænkte jeg: Der bliver nok ingen debat, for der er nok overhovedet ikke nogen, der vil diskutere det.
Og Socialdemokratiets ordfører startede da også med at sige, at det var en unødig og helt overflødig debat, vi skulle have, men nu har vi jo faktisk diskuteret forslaget i næsten 2 timer.
Så kan man sige, at det er overflødigt at gøre det, men der har altid været stor interesse for at diskutere dette problem, og holdningerne er kommet frem, og der er blevet rørt ved mange ting under denne debat. Der er blevet henvist til Det Dyreetiske Råds udtalelser.
Men da vi havde debatten sidste gang, var justitsministeren meget positiv, og nu fastholder justitsministeren så, at han har holdt sig til det, der er kommet fra Det Dyreetiske Råd.
Men der er vel ingen, der siger, at en justitsminister skal holde sig til det, der kommer fra Det Dyreetiske Råd, og det var heller ikke et enstemmigt dyreetisk råd, der kom med det her; der var nogle af medlemmerne, der mente, at det skulle strammes yderligere op.
Det står der i hvert fald i rapporten, sådan som jeg har læst den.
Og hvis justitsministeren kommer med en anden bekendtgørelse, der strammer det her op på en acceptabel måde, så trækker vi da vores lovforslag.
Vi har haft en debat her i dag, hvor nogle har sagt
: Vi vil ikke stemme for forslaget, når det er jer, der har fremsat det, for vi vil ikke lege med jer.
Det vil vi simpelt hen ikke, for det er vi for pæne til, og I er dumme og grimme!
Jamen det er da i orden, for der er mange, der siger, at det er en sandkasse herinde, og det er nok muligt, og så kan de da få det yderligere bestyrket efter denne her debat.
Og ellers vil jeg sige tak for debatten, for jeg er ikke sur over den debat; jeg synes, det har været en lang og sund og nyttig og frugtbar debat.
Og med hensyn til debatten om, at jagt også er dyremishandling, og at der derfor også skal gøres noget ved dét, men at vi ikke vil gøre noget ved det, vil jeg sige, at hvis der er nogen, der mener, at jagtformen i Danmark er dyremishandling og derfor skal forbydes, hvorfor kommer man så ikke med et lovforslag om, at jagt i Danmark skal forbydes?
Så det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes også, det er synd for alle de 150.000 mennesker, der har givet deres underskrifter, og der står nok nogle og venter udenfor og fryser og skal aflevere dem til justitsministeren.
De skulle afleveres kl. 16.00, kan jeg se her, men dem får han jo nok.
Jeg vil heller ikke negligere de 4 pct., sådan som hr. Arne Melchior gjorde, for hvis de dannede et parti, ville det trods alt være større, end både CD og Fremskridtspartiet er i dag. Så man kan da ikke negligere, at der er så mange, der har samlet underskrifter ind, og jeg håber da, at det vil give stof til eftertanke.
Og som sagt, hvis Enhedslisten og SF
kommer med noget, der vil i den rigtige retning, så vil vi da også gerne støtte dét.
Else Marie Mortensen (S), 1997-12-03:
Når nu hr. Niels Højland anser debatten for at have været så forfærdelig nyttig, synes jeg, det ville være dejligt, hvis hr. Niels Højland kunne finde tre, to eller bare én ting, som er kommet frem i dag, og som er anderledes eller fornyende i forhold til den debat, vi senest havde i maj måned i indeværende år - bare én eller to nye ting i forhold til den tidligere debat - så ville jeg gerne give hr. Højland ret i, at debatten har været gavnlig.
Men jeg har ikke hørt noget som helst, som jeg ikke hørte under den tidligere behandling.
Niels Højland (FP), 1997-12-03:
Jeg sagde tydeligt før, at hvis justitsministeren havde haft den forståelse for det her, som han gav udtryk for under den tidligere behandling, var vi ikke kommet med forslaget.
Derfor er vi kommet med det igen.
Og jeg kan nævne én ting til, som man skriver i udtalelsen om rituelle slagtninger fra Det Dyreetiske Råd: Man skriver, at omgående efter halsoverskæringen af kreaturet, skal det skydes med boltpistolen.
Men justitsministeren bløder det yderligere op i bekendtgørelsen ved at skrive » k umiddelbart efter«.
Ja, selvfølgelig er det umiddelbart efter, men det er altså blødt yderligere op af justitsministeren, og det var også det, der fik mig til at sige: Jamen så må vi have det frem én gang mere.
Frank Jensen (S), 1997-12-03:
Dette beslutningsforslag fra De Konservative og Venstre pålægger regeringen inden udgangen af 1997 at fremsætte forslag til ændring af retsplejelovens regler om beslaglæggelse.
Forslagsstillerne ønsker således, at der i retsplejeloven skabes hjemmel for, at politiet for at sikre det offentliges krav på sagsomkostninger eller bøder, både før og efter at dommen er afsagt, kan foretage foreløbige beslaglæggelser uden forudgående retskendelse
Forslaget er begrundet med, at Højesteret i en kendelse den 17. juni i år har fastsat, at der ikke er fornøden hjemmel til, at politiet foretager foreløbige beslaglæggelser, efter at der er afsagt dom.
Jeg må indrømme, at jeg står en smule undrende over for forslaget - ikke for så vidt angår indholdet, for jeg er enig i, at politiet bør have ret til at foretage foreløbige beslaglæggelser, f.eks. når politiet finder et større pengebeløb hos en dømt person, der f.eks. skylder statskassen bøder eller sagsomkostninger i forbindelse med retssagen.
Min undren går derimod på, at det ikke er mere end ca. 2 måneder siden, jeg i et svar til Retsudvalget redegjorde for Højesterets afgørelse og i den forbindelse oplyste, at jeg i løbet af efteråret vil fremsætte et lovforslag, der på grundlag af en betænkning fra Retsplejeudvalget bl.a. vil indeholde helt nye regler om beslaglæggelser, herunder en bestemmelse, der vil give politiet adgang til beslaglæggelser i de situationer, der er nævnt i beslutningsforslaget.
Og over for dem, der måtte ønske at læse svaret, kan jeg oplyse, at det drejer sig om Justitsministeriets svar af 26. september 1997 på spørgsmål nr. 389 fra Folketingets Retsudvalg. Det varslede lovforslag, som også indeholder en lang række andre forslag til ændring af retsplejeloven, forventer jeg at kunne fremsætte i løbet af meget kort tid.
Beslutningsforslaget er derfor efter min opfattelse
Holger Graversen (S), 1997-12-03:
Som allerede nævnt har Venstre og De Konservative her fremsat et sådan set meget logisk og veldokumenteret forslag om ændring af reglerne for beslaglæggelse over for en mistænkt eller dømt person, men jeg deler naturligvis ministerens undren over, at forslaget kommer netop nu, hvor forslagsstillerne udmærket ved, at ministeren er på vej med en større ændring af retsplejeloven, hvori det af Venstre og De Konservative foreslåede også er med. Det har de selvfølgelig ret til at gøre, men man kan også sige, at det er lidt spild af Folketingets og ministerens tid at komme med et sådant paradeforslag nu, og Socialdemokratiet afviser det.
Og da den radikale ordfører på området ikke kunne være til stede, kan jeg oplyse, at det Radikale Venstre har den samme opfattelse.
Svend Aage Jensby (V), 1997-12-03:
Jeg vil gerne takke ministeren for kommentarerne til De Konservatives og Venstres forslag.
Men det, vi ikke fik svar på, var, hvornår ministerens større eller mindre ændringer af retsplejeloven kommer.
Det problem, som Venstre og De Konservative har rejst, er helt rigtigt affødt af Højesterets afgørelse.
For i politikredsene støder man daglig på det problem, som er opstået efter Højesterets afgørelse
, at når man finder folk, som tidligere er dømt for narkokriminalitet, i besiddelse af 100.000-200.000 kr., og spørger dem, hvor de har pengene fra, og hvad de skal bruge dem til, og de så siger, at de har vundet dem i lotto, og at de vil købe noget nyt til deres hus, så må man nu slippe dem, fordi man ikke kan sigte dem for noget og de har en forklaring på pengebeløbet.
Og da man ikke kan rejse en sigtelse imod dem, får de altså lov til at løbe med pengene. Derfor mener Venstre og De Konservative, at det haster at få det her lavet, og det er jo ikke så radikal en ændring
Men jeg tager til efterretning, at Socialdemokratiets ordfører, hr. Graversen, altså mener, at et forslag som det her er spild af tid.
Det tager jeg til efterretning, og det må vi jo så affinde os med, men vi vil have forslaget til afstemning.
Jeg vil bare spørge den socialdemokratiske ordfører: Har ordføreren noget kendskab til, hvornår regeringen kommer med sin store retsplejerapport?
Frank Jensen (S), 1997-12-03:
Jeg ved ikke, om det beror på en misforståelse eller hr. Svend Aage Jensby ikke var til stede, da jeg holdt min tale, hvori jeg svarede på, hvad regeringens opfattelse af forslaget er.
Vi er helt enige i indholdet, og der kommer et lovforslag, og det kommer i løbet af meget kort tid, dvs. i indeværende samling.
Forhåbentlig kan det fremsættes i slutningen af januar måned.
Vi venter på, at Retsplejeudvalget bliver færdigt.
Der er ingen substansmæssig uenighed.
Der er blot det, at jeg for 2 måneder siden meddelte - også til forslagsstillerne - at der kommer et lovforslag.
Det er på lovprogrammet for indeværende samling.
Det er altså overflødigt at fremsætte dette forslag
, og der er ingen grund til at vedtage det, for der kommer et lovforslag med det samme indhold.
Blot er det et lidt bredere lovforslag, som ser på beslaglæggelse i det hele taget.
Margrete Auken (SF), 1997-12-03:
Så vil jeg bare sige til Venstres og De Konservatives ordførere - og det bliver jo så først og fremmest til Venstres - at det tyder på, at man spilder vores tid.
For hvis der foreligger et sådant svar fra justitsministeren, som jeg først nu er blevet opmærksom på, men som jeg går ud fra at man har læst hos Venstre og De Konservative, er det da tosset, at vi her skal sidde og vedtage, at justitsministeren skal fremsætte et forslag, som han allerede har sagt at han vil fremsætte.
Så vi vil vente med vores mening om dette, til lovforslaget fra justitsministeren foreligger.
Svend Aage Jensby (V), 1997-12-03:
Jamen jeg kan sige til fru Auken, at i modsætning til fru Auken læser vi altså de bilag, vi får i Retsudvalget, nogenlunde samtidig med, at de kommer.
Men nu kan jeg jo så konstatere - måske var jeg uopmærksom under ministerens første indlæg - at justitsministeren har sagt, at det kommer i løbet af ganske kort tid, og det må vi så leve med i den tid, og dér kan jeg sige på Venstres vegne, at det kan vi fint leve med.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-12-03:
Da Fremskridtspartiets ordfører, hr. Tom Behnke, ikke kan være til stede i dag, skal jeg tilkendegive Fremskridtspartiets holdning til det foreliggende beslutningsforslag.
For det er selvfølgelig helt uholdbart, at det ikke kan lade sig gøre at beslaglægge f.eks. større pengebeløb til dækning af sagsomkostninger eller bøder, når politiet har fat i den pågældende persons værdier.
Og det er jo indlysende for enhver, at mange af disse kriminelle hurtigt vil skaffe værdierne og pengene af vejen, hvis politiet først skal afhente en retskendelse, inden værdierne kan beslaglægges.
Desuden lægger forslaget jo op til, at et spørgsmål om beslaglæggelse skal forelægges for domstolen inden 24 timer, hvis den sigtede eller dømte protesterer mod beslaglæggelsen.
Det samme gør sig gældende ved f.eks. ransagning.
Her skal spørgsmålet også forelægges for domstolen inden 24 timer efter ransagningen, hvis der ikke har foreligget en retskendelse, og hvis der ikke er givet samtykke til ransagningen.
Det er naturligvis af afgørende betydning - ikke mindst pædagogisk - at myndighederne behandler de kriminelle med fast hånd, for de har begået en kriminel handling, og når de har gjort det, må der selvfølgelig også være en reaktion, der er konsekvent over for de pågældende.
Forslaget vil derfor naturligvis være helt i tråd med Fremskridtspartiets politik, og vi støtter intentionerne i forslaget.
Nu er vi så spændt på, hvornår lovforslaget fra regeringen kommer, og det må vi så prøve at kigge på senere.
Men vi er i princippet hundrede procent på linje med Venstre og Det Konservative Folkeparti i denne sag.
Bendt Bendtsen (KF), 1997-12-03:
Jeg vil gerne sige til justitsministeren, at jeg da er tilfreds med den kvittering, der ligger med hensyn til indholdet i forslaget.
Det er jo et forslag, som det rigtigt er sagt, der starter helt tilbage i juni måned, hvor der kom
en kendelse i Højesteret.
Men det med, at det skulle være spild af tid og det skulle være et drilleri,
gør altså, at det er lige før, man mindes det gamle ordsprog om, at rønnebærrene er sure.
Regeringen burde jo være tilfreds med en vågen opposition, der har set det her i tide.
Der kan jo ikke være nogen tvivl om, at de kriminelle, der lever højt på det her, går og griner højlydt hver eneste dag, når der ikke sker noget på området.
Så må jeg sige en ting: Fordi det nu én gang står i regeringens lovkatalog, og fordi det er annonceret, er det jo ikke givet, der sker noget.
Her må jeg bare lige henvise til det lovforslag, som blev behandlet om indgreb mod rockerkriminaliteten, mod den organiserede kriminalitet.
, at det var taget af banen.
Så blev det fremsat af Venstre og De Konservative, men blev nedstemt, og så gik der et år mere.
Vi mener faktisk, at vi har en sag, der haster, men jeg er da tilfreds med, at det kommer, og da vi er enige i indholdet, kan vi være tilfreds med, at vi får en afgørelse allerede i januar måned.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-12-03:
Jeg har en streng formand i dag.
Det er rigtigt, formand,
det gør jeg .....