Kim Behnke (FP), 1998-01-30:
Det bliver hverken første eller sidste gang, vi kommer til at skulle lave ændringer i lovgivningen som følge af, at vi nu får åbnet vores elmarked.
Når man tænker på alle de følgelove, som vi har måttet lave om som følge af, at vi fik ændret og liberaliseret vores telelovgivning, ligger der nok meget foran os.
Det forslag, som ministeren har fremlagt i dag, virker umiddelbart uproblematisk.
Jeg har kun to bemærkninger.
Den ene drejer sig om tilsynet med statens anlæg.
Jeg vil godt have ministeren til at bekræfte, at uanset hvilken form DSB har, og uanset hvor meget DSB divisioneres ud i nogle, der står for færgedrift, nogle, der står for S-togsdrift, og nogle, der står for at eje selve banelegemerne, er det sådan, at det tilsyn kan blive ført. For ét af de problemer, som vi har oplevet med DSB, og det har været også på arbejdsmiljøområdet og andre områder, er, at de har betragtet sig som en stat i staten, der fører deres eget tilsyn, og med de mange uheld, som vi i de senere år har oplevet hos DSB, er det vores opfattelse, at i takt med at mere og mere bliver elektricificeret, og her er der i allerhøjeste grad tale om højspændingsanlæg, skal tilsynet med alle DSB's aktiviteter være godt og grundigt. Så er der selve det forhold, at der kan komme
nye aktører på elmarkedet, og det er selvfølgelig rigtigt set, at ministeren skal have mulighed for at kunne opkræve afgifterne eller omkostningerne det sted, hver det er mest hensigtsmæssigt, men vi synes alligevel, det er lidt underligt, at der ifølge de forelagte paragraffer skal hele to ministerbemyndigelser til.
Boligministeren kan fastsætte regler for gennemførelse af tilsyn, herunder få betaling heraf.
Hvorfor kan boligministeren ikke skrive med det samme, hvordan disse regler skal være?
Det er en uskik, at vi får alle disse bemyndigelseslove forelagt, og uden at der skal gå taxakørsel i det, kan vi lige så godt bare med det samme få skrevet i lovforslaget, hvordan ministeren og embedsværket forventer, at de regler skal være.
Så er der spørgsmålet om, hvordan denne pris bliver fordelt ud på kunderne, og her opererer vi jo i energimæssig sammenhæng med det, der på nudansk hedder public service obligations eller PSO for at tage den korte version.
Til gengæld kan der være et andet problem, og det er det stigende antal erhvervsvirksomheder, som har fundet det attraktivt at lave det, der hedder industriel kraftvarme.
De producerer både strøm og varme.
Senest i går kunne vi læse om, at Københavns Lufthavn går med den slags planer, og det er jo noget, som virksomhederne gør, fordi det er praktisk og også går hen og bliver en god forretning for dem.
Det må være den virksomhed, der nyder godt af at have en strømproduktion, som de sælger, der har de tilsynsomkostninger, og ikke forbrugerne eksempelvis i Københavnsområdet, der skal betale for, at f.eks. Kastrup Lufthavn har en strømproduktion, som de skal have afsat, og dermed nogle højspændingsanlæg, der skal føres tilsyn med. Men bortset fra disse, kan man vist roligt sige, mere tekniske betragtninger, er vi enige i ministerens sigte, og vi forventer, at de tekniske ting kan blive afklaret under udvalgsarbejdet, og så stemmer vi ja til loven.