runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Efter at den tidligere socialdemokratiske-radikale regering gennem flere år havde indført den ene stramning efter den anden, som gjorde, at det til sidst ikke kunne hænge sammen at bygge privat udlejningsbyggeri, nåede den i den elvte time til en erkendelse af, at man nok måtte se at dreje skruen lidt den anden vej igen.
Men længe før den tidligere regering erkendte dette behov for at få sat gang i det private udlejningsbyggeri, fremsatte Venstre, Det Konservative Folkeparti, Kristeligt Folkeparti og CD et forslag om at fjerne beskatningen af pensionsinstitutters boligbyggeri. Nu behandler vi så det forslag, som den tidligere regering ikke fik fremsat tids nok til at få vedtaget inden valgets udskrivelse, og som netop indeholder en fjernelse af beskatning af pensionsinstitutters boligbyggeri.
Det er dog nok tvivlsomt, om den tidligere regering overhovedet kunne have samlet et flertal for forslaget, og Venstres modstand skyldes alle de betingelser, der er lagt ind i forslaget. Først og fremmest laver man et loft over anskaffelsessummen på 14.000 kr. pr. m2 eller 1,45 mio. kr. pr. bolig, som vil gøre det sværere at bygge dér, hvor der er allerstørst behov for boliger, nemlig i storbyerne og i særdeleshed i hovedstadsområdet, hvor grundpriserne af samme årsag er høje. Næste betingelse er, at der i 10 år fra tidspunktet for ibrugtagningstilladelsen ikke må opkræves lejeforhøjelse for forbedringer i den enkelte ejendom, og at der ikke senere må udvides med tilbygninger eller lignende.
Udlejer skal dermed administrere efter et andet sæt regler end dem, der gælder for eksisterende lejemål, og det er ikke med til at gøre den indviklede boliglovgivning mindre indviklet - tværtimod.
Den tredje begrænsning er, at skattefritagelsen kun gælder for byggeri påbegyndt de næste 3 år; derefter er vi tilbage i den nuværende situation, hvor privat udlejningsbyggeri er en sjældenhed.
Forslaget går endda så vidt, at man videregiver denne ret til at råde over andres ejendom til Udlændingestyrelsen, som for kommunens regning kan kræve hver fjerde lejlighed stillet til rådighed.
Disse betingelser gør, at jeg er meget i tvivl om, hvorvidt Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre egentlig ønsker gang i det private udlejningsbyggeri.
Det kan godt være, at det rent skattemæssigt bliver mere attraktivt at bygge, men de mange betingelser trækker måske endnu længere i den anden retning. Ser man Socialdemokratiets og De Radikales samlede boligpakke som det hele, vi nu har behandlet her i dag, er der ingen tvivl om, trods de pæne ord, at politikken er, at den almene sektor skal være den dominerende på det danske boligmarked, og denne politik kan Venstre ikke støtte.
Venstre ser frem til, at regeringen senere i denne samling vil fremsætte forslag, der vil sætte gang i det private udlejningsbyggeri og ikke blot vil give muligheder for pensionskassebyggeriet, men skal omfatte det private udlejningsbyggeri meget mere bredt, så vi også får resten af den private sektor med.
Venstre kan ikke støtte de to lovforslag L 16 og L 17.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen og hr. Keld Albrechtsen, at regeringen stjæler ingen penge fra det almene byggeri.
Nu sætter vi et udvalg til at se på et kommissorium, og vi ønsker, at mennesker, der bor i lejebolig, ikke skal blive medejere, men de får lov til at erhverve den som andelsbolig eller ejerbolig.
Der er juridiske aspekter, der skal undersøges, og der er økonomiske aspekter en masse, der skal undersøges, men vores holdning er krystalklar: vi ønsker at give lejerne den mulighed.
Men lad os nu sætte os ned, lad os nu analysere tingene, og lad os gøre det ordentligt.
Jeg har ingen intentioner om at køre hverken den ene eller den anden eller den tredje kasse.
Vi ønsker at bygge flere boliger, og der bliver altså ikke færre boliger af, at nogle mennesker, der i forvejen bor i deres lejlighed, får lov til at overtage den.
Jeg synes, vi nu skal lade udvalget arbejde videre, og lad os så tage en realitetsdrøftelse, når vi kommer så langt.
Der er ingen af os, der overhovedet har kompetence til på nuværende tidspunkt at sige helt nøjagtigt, hvilke juridiske aspekter der er, og hvilke økonomiske aspekter der er.
Hr. Henrik Sass Larsen spørger igen, om vi får en velfærdsfremgang under denne regering.
Ja, det regner jeg faktisk med.
Vækst, velfærd og fornyelse er nøgleordene for, hvordan vi vil skabe noget mere vækst i Danmark. Med hensyn til at sælge ud af de almene boliger har vi hørt i dag, at grundkapitalen nu er nede på 7 pct.
Der skal bygges mange flere boliger, det er hele Folketinget glade for, men jeg må sige, at når vi bygger, vil vi gerne undersøge mulighederne.
Det er jo heller ikke sådan, som vi har hørt nogle sige her fra talerstolen, at nu skal der lige sælges en halv million boliger.
Lad os nu igen analysere, hvad markedet kan tåle på den ene, den anden og tredje måde, når vi har undersøgt de juridiske og de økonomiske aspekter.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-01-15:
Så fik vi da slået fast, at ministeren og dermed også regeringen jo ikke mener, at der skal være anvisningsret til det private lejeboligbyggeri.
Men kan man så ikke forklare mig den højere logik i, at hvis man nu går i gang med som et af de andre initiativer også at sælge ud af den almene boligmasse, hvor vi tidligere havde 100 lejligheder - nu har vi kun 50, og kommunen har anvisningsret til en fjerdedel af dem - så bliver der jo da færre steder, som man har anvisningsret til.
Er det sådan, at regeringen påtænker, at det er de mennesker, kommunen har anvisningsret til, der skal blive ejere?
Kommer der en markant velfærdsfremgang for de mennesker, så de har råd til at købe selv?
Det er jo interessant.
Eller ender vi ikke bare i den situation, at de boligsociale problemer, som også hr. Keld Albrechtsen fra Enhedslisten sagde, faktisk ikke kan løses, fordi regeringen saver den gren over, den selv sidder på, når den skal til at lave de ting?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg lagde mærke til, at ministeren ikke svarede på mit spørgsmål.
Det, der var tankegangen bag, at Enhedslisten gik ind og forhandlede med den tidligere regering om de her to forslag, var: noget for noget, nemlig at pensionskasserne kunne få et bidrag fra statskassen mod til gengæld at være med til at løse en boligsocial opgave.
Men det er da klart, at vi da aldrig kunne drømme om kun at støtte den ene del af det, nemlig det at pensionskasserne bare skal have nogle penge.
Det, der bekymrer mig nu, er, at man ikke kan tolke ministerens signal anderledes. Om det så ligefrem oven i købet skal være nogle penge, som regeringen stjæler fra beboerne i det almene byggeri, ville jo godt nok være at sætte trumf på. Det har man næsten ikke fantasi til at forestille sig. Men nu må vi jo se, hvad ministeren svarer.
Men det kan ikke tolkes anderledes, end at regeringen nu pønser på, hvordan man kan forgylde ejerne af udlejningsejendomme.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Jeg vil da godt sige ministeren tak for svaret her.
Men jeg synes egentlig, at det rejser et nyt spørgsmål, nemlig det spørgsmål, som heller ikke blev besvaret forrige onsdag, hvor jeg henholdsvis spurgte ministeren og finansministeren. Ét er at sige, at pengene ikke skal havne i statskassen ved eventuelt salg af byggeri, men det jeg synes også er interessant at vide for den almene sektor, er: Kan det tænkes, at penge, der bliver inddraget ved salg af almene boliger, skal bruges til at finansiere skattelettelser, således at pensionskassebyggeriet kan komme ned på en rimelig sum i forhold til dem, der skal leje?
Kan det tænkes, at man fra regeringens side vil overføre nogle af pengene på den måde, for så er det jo korrekt, at pengene dermed ikke bliver i statskassen, men så er der altså nogle lejere, der kommer til at betale for, at nogle andre kan få nogle penge ned i lommen.
Er det dét, der er regeringens plan?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Hr. Keld Albrechtsen taler om at forgylde pensionskasserne.
Det, der er tale om i denne sag, også med hensyn til salg af boliger, som hr. Keld Albrechtsen går meget op i i øjeblikket, er, at vi har sagt, at der ikke er én krone af de indtægter, der skal i statskassen, såfremt vi begynder at sælge boliger, eller når vi gør det.
For jeg har nedsat et udvalg, et kommissorium, der skal arbejde på det her, og som skal komme med et løsningsforslag, hvor vi ønsker at give mulighed for, at lejeren enten på ejerbasis eller andelsbasis får lov til at overtage sin egen bolig.
Nu står vi med 11.000.
Jeg ved godt, at det ikke er det endelige tal.
Det kan blive mindre.
Men det er jo at skyde fuldstændig over målet.
Vi ønsker fortsat at bygge flere boliger: ungdomsboliger, ældreboliger, almene boliger.
Nu ønsker vi også, vil jeg sige til hr. Henrik Sass Larsen, at gå ind og analysere det her område, så vi også ser på de private, ikke kun pensionskasserne.
Så vil vi, når vi har fået en tilbundsgående undersøgelse, fremlægge det her. Jeg vil sige, at jeg mener ikke, der skal være en kommunal anvisningsret.
Det er det, der bliver spurgt om.
Det mener jeg ikke der skal være i det.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-01-15:
Nu er det jo sjældent, tror jeg, at man kommer til at opleve - eller det må tiden jo vise - at den nye regering siger nej til skattelettelser.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Gik ministerens argumentation udelukkende på, at man ikke ville være med til det her, fordi man så også havde en anvisningsret, så de her mennesker, som kommunen skal anbringe nogle steder, også kunne få plads i det her nybyggeri?
Eller skulle jeg forstå det således, at man sådan totalt afviser tanken.
Vil man på et tidspunkt fremsætte forslag om alene en skattelettelse uden forpligtelser, eller hvordan stiller regeringen sig i forhold til det her?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Nu forstår jeg det sådan, at regeringen ikke vil være med til, at kommunerne skal have en anvisningsret.
Jeg tror, at det var sådan ministeren sagde.
Så vil jeg godt spørge: Når man nu vil til at sælge ud af lejlighederne i det almene byggeri, og når man samtidig afviser anvisningsret i det private byggeri, hvilken forestilling gør regeringen sig så om, hvordan kommunerne på længere sigt skal have mulighed for at løse de boligsociale problemer?
Det hænger jo overhovedet ikke sammen.
Har regeringen gjort sig nogle overvejelser om det?
Jeg hører ministeren sådan - jeg vil godt spørge, om det er rigtigt - at det eneste, ministeren har i tankerne, er, om han kan finde en eller anden metode til at bruge statens penge til at forgylde pensionskasserne eller de private udlejere i al almindelighed.
Er det dét, der er tanken?
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Jeg vil med glæde svare hr. Morten Homann
: Årsagen til, at der er boligmangel, årsagen til, at markedet ikke selv kan finde ud af at tilpasse sig, er, at vi har så megen regulering, og at den tidligere regering har gjort det så besværligt og så økonomisk urentabelt at bygge privat udlejningsbyggeri, at det simpelt hen ikke kan hænge sammen, og det er det, vi skal have rettet op på. Til fru Lissa Mathiasen: Der var ikke noget i B 95 med bestemmelser om, hvad huslejen og prisen for den private udlejningsbolig skulle være.
Vi sagde, at der skulle skabes sådanne rammer for det private udlejningsbyggeri, at det overhovedet kunne lade sig gøre for private udlejere at bygge boliger til en rimelig husleje, og så har vi tillid til, at markedet nok skal finde ud af det, for det er de boliger, der er behov for.
Men vi skal skabe rammerne.
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Jeg kan forstå, at årsagen er, at der er for megen regulering
af boligmarkedet, så derfor bliver det jo spændende at høre, hvad det er for noget regulering, som skal fjernes. Jeg kunne f.eks. sige, at med hensyn til den regulering, som har størst indflydelse på, hvad der kan betale sig for ejere af udlejningsejendomme, vil det være et spørgsmål om, at man fjerner reguleringen af sådan noget som husleje.
Er det sådan nogle forslag, Venstre har på beddingen?
Eller hvad er det for nogle forslag til fjernelse af reguleringer på boligmarkedet, Venstre har på beddingen?
Det synes jeg kunne være spændende at høre.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Forskellen er måske snarere, at det bedre har kunnet betale sig for pensionskasserne - hvis vi kigger over en periode - at investere deres midler på anden vis.
Men vi har jo fået illustreret, at det også kan være en farlig gambling ikke at sprede sine midler, men netop at placere dem meget få steder.
Fru Rikke Hvilshøj siger, at der er snærende regler.
Næh, det er faktisk sådan, at hvis vi begynder ved starten af 1990'erne og går videre frem, gælder det altså også for pensionskasserne, at der har været fri huslejedannelse.
Det vil sige, at det er markedsvilkårene, der har afgjort,
hvad man kunne få i husleje, og det vil igen sige, at de har kunnet bygge det, de har haft ønske om, hvis de havde villet.
Det er ikke noget med, at der er andre begrænsninger for, hvad de kan tage i husleje, end hvad lejerne vil betale, og det er vel meget godt, når det skal være, at det er lejerne, der siger: Her er grænsen.
Men er det mere rimeligt at indbetale en meget stor bunke skattepenge til en bestemt type byggeri og på den måde finansiere, at nogle få kan få lov til at bo relativt luksuriøst?
Det synes vi ikke, vi synes, det er en dårlig måde at bruge vores skattekroner på.
Line Barfod (EL), 2002-01-15:
Venstres ordfører anførte som en af grundene til, at Venstre ikke kunne støtte forslaget, at der ikke var anvist finansiering, og at man ikke ønskede at tage penge til vaccination fra det eksisterende sundhedsbudget.
Jeg skal derfor spørge Venstres ordfører: Hvis nu vi fra Enhedslisten anviser en finansiering, der ikke har noget med det eksisterende sundhedsbudget at gøre, f.eks. at man tager penge ved at sikre en ordentlig beskatning af de store multinationale selskaber, der ikke betaler skat i dag, vil Venstre så støtte forslaget?
Hans Andersen (V), 2002-01-15:
Princippet om forebyggelse frem for helbredelse er et godt og fornuftigt princip, og Sundhedsstyrelsens anbefaling af influenzavaccination til udsatte grupper som ældre og syge er helt sikkert både fornuftig og rigtig.
Man kan også godt konstatere, at et stigende antal ældre lader sig vaccinere mod influenza, og at denne stigning er sket uden offentligt tilskud.
Nettoudgifterne til dette forslag vil blive på mindst 35 mio. kr. årlig.
Da der i forslaget ikke er anvist finansiering, må man gå ud fra, at pengene skal tages fra det eksisterende sundhedsbudget.
Men disse penge ønsker Venstre at prioritere anderledes. Det er nødvendigt med en prioritering på sundhedsområdet.
Venstre ønsker først og fremmest at bruge ekstra penge på en holdbar og varig løsning af sygehusenes ventelister.
Udgiften for den enkelte ældre er begrænset.
Med priser på mellem 125 kr. og 200 kr. er det kun de allermest trængte økonomier, der ikke kan være med, og der findes i sociallovgivningen mulighed for at yde tilskud til pensionister til f.eks. influenzavaccination.
Derudover er der mulighed for, at amter og kommuner generelt kan yde forskellige tilskud til influenzavaccination, hvilket f.eks. Københavns Kommune har valgt at gøre via deres hjemmesygeplejeordning.
Undersøgelser viser samtidig, at det ikke er udgiften, der er den primære årsag til, at op mod 50 pct. af de ældre ikke lader sig vaccinere, men det er derimod en positiv vurdering af eget helbred.
Denne gruppe vil derfor sandsynligvis ikke benytte sig af et gratis tilbud.
Derfor kan vi fra Venstres side ikke støtte dette beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2002-01-15:
Jeg vil gerne have et svar på spørgsmålet: Hvis vi kan anvise finansiering ud over det sundhedsbudget, der er i dag,
vil Venstre så være med til at give det tilbud om gratis influenzavaccination, samtidig med at man har finansiering til de øvrige sundhedsudgifter?
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-15:
Kristeligt Folkeparti er for afskaffelse af en del af de skatteregler, som blev pålagt ejere af udlejningsejendomme via pinsepakken, og det er jo egentlig det, L 17 drejer sig om, så derfor kan vi stemme for det.
L 16 kan Kristeligt Folkeparti dog ikke støtte, da vi synes, det virker som en pseudoløsning, bl.a. set i sammenhæng med L 29, og desuden virker det ret tungt og bureaukratisk.
Vi skal jo også i den her sammenhæng se på, hvad pensionskasserne synes om forslaget, for hvis de melder hus forbi, ja, så er det her forslag jo egentlig spild af tid.
Så vidt vi kan forstå af høringssvarene, har pensionskasserne faktisk sagt fra over for forslaget.
Og så er vi jo lige vidt, så kommer der ikke flere boliger ud af det. Forslaget indeholder nogle regler om tvang vedrørende hvem, der kan bo i boligerne osv., og andre bureaukratiske regler, som vil være tunge at arbejde med for de pågældende bygherrer.
Ministeren lægger op til dialog med pensionskasserne for at finde en model, som de gerne vil være med til, så der kommer gang også i pensionskassernes nybyggeri af boliger til udlejning.
Og det synes vi jo lyder fornuftigt, så der kan komme gang i boligbyggeriet også på dette område.
Så L 16 kan vi ikke støtte.
Carina Christensen (KF), 2002-01-15:
Vi har brug for at få bygget nogle flere private udlejningsboliger, således at vi sikrer et fremtidigt varieret boligudbud.
Når vi alligevel ikke kan tilslutte os de her forslag, hænger det sammen med, at de langt fra kun handler om, hvordan vi sikrer mere privat byggeri.
Der er nemlig, som vi har hørt det, knyttet en lang række af betingelser til forslagene her.
Kommunerne skal, foreslår man, have anvisningsret til hver fjerde af de nye private udlejningsboliger, der bygges med skattefritagelse.
Ud over at få bygget flere private boliger skal forslagene altså også hjælpe til med, at man får løst kommunernes boligsociale problemer.
I Det Konservative Folkeparti vil vi ikke være med til lovmæssigt at opstille kriterier for, hvornår private kan få lov til at bygge med den forudsætning, at der skal være en kommunal anvisningsret.
Anvisningsret skal være baseret på et frivilligt aftalegrundlag.
Vi opnår ikke det ønskede resultat
med flere boliger, hvis vi bare forsøger at gøre det private udlejningsbyggeri til en filial af den almene boligsektor. Forslagene indeholder endvidere regler om anskaffelsessummens størrelse, om, at der ikke må opkræves lejeforhøjelser for forbedringer de første 10 år osv., osv.
Der er altså en række betingelser ud over anvisningsretten, som pensionsinstitutterne skal opfylde for at opnå at bevare fritagelse for beskatning.
Vi har brug for at få bygget flere private udlejningsboliger.
Det får vi næppe med de forslag, der her er fremsat.
I stedet for at opstille flere regler og i stedet for mere regulering er der mere brug for, at vi bestræber os på at sikre nogle vilkår, som virkelig gør det interessant for en bred kreds af bygherrer at investere i udlejningsboliger.
Derfor må vi også forberede os grundigt.
Vi må tage en snak med de private investorer, og vi må foretage en grundig undersøgelse på området, før vi endelig beslutter os for, hvad der skal til for at fremme det private udlejningsbyggeri.
De private investorer skal se investeringer i udlejningsbyggeri som en langsigtet investering på linje med andre investeringsobjekter, ellers investerer de ganske enkelt ikke.
Og gør de ikke det, vil de almene boligselskaber fortsat have et reelt monopol på at opføre lejeboliger til den almindelige dansker.
Intentionerne er som sagt gode, men vi kan altså i Det Konservative Folkeparti ikke tilslutte os forslagene.
Mikkel Dencker (DF), 2002-01-15:
De to forslag, der foreligger her, siger, at der er tale om en forsøgsordning.
Vi har derfor i Dansk Folkeparti læst forslagene med åbne øjne, og vi har også set på, hvilke konsekvenser det vil have.
Umiddelbart er det yderst sympatisk, at forslaget lægger op til, at det skal gælde såkaldt almindelige mennesker, at der skal være et maksimum for, hvor meget boligerne må koste, en maksimumanskaffelsespris, sådan at almindelige mennesker og heriblandt børnefamilier vil have mulighed for at bebo lejlighederne.
Derfor mener vi ikke, at det er noget, vi vil kunne stemme for i den form, det ligger i.
Dermed indfører man også den diskriminationsordning over for danskere, som i forvejen er indført for offentligt støttede boliger gennem integrationsloven, nemlig at danskere på venteliste gennem mange år springes over af flygtninge, som kun har opholdt sig i landet i få år.
Det mener vi i Dansk Folkeparti er helt uacceptabelt, og så længe det her forslag indeholder elementer af kommunal anvisning og anvisning fra Udlændingestyrelsen, kan vi i hvert fald ikke stemme for.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Den tidligere regering har opkrævet ekstraordinært mange skattekroner siden pinsepakken og vel at mærke netop på pensionskassebyggeriet, og nu er spørgsmålet blot, om vi ikke skal rette lidt op på de skader, pinsepakken har anrettet.
Det står nu åbent for den nye regering at rette op på det, og det gør vi også med glæde.
Til hr. Morten Homanns spørgsmål om, hvad det er for en regulering, der skal tages fat på: Det er lige præcis det, som ministeren var inde på.
Det er det, der nu vil blive kigget nærmere på. Vi vil tage en drøftelse.
Det drejer sig primært om rentabiliteten i forhold til byggeriet.
Vi er kommet med de udmeldinger i valgkampen omkring lejeloven, hvor det slet ikke vil hænge sammen, sådan som boligmarkedet er nu.
Den rører vi ikke, og der er ikke tale om, at vi står med fri huslejeansættelse i baglommen, det kan hr. Morten Homann være helt rolig ved.
Vi holder de løfter, som vi har givet i valgkampen.
Og når fru Lissa Mathiasen så siger, at det, det jo sådan set blot har drejet sig om, er, at pensionskasserne har set en fordel i at placere midlerne et andet sted, vil jeg sige: netop.
For regeringen har gjort det så urentabelt at placere pengene i privat udlejningsbyggeri.
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Som jeg har sagt flere gange før, er det SF's intention, at vi skal sørge for at få bygget nogle lejeboliger, sådan at valgmulighederne for den danske befolkning bliver så gode som muligt.
Man må også godt se på, hvad det er for nogle redskaber, man bruger, hvad for nogle der virker bedst, når man skal løse den her opgave.
Og der må jeg sige, der er jeg ikke imponeret over forslaget om at give en skattefordel for pensionskasserne.
For det første fordi man ikke har nogen sikkerhed for, at det faktisk fører til, at der bliver bygget flere boliger.
Man kan jo se bl.a. af høringssvarene, at man ikke fra pensionsselskabernes side opfatter det her som tilstrækkelig attraktivt til, at man faktisk er sikker på, at der vil blive bygget boliger i noget nævneværdigt omfang.
Så man har altså ikke nogen sikkerhed for, at det her rent faktisk virker.
For det andet er det tankevækkende, at den måde, som man vil bruge pengene på, er ved at give en yderligere fordel til pensionsselskaber, som har en formue i størrelsesordenen mange, mange milliarder, som altså i forvejen ikke kan finde ud af at få bygget tilstrækkelig mange boliger.
Så hvis man skal tænke i, hvordan man bruger sine penge mest fornuftigt, synes jeg ikke, det her forslag skiller sig ud som særlig imponerende.
Jeg synes, der ville være flere visioner i at prøve at tage de penge, som man nu år efter år vil smide efter pensionsinstitutterne, og så kanalisere nogle af dem direkte over i at få bygget f.eks. alment byggeri ude omkring i kommunerne.
Det ville være noget, hvor man ville have en langt større sikkerhed for, at der faktisk kommer boliger ud i den anden ende, og det ville være noget, hvor man slipper
for at skulle betale en ekstra præmie til nogle store pengetanke med mange milliarder i forvejen
Det tror jeg både ville være en måde, som skaffer flere boliger til danskerne, og som skaffer færre fordele til de store pengetanke.