runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Jeg kan kun tilslutte mig det kor, der ganske vist ikke har tilstrækkeligt med stemmer, som beklager det, der er sket på musikskoleområdet.
Undervisningen skal omfatte både rytmiske og klassiske genrer og så vel instrumental- og vokalundervisning som samspil samt så vidt muligt omfatte alle instrumentgrupper.
Det var jo udmærket.
Da vi så det første gang, tænkte vi, at det er jo lige ved, at vi kan stemme for.
Så vi begynder at lede efter noget andet, der gør, at vi kan stemme imod.
Det er ikke rigtigt!
Men det, der stod, var faktisk ret sympatisk.
Så kan jeg forstå, at nu har ministeren været udsat for pres fra KL's side, for det her betyder noget i DUT-regnskabet.
Men der må jeg altså sige, at jeg ikke fatter, at ministeren er til fals for nogle småargumenter fra KL's side, når vi taler om en kommunalreform, som koster milliarder af kroner.
Det kan da ikke passe, at de peanuts, som det her koster, skal gøre, at KL kan komme og ødelægge en lovgivning, der ellers var udmærket.
Der vil jeg altså bede kulturministeren om at være karl for sin hat og tage en ny forhandling med KL, have finansministeren ved sin side og sige: Det vil vi altså ikke finde os i.
Vi vil have, at der står det, der stod i den lovgivning, vi sendte ud i høring, og som alle har forholdt sig rimelig positivt til.
Jeg håber meget, at ministeren vil tage en ny forhandling, og jeg skal gerne støtte i det omfang, jeg kan. Så til ministerens opfattelse af udkantsområder: Jeg tror altså, at det er meget sundt en gang imellem at komme rigtig meget rundt i landet, og det tror jeg også ministeren gør.
Men somme tider er man også nødt til at være der længe for at finde ud af, hvad der foregår.
Jeg kan forsikre ministeren om, at når vi snakker om det, vi kalder udkantsområder – Lolland-Falster, Bornholm, øerne rundtomkring, Svendborg osv. – så er mange af de kulturelle aktiviteter, vi finder der, initieret af amterne.
Hvis amterne ikke var der, var der simpelt hen ikke nye, spændende kulturinitiativer i disse områder.
Det her betyder mere magt, mere indflydelse og flere sjove ting i de store byer på bekostning af det kulturliv, vi har så hårdt brug for rundtomkring i hele Danmark, fordi alle mennesker har brug for inspiration fra kunst- og kulturlivet.
Men søreme også, fordi vores erhvervsliv i stigende grad er dybt afhængigt af, at der er de her kreative miljøer.
Det er kreativitet, vi skal overleve på i fremtiden, og derfor er der nødt til at være kreativitet og kreative miljøer overalt i landet.
Det forhindrer denne kommunalreform.
Ole Sohn (SF), 2005-03-17:
Man må jo benytte sig af de parlamentariske muligheder, forretningsordenen giver anledning til.
Det er spørgsmålet om økonomien, som jeg mener ministeren kom lidt let hen over, når han siger, at der ikke er nogen kommuner, der bliver dårligere stillet med den nye ordning.
Jeg går ud fra, at ministeren har den opfattelse, at der ikke er nogen kommuner, der i dag sådan svømmer rundt i frie midler, at man har tilrettelagt kommunernes drift, engagement ud fra de skatteindtægter, man har.
Derfor er der faktisk nogle, der kommer i klemme.
F.eks. på Nordfyn, men der findes andre eksempler, slår Otterup, Søndersø og Bogense Kommuner sig sammen til en ny kommune.
De to af kommunerne har en musikskole, den tredje, Bogense, har ikke, den har valgt at bruge sine penge anderledes.
De tre kommuner slås sammen til én, og så er spørgsmålet: Hvordan sikrer man sig – der er forlænget taletid 10 minutter, så er det 5 minutter i anden runde, bare sådan til orientering – at kommunen kan opretholde den samme kvalitet?
Det kan den netop ikke, medmindre man tilfører ekstra midler.
Hvis kommunerne samlet set bruger den pose penge, som i dag bliver brugt til musikskolerne, så skal de to kommuners penge deles ud på tre kommuners borgere, og så bliver der tale om nedskæringer, medmindre man tvinger Bogense til at opprioritere musikskolerne.
Ellers bliver der færre penge, og så bliver det kvaliteten af musikskolerne, der kommer til at betale, og det går jeg ikke ud fra at ministeren mener.
Eller er ministeren indstillet på, at kvaliteten af musikskolerne kan forringes for at opretholde princippet om, at der bare skal være én musikskole i hver kommune?
Derfor mener jeg, at økonomidelen er helt afgørende.
Den svømmer.
Der er ingen styr på økonomien.
Nej, nu skal jeg passe på, jeg var lige ved at sige det ord, jeg ikke må sige.
Det er derfor, det er utrolig vigtigt, at man får styr på økonomien, inden man slår de sidste streger i alle de love, vi ændrer her, for når man fjerner det statslige engagement, og det gør man jo, i og med at man flytter det nuværende statslige tilskud ud som bloktilskud svarende til det, man giver i dag, så er det altså, at de kommuner, hvor der skal opbygges musikskoler, bliver ilde stedt.
Hvis ikke vi sætter nogle kvalitative krav, så bliver kvaliteten forringet.
Jeg mener, at så har regeringen et ansvar.
Jeg mener faktisk, at det væsentlige er, at vi her under førstebehandlingen får frem, hvordan regeringen har tænkt sig at tackle de situationer.
Det er ét eksempel.
Dem findes der mange af.
Det mener jeg er en af de helt afgørende ting.
Musikskolerne er ét eksempel, man kunne også tage andre eksempler.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
På de områder, hvor amterne har været involveret i egentlig drift, har vi jo sikret en løsning, hvor vi har fordelt det mellem kommunerne og staten.
Så der er ikke nogen, der har fået en fast driftsstøtte, som man ikke er ved at finde løsninger på henholdsvis hos stat og hos kommunerne.
Der er ikke nogen, der kommer i klemme.
Vi har de samme muligheder.
Jeg tror, at kulturmiljøet vil opleve, at det vil være bedre og stærkere, mere fleksible samarbejdspartnere, fordi det bliver stærkere kommuner, og staten vil også gå ind og påtage sig et større ansvar lokalt ved hjælp af kommunale aftaler og også, fordi vi nu påtager os et større ansvar for rytmiske spillesteder, for dele af museumsverdenen, for dele af musikverdenen ved hjælp af MGK osv.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Det er selvfølgelig meget fint, at regionerne kan sætte aktiviteter i gang, men det er ikke fint nok, når de ikke også kan støtte dem fremover.
Det nævnte ungdomssymfoniorkester eller et ungdomsorkester af en eller anden slags kan jo ikke komme op at stå, komme i gang på 1 år eller 2 år; der taler vi om en årrække.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Hver en krone, som amterne har haft af frie midler, har vi støvsuget ud af amternes budget, og de er flyttet over til regionerne.
Det er foreløbig 20,7 mio. kr.
Det er ikke helt endeligt afgjort endnu, der er stadig væk forhandlinger mellem amter, kommuner og stat.
Men de frie midler er der stadig væk, og regionerne har stadig væk en mulighed for at være med til at sætte projekter i gang, ikke give egentlig driftsstøtte, men være med til at give en hjælpende hånd.
Den hjælp er der stadig væk både i regionerne med det samme antal frie midler, som der har været i amterne, så der er altså ikke nogen forskel på midler her, og samtidig har man nu nye og stærkere og større kommuner, som kan være med til at understøtte projekter og indgå egentlige partnerskaber.
Det må også være til fordel for de ungdomsorkestre, som spørgeren henviser til her, og det er i hvert fald til fordel for kulturlivet generelt, at man har nye, stærkere kommuner, man kan samarbejde med og indgå partnerskaber med, samtidig med at der er de samme helt frie midler i regionerne, som der var i amterne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Jo, jeg er absolut enig i, at når egnsteatrene ikke har tænkt på, at der måske var den der mulighed for at blive knyttet endnu stærkere til en region og også få tilskud på anden vis, end de har fået, så er det måske, fordi de ikke har tænkt over, at den model, vi har i København med DST-ordningen, kunne vi såmænd godt lave andre steder i landet.
Men vi er altså også i Det Radikale Venstre åbne for andre modeller end den, jeg lige har foreslået.
Jeg kan bare se, at der er nogle egnsteatre rundtom i landet, som gør et utrolig godt stykke arbejde, og de burde understøttes mere, end vi kan gøre i øjeblikket, ved simpelt hen at give dem en regional status, give dem bedre økonomisk støtte, sikre udviklingen af det professionelle miljø, sikre, at der er en bredere inspiration inden for hele teaterområdet.
Så det er i det lys, man skal se det.
Så siger ordføreren for Venstre, at alle er tilfredse.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Ministeren omtaler, at det drejer sig om meget få penge, amterne i øjeblikket formidler til kulturelle formål.
I sammenligning med de større budgetter kan jeg da give ministeren ret, i forhold til eksempelvis socialbudgetter er det jo meget få penge, men det er et faktum, at de meget få penge, amterne har at gøre godt med,
gør virkelig god gavn, når man ser, hvordan det blomstrer ude i lokalområderne
Ildsjæle kan søge midler, kan få dem og kan sætte ting i gang.
Så er spørgsmålet: Hvor skal ildsjælene nu søge hen, når de skal have større projekter sat i gang, eksempelvis ungdomsorkestre i Ribe Amt, Faust på Fyn?
Jeg kender flere af den type ungdomsorkester i amterne, bare for at eksemplificere der.
Hvor skal de unge mennesker nu gå hen og søge?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Jeg er fuldstændig enig i, hvad fru Jytte Andersen siger.
Det er vigtigt, at de bevilgende myndigheder selvfølgelig stadig væk har noget snor i de bevillinger, der bliver givet, men mest muligt skal overlades til miljøerne selv.
Derfor er jeg meget tilfreds med den konstruktion, vi fandt frem til i Kunstrådet, hvor der sidder en 10-mands-bestyrelse, som er en blanding af ministerudnævnelser og, hvad skal man sige, udnævnelser fra miljøet.
Det er en fantastisk god kombination, og jeg har indtryk af, at den bestyrelse fungerer aldeles glimrende.
Det er en god måde at gøre det på.
Mette Frederiksen (S), 2005-03-17:
Det sidste kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Ministeren siger: Der er et lovgivningsmæssigt krav om, at der skal være en musikskole.
Der kommer et bloktilskud, og så antager vi, at man bruger pengene til det formål.
Hvori består forskellen til biblioteksområdet?
Der var jo også biblioteker, da man valgte at forhøje et bloktilskud specifikt for at understøtte bibliotekerne.
Det er vel fuldstændig samme situation med den ene undtagelse, at der nu gennemføres en kommunalreform, der på afgørende felter pålægger kommunerne yderligere kulturpolitiske opgaver, samtidig med at der er et skattestop, der gør, at der i mange kommuner er en meget, meget stram økonomi.
Det er det, vi spørger ind til.
Hvordan vil regeringen med kulturministeren i spidsen sikre, at der er et tilstrækkelig økonomisk fundament for at efterleve de kulturpolitiske forpligtelser?
For hvis ikke der er det, er det jo fuldstændig ligegyldigt, om der står, at man skal have en musikskole eller ej.
Hvis der ikke er politisk vilje til at definere, hvad det betyder, og der ikke er en tilstrækkelig økonomi, ja, så kan en musikskole jo være det samme som nærmest ingenting.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Det foregår jo på den måde i det danske samfund, at det er kommunerne, der fylder de rammer ud.
Det er kommunerne, der prioriterer til musikskolerne.
Sådan har det været under tidligere regeringer, sådan er det under den nuværende regering, og sådan vil det være efter strukturreformen.
Så det her er altså ikke et forslag om musikskoler.
Det er et forslag om ændrede kompetencer i forhold til hele kulturlivet, og der betyder det her forslag en landvinding for musikskolerne, fordi vi gør musikskolerne obligatoriske i alle kommuner.
Vi har så aftalt med KL, at vi vil følge området tæt, og at vi forventer, at aktivitetsniveauet er det samme som i dag.
Vi vil følge området tæt og prøve at indhente data på området, og så må vi selvfølgelig løbende evaluere det.
For målsætningen, vil jeg godt sige til fru Mette Frederiksen, er vi jo fuldstændig enige om: så højt et niveau som overhovedet muligt i musikskolerne og så gode tilbud som overhovedet muligt i musikskolerne.
De er en utrolig vigtig del af den musikalske fødekæde og giver børn og unge nogle fantastiske kulturoplevelser og nogle redskaber, som er meget, meget, meget nødvendige og spændende at have.
Ole Sohn (SF), 2005-03-17:
Man skal kunne regne og lægge tingene rigtigt sammen, for ministeren har fuldstændig ret: Bogense Kommunes borgere i den nye kommune får adgang, for nu er der to musikskoler, som de kan søge ind på.
Men er det ikke korrekt, at der, hvis en skole, der i dag er fyldt op med de penge, som kommunen nu har råd til at bruge, får tilgang af nye elever, så skal bruges flere penge, for at kvaliteten bliver holdt?
Og hvis der sammenlagt ikke er flere penge i kommunen til det, er det så ikke korrekt, at ventelisten stiger?
Ministeren har ikke tænkt igennem, hvordan vi sikrer alle, også de borgere i den del af den nye kommune, som ikke har haft adgang til det.
Det kan man gøre, hvis der er et statsligt engagement, som stiller nogle minimumskrav eller måske også giver en refusionsordning, som vi kender det i dag.
Men når man skubber det over på kommunen og ikke lader pengene følge med, så skal musikskolerne efter overgangsordningen kæmpe på lige fod med ældreomsorg, med folkeskole og alle de andre opgaver.
Når den her kommune oven i købet i offentligheden, i pressen, har sagt, at den ikke vil bruge flere penge på det,
Hvordan vil ministeren løse det?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Nej, det er ikke korrekt, for vi har aftalt med KL, at vi som minimum forventer, at aktivitetsniveauet er det samme som i dag, og på den måde forventer vi også, at kommunerne vil investere mere i musikskolerne.
Derfor har vi en tiltro til, at det kommunale selvstyre betyder, at man vil investere i musikskoler, sikre fornuftige rammer og sikre, at faciliteterne er til stede.
Så udgangspunktet er altså det samme, som det var i den tidligere regering, for vi vil i den nuværende regering fastholde det aktivitetsniveau, der er.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Rører det slet ikke fru Elsebeth Gerner Nielsen, at vi i forbindelse med de høringssvar, vi har fået tilsendt, faktisk oplever, at teatrene, landsdelsscenerne, egnsteatrene og mange af aktørerne på området i et stort omfang er tilfredse med, at deres økonomiske tilskud overgår til staten?
Er der ikke et behov for, vi lytter til de aktører, der er på området?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-17:
Jeg synes, det er helt naturligt, at man sørger for, at de her penge, som teatrene får tildelt, kan de selv formidle til en eller anden form for publikumsaktivitet, som de måtte ønske.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Der står, at de kan, men de kan da også bruges til alt muligt andet.
Altså, hvorfor er det teatrene selv, der skal administrere billettilskudsordningen, hvis vi skal have sådan en?
Det forstår jeg ikke.
Er det ikke en underlig ting, at de, der producerer teateret, også er dem, der får pengene til at formidle?
Var det ikke mere oplagt at tænke i, at der er en efterspørgerside, som har brug for, at der er teater i alle egne af landet, at der er brug for billige billetter, og at man så forsøger at give et økonomisk incitament til det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-17:
Jeg skal ikke her redegøre for, hvordan fru Elsebeth Gerner Nielsen har læst lovforslaget, men på den måde, jeg har læst det, er det sådan, at de her midler kan bruges til publikumsaktivitet.
Det, vi glæder os over, og det, jeg især hæfter mig ved, er, at en række af de der teaterinstitutioner, som har et regionalt sigte, overgår til staten, sådan at vi bevarer nogle stærke regionale teatre i Odense, Aalborg, Århus og med Det Danske Teater.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Jeg kan ikke forstå, hvordan ordføreren kan komme frem til, at den nye abonnementsordning vil betyde, at man kommer ud til et bredere publikum.
Vil ordføreren ikke være venlig lige at forklare, hvorfor det sker?
Som jeg ser det, kan der nemt ske det, at den tilskudsordning, der for nuværende er til billetkøb, bare går ud til det enkelte teater, og så kan det enkelte teater bruge pengene til det, teateret måtte finde for godt.
Man kan sige, at det også er med til at fremme teatrenes selvbestemmelse, og det har Det Radikale Venstre for så vidt ikke noget imod.
Vores problem er bare, at vi så lige pludselig ikke har nogen penge til rådighed til formidling.
Den konservative ordfører har åbenbart læst lovforslaget på en anderledes måde end jeg, så derfor vil jeg gerne have uddybet: Hvordan kan denne her ordning bidrage til, at man kommer ud til et nyt publikum?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Jeg synes aldrig, det har været Folketingets opgave at bremse udviklingen og bremse nye initiativer.
Det er også derfor, vi fra Venstres side ikke har et problem med, at man i lovteksten skriver, at man som udgangspunkt tager afsæt i den nuværende situation og ikke ønsker, at egnsteatrene stilles ringere, end de er på nuværende tidspunkt.
Som jeg også sagde, er det, hvis der kommer flere egnsteatre, hvis der sker en udvikling, jo noget, vi løbende må definere.
Vi skal ikke skabe politiske rammer, som hæmmer en udvikling, vi skal skabe politiske rammer, som skaber mulighed for udvikling.
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Jeg synes så, at man skulle overveje, om ikke man skulle rette en lille smule i lovteksten, så man skriver det, som Venstres ordfører nu siger, nemlig at det handler om, at egnsteatrene ikke skal stilles dårligere.
Jeg synes, at der er lidt for mange ord i det, som kunne tydes anderledes, men det må vi prøve at kigge på efterfølgende, synes jeg.
Og så vælger jeg også at opfatte det, som ordføreren fra Venstres siger, sådan, at man er indstillet på at se, hvis en rammestyring skulle føre til, at det lige pludselig sander til, fordi der kommer masser af nye initiativer, som der ikke er penge til, mens der stadig væk er god grund til at give til de gamle og eksisterende, om man ikke kan skaffe penge til det.
Sådan må jeg vælge at opfatte det udsagn positivt, der nu kommer fra Venstres ordfører, i stedet for sådan at fortsætte en større polemik om, hvordan det her nu kunne udtænkes og forstås på den mest negative måde.
Det kan vi altid vende tilbage til over for ministeren.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Vi må jo sige, at udgangspunktet er, at egnsteatrene ikke skal stilles ringere økonomisk, end de er i dag.
Det er et udgangspunkt, der tager afsæt i status quo.
Alt, der er bedre end det, er positivt for egnsteatrene og for teaterscenen i Danmark.
Med hensyn til rammestyringen kan man sige, at bevillingen ikke stiger automatisk, men i forbindelse med rammestyringen vil der også være en mulighed for, at man går ind politisk og tager en diskussion af, hvorvidt man skal lave en opjustering.
Det kunne jo være tilfældet, hvis der kom flere egnsteatre til end andet.
Det er ligesom den bemyndigelse, der ligger i det her Ting og i forbindelse med de diskussioner, vi løbende har i Folketinget med hensyn til, hvad vi kulturelt støtter.
Så det ser jeg ikke umiddelbart noget problem i.
Det, der er vigtigt at holde fast i, er, at vi som udgangspunkt sikrer, at der ikke sker en forringelse.
Vi holder fast i status quo, og så bygger vi videre fremover.
Det er et positivt fremskridt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Jamen så forstår jeg ikke en lyd, undskyld.
KL har krævet af ministeren, at han tager den definition af en musikskole, som var i det oprindelige lovforslag, ud, og alligevel siger ministeren, at KL har lovet, at man ikke vil pille ved aktivitetsniveauet, at man vil sikre kvaliteten osv.
Hvis KL kan love det, kan der da umuligt være et problem med at få skrevet en definition af, hvad en musikskole er, ind i lovforslaget.
Det kan da ikke passe, at vi i fremtiden skal have en lovgivning, hvor der mangler en definition af, hvad vi taler om.
Det kan jo så blive alt muligt, man kalder en musikskole.
Det kan være det, der foregår i folkeskolen, eller det, der foregår i SFO-ordningen for den sags skyld; hvis bare der sidder nogle og klimprer på en guitar i en garage et eller andet sted, og der sidder nogle børn i en rundkreds omkring, kan man kalde det en musikskole.
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Det er jo sådan, at der i den her bunke af lovforslag fra regeringens side, er flere ting, som er kommet frem i høringssvarene, som regeringen afviser med henvisning til, at de ikke er nødvendige i forbindelse med at implementere og gennemføre kommunalreformen.
Men på et enkelt område har man faktisk besluttet sig til at lave en ændring, som efter min opfattelse ikke er nødvendig, i forbindelse med, at man gennemfører kommunalreformen, og det er, at man her gennemfører en rammestyring af egnsteaterordningen, dvs. en ny måde at styre det her på.
Det argument, man har for at gøre det, består ikke fra regeringens side i, skal vi sige en henvisning til teatrenes vilkår, det består i en henvisning til, at det sådan set er mest praktisk og smartest.
Er det ikke lidt en uskik, at man på et enkelt område fraviger det, der tilsyneladende er princippet her, nemlig at man bare skal implementere og gennemføre kommunalreformen?
Og så er et andet spørgsmål også: Kunne man ikke i det videre lovarbejde forsøge at sikre egnsteatrene, sådan at de ikke skal nøjes med en formulering om, at de som udgangspunkt ikke skal stilles væsentlig ringere økonomisk?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Den måde, bloktilskud fungerer på i dag, er jo, at man giver en sum penge, som så bliver fordelt videre ud til kommunerne.
Det er ikke et grundlæggende princip, jeg har hørt nogen partier sige til mig i hvert fald, at partierne vil ændre ved, så det er jo den måde, vi bliver nødt til at lade det fungere på.
I den bedste af alle verdener var det jo sådan, at man flyttede pengene direkte fra aktivitet videre til aktivitet igen.
Sådan ville jeg da helst have det som kulturminister, men i den verden, vi lever i, og som alle Folketingets partier lige på nær ét har accepteret, foregår udligningen ved hjælp af bloktilskud.
Det er den måde, vi gør det på, og det kan give urimeligheder for nogle og fordele for andre.
Sådan er verden indrettet, og det er der sådan set ikke så meget at gøre ved, for ellers skulle man lave systemet fuldstændig om, og det har jeg kun hørt et eneste parti her tale om, at man vil, og så bryder hele reguleringen sammen på området.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Mogens Jensen (S), 2005-03-17:
Nu siger han, at det afgørende her er, at vi fra statens side blot definerer, at der skal oprettes musikskoler, og så er det op til kommunerne at definere resten.
Er det den samme holdning, ministeren har til folkeskolen: at staten bare definerer, at vi har en folkeskole, og så er det fuldstændig op til kommunerne at lægge ind i den, hvad den skal indeholde?
Jeg synes, at det interessante i det her spørgsmål er: Hvorfor bliver der hevet et afsnit om, hvad musikskoler skal indeholde, altså et afsnit, som stiller nogle af de kvalitative krav, ud fra udkastet og fra det forslag, der ligger i dag?
Vi har masser af eksempler, nu senest fra Farum, som også opgør, at de stort set har samme elevtal som København, men efter den nye reform vil de miste 700.000 kr. i tilskud, og Københavns Kommune vil få 8,15 mio. kr. i tilskud.
Ministeren må altså forholde sig til, at det er helt nødvendigt, at vi får det her spørgsmål grundigt belyst og får en ændring, hvis vi skal igennem med det forslag her.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Man skal jo passe på, hvad man siger heroppefra, men det var nu noget af det mere skuffende, jeg har hørt i forhold til, at fru Elsebeth Gerner Nielsen udmærket godt ved, hvad der tales om.
Der er jo ikke nogen, som vil overlade det til en supermarkedsmodel, hvad der definerer en musikskole.
Der er jo ikke nogen ude i nogen kommuner, som har til hensigt at gøre niveauet lavere for musikskolerne.
Jeg vil godt have eksempler fra spørgeren på en eneste kommune, som har sagt, at de er ude på at ødelægge musikskolerne og sørge for, at der ikke mere er nogen musikskole i deres kommune.
Det er jo ikke det, der er hensigten.
Alle vil trods alt gerne sørge for, at deres borgere har nogle ordentlige vilkår, så derfor vil vi selvfølgelig også være med til at sikre, at der er nogle ordentlige vilkår i forhold til hele fødekædeproblematikken osv. Men der er ikke nogen kommuner, der er ude på ødelægge nogen som helst musikskoler.