Bjarne Laustsen (S), 2004-05-25:
For en god ordens skyld skal jeg starte med at sige, at her er et lovforslag, som vi er imod, så er der ikke tvivl om det.
Til gengæld er vi selvfølgelig meget for de ændringsforslag, vi selv har stillet.
Vi synes, regeringens arbejdsmiljøpolitik er noget af det værste, vi har set i mere end 25 år.
Det er det største tilbageskridt for arbejdsmiljøet, og derfor er der behov for at komme med nogle ændringsforslag, inden Folketinget skal vedtage det.
Regeringen har desværre flertal for sin politik.
Det er helt uforståeligt, at Dansk Folkeparti kan stemme ja til de her ting, når der ligger så mange uafklarede punkter i forhold til Arbejdstilsynets rolle, i forhold til screeningen osv. Dernæst er sigtet helt unødvendigt.
Det, der er det bedste element i forhold til arbejdsmiljø, er forebyggelse, for det er bedre at forebygge end at helbrede, men her gør regeringen det stik modsatte.
Det vil i værste fald føre til mere sygefravær, øget udstødning af arbejdsmarkedet og flere arbejdsskader, som der er alt for mange af.
Vi har syntes, at det var væsentligt at tage fat i det, som regeringen selv har sagt: at der er fire hovedområder, hvor Arbejdstilsynet skal bruge sine ressourcer.
Det er vi sådan set fuldstændig enige i.
Men det, der sker nu her, er, at man vil bruge ressourcerne et helt andet sted, for at arbejdsgiveren kan blive fri for at betale til BST og være medlem af bedriftssundhedstjenesten.
Derfor har man lavet et system, hvor det går ud på først at screene alle de virksomheder, som har BST-pligt.
Ministeren har svaret Folketinget på baggrund af spørgsmål, som Arbejdsmarkedsudvalget har stillet, bl.a. om et sted, som vi alle sammen kender, nemlig Dansk Supermarked i Bilka, hvor der er en slagterbutik. En sådan slagterbutik er omfattet af BST.
Så er spørgsmålet: Når Arbejdstilsynet er ude at screene denne virksomhed, skal de så både screene slagterbutikken og resten af stormagasinet?
Det ligger der ikke et entydigt svar på fra ministeren.
Dansk Folkeparti vil stemme ja i dag, på trods af at der her er et helt klart punkt, hvor vi ikke ved, hvordan Arbejdstilsynet vil reagere.
Jo, jeg er slet ikke i tvivl om, hvordan de vil reagere.
For det, det i første omgang drejer sig om, er, at de skal kontrollere slagterbutikken, og hvis der ikke er nogen anmærkninger, skal BST-pligten ophæves.
Så kan de efterfølgende tage sig af kassedamerne, rengøringsdamerne, transportområdet, daginstitutionsområdet, men der er der, vi har udtalte arbejdsmiljøproblemer, og det er der, det er bedst at tage fat først. Derfor har vi stillet et ændringsforslag.
Vi synes, det er ganske udmærket, at man tager ud og tjekker virksomhederne for, om de har et godt arbejdsmiljø, og vi kender alle sammen de farlige brancher.
Det gør man ikke nu.
Det er i daginstitutionerne; det er ude på virksomhederne, det er rengøringen, og det er med hensyn til de forhold, som jeg har været inde på her.
Vi kender også hele situationen på busområdet, hvor der er så store problemer.
Vi kan simpelt hen ikke forstå, at Dansk Folkeparti ikke kan være med til det.
Vi har haft repræsentanter inde fra samtlige fagforeninger, repræsentanter for lønmodtagere i dette land, som er omfattet af de her arbejdsmiljøproblemer.
Vi forstår simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti kan være med til at sige, at her skal der ikke screenes.
Jeg tror, at de forsikringer, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, har fået, holder som en skrædder et vist sted.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at hr. Bent Bøgsted ville komme op og fortælle, at han har været med til at sikre, at netop screening på de områder, vi har talt om, daginstitution, rengøring, transport, er nogle af dem, Dansk Folkeparti prioriterer højest, og at det er nogle af dem, der skal screenes først, og så lader vi det med BST-pligten ligge.
Hvis hr. Bent Bøgsted har fået sådan nogle garantier, kan jeg forstå hans bevæggrunde for at være med i sådan en aftale, men det tvivler jeg på at han har, og det svar, vi har fået fra ministeren her sidst, tyder meget på, at det her ikke er regeringens reform, men er arbejdsgivernes reform, og de griner hele vejen hen til banken på grund af det her forslag.
Det værste er, at det er de folk, der arbejder derude, der må lide under det, og i anden omgang er det samfundet, der kommer til at betale, fordi et dårligt arbejdsmiljø er rasende dyrt, både på grund af de skader, som folk kommer ud for, og til sygdomsbehandling og alt muligt andet.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Vi burde gå den anden vej.
Regeringen har talt om det
tusindvis af gange.
Vi har for mange arbejdsskader, vi har for meget sygefravær, men det her det løser ingenting, ud over at arbejdsgiveren bliver fri for at betale 400 kr. pr. medarbejder.
Det er en sølle ambition at have på arbejdsmiljøets vegne i Danmark.
Hvis ministeren vil være konsekvent i den her sag, må han sørge for at sætte systemet på plads. Det kan jo ikke hjælpe noget, at ministeren står herinde i Folketinget og siger, at de regler kun gælder for arbejdsløse, der har været arbejdsløse i over 12 måneder.
Jeg står her med et konkret eksempel fra Forbundet Træ-Industri-Byg i Danmark, hvor der er en tømrersvend på 30 år, der har været ledig i 4 uger.
Her går man ind og tvinger manden til at skrive under på en jobplan, for så kan arbejdsgiveren få et løntilskud.
Efter sigende ligger der en helt generel aftale om, at i det område går AF ud og laver klokkeklare aftaler.
Bare der er en arbejdsløs, der bliver ansat, så medfører det automatisk løntilskudskroner.
Det er det, jeg vil have ministeren til at forholde sig til.
Det er simpelt hen helt urimeligt, og det må bringes til ophør med det samme.
Så må ministeren træde i karakter og få de folk, der har lavet det her, til at stoppe den udvikling.