Kim Behnke (FRI), 2001-01-23:
Da ordføreren for Frihed 2000 desværre er optaget af andre aktiviteter lige nu, skal jeg kort meddele, at vi som udgangspunkt er positivt indstillet over for de to lovforslag.
Vi glæder os mest over de fire administrative lettelser, som forslagene lægger op til.
Vi er også glade for, at virksomhederne fremover har mulighed for at lave elektronisk indberetning.
Det synes vi er en meget kærkommen modernisering.
I den forbindelse synes vi ikke, at forslaget i tilstrækkelig grad tager stilling til spørgsmålet om den digitale signatur. Jeg ved godt, at det ikke er erhvervsministeren, der har digitalt signatur som sit ansvarsområde, men netop det her kan jo være et af de initiativer, der skal til for at få forstærket indsatsen for at få indført digital signatur i Danmark, så jeg håber på, vi under udvalgsarbejdet kan få erhvervsministeren og måske i den sidste ende forsknings- og IT-ministeren i tale omkring det, for det er jo vigtigt, at man ikke bare laver den elektroniske indberetning, men at den ledsages af en digital signatur, så vi er sikre på, at det, der er afleveret, er 100 pct. korrekt og ikke været udsat for påvirkning undervejs.
Så er der en enkelt ting heri, som vi ikke er så begejstret for.
Det er spørgsmålet om at lade disse grønne regnskaber glide over i de ordinære regnskaber.
Dengang de grønne regnskaber blev indført, blev de indført som sådan en slags forsøg, sådan et eksperiment, der var nogle virksomheder, der kunne få lov til at aflevere dem, men sådan noget skal man jo aldrig indlade sig på, for aldrig så snart havde man prøvet det, så erklærede man, at nu skulle stort set alle virksomheder aflevere grønne regnskaber, og nu skal det så indarbejdes i den ordinære regnskabslovgivning. Det synes vi er forkert, og det er der flere grunde til.
Den første er, at vi mener, at aflæggelse af grønne regnskaber skal være et konkurrenceparameter.
Det er sundt at have det som et konkurrenceparameter frem for at have det som en bunden lovtekst.
En anden grund er, at virksomheder er meget forskellige.
For den virksomhed, der producerer nogle heftige kemikalier, det kan oven i købet være en offentlig ejet virksomhed som Cheminova, er det relevant at aflægge et grønt regnskab, så man kan se, om den får nedbragt kemipåvirkningen af miljøet osv. Men for en IT-virksomhed, der har 100 mand ansat, der sidder og laver softwareprogrammer og tjener milliarder af kroner hjem til Danmark, er det fuldstændig irrelevant, fordi hovedparten af de ting, der skal tages stilling til i forbindelse med aflæggelse af et sådant miljø- eller grønt regnskab, er irrelevant for den slags virksomheder, og derfor frygter vi, at det eneste, der kommer ud af det, er, at revisorerne så skal lave nogle halvkunstige påtegninger.
Jeg kan huske det fra, da vi bad alle revisorerne om at revidere virksomhedernes regnskaber for, i hvilket omfang virksomhederne havde taget højde for den såkaldte år 2000-situation, og hvor revisorerne sagde, at det var som at sømme en budding op på en væg, altså det bliver ikke til noget.
De frabad sig at skulle gøre det, men blev alligevel tvunget til det af lovgivningen.
I det her tilfælde vil Folketinget tvinge revisorerne til at tage stilling til nogle grønne oplysninger, nogle miljømæssige oplysninger, som for en række virksomheder end ikke engang er målbare, og så er det efter vores opfattelse, at det let kommer til at virke kunstigt.
Det er meget bedre at gå ind og tage de virksomheder, som virkelig er miljøbelastende, og så sige, at dem vil vi have oplysninger fra.
Men det har vi jo i forvejen, både amtskommuner og kommuner og staten får jo de oplysninger i forvejen, så det her er efter vores mening en unødig ting og en ting, som vi godt kan undvære.
Ros til, at vi følger de internationale standarder.
Det er, som det skal være, ikke kun i EU, men også internationalt i det hele taget.
Det må kunne gøres nemmere.