runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Nej, det er der nu altså ikke, for jeg er lige så optaget af det her problem, som hr. Bjarne Laustsen er.
Vi kan måske have forskellige opfattelser af redskaberne til det, men vi er mindst lige så optagede, som hr. Bjarne Laustsen er, af at få dem, der kommer ud for afskedigelser, i arbejde igen hurtigst muligt.
Vi er meget åbne, vi er meget fordomsfri over for at overveje, hvilke redskaber man skal bruge.
Vi vil ikke tøve med at ændre i de systemer, der er aftalt, hvis det viser sig, at de ikke virker efter hensigten.
Jeg vil gerne sige, at det her ligger regeringen meget stærkt på sinde.
Så det er meget svært for mig at føje mere til, og det er også meget svært at holde liv i en diskussion, hvor jeg ikke føler, der er nogen reel uenighed.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Jeg ved ikke, om statsministeren erindrer, at vi faktisk lavede en aftale, som Venstre også var en del af, hvor vi sagde, at Århus Amt og Ringkjøbing Amt var forsøgsamter, der fik lov at bruge en større andel selv.
Da var Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, ude at sige: Det skal vi gøre alle steder, vi kan udlicitere arbejdsformidlingen, de duer ikke til det, det skal privatiseres osv.
Det kunne være, at det var en fin nok tanke, men man ville slippe midlerne løs.
Det, vi har set, efter at Venstre har fået regeringsmagten, er, at man vogter nidkært over pengene, over midlerne, og det er selvfølgelig, fordi der skal skabes penge til skattelettelser.
Det deltager vi ikke i.
Vi synes, at den indsats, der skal laves over for de ledige, er væsentlig og har første prioritet, for det, der er galt i vores system, er, at man skal kvalificere sig til at få hjælp.
Først efter 1 år begynder man virkelig at sætte ind
for at hjælpe folk. Det er jo tudetosset at betale folk understøttelse, 160.000 kr. i 1 år, bare for at vente på at kvalificere dem og give dem et kursus, de kunne have fået inden for de første 3 måneder.
»Vil statsministeren redegøre for, hvilke økonomiske konsekvenser det har for det danske samfund, at ledigheden stiger, og er det i den forbindelse ligegyldigt, om folk er arbejdsløse eller er i aktivering, og hvilke strukturmæssige konsekvenser har det på lang sigt?«
Skriftlig begrundelse
Statsministeren oplyste i spørgetiden onsdag den 23. april, at bruttoledigheden reelt kun er på 10.000 personer.
Det er, hvis man ser på summen af ledige og aktiverede.
Nu har vi haft det regionale, og vi har kigget lidt på, om man kan hjælpe de arbejdsløse.
Men så er der jo hele samfundsøkonomien.
Nu talte jeg ikke så meget om, at man vogter nidkært over pengene, man vogter mere nidkært over reglerne, og det var dér, jeg syntes, vi faktisk kunne gøre fælles sag.
Vi kunne hjælpe den ledige med at komme i arbejde, og vi kunne undgå, at staten udbetalte penge til passiv forsørgelse, hvis det kunne lykkes at få folk i arbejde.
Derfor drejer det sig om at indpasse systemerne, så de passer til de arbejdsløse.
Og derfor vil jeg gerne høre, hvilke økonomiske konsekvenser det har, for samtidig med at regeringen siger, at det er meget væsentligt, at folk kommer i arbejde, er der jo kommet 22.000 flere i ledighedsrækkerne. Uanset hvad statsministeren siger om, at det skyldes, at der er færre i aktivering osv., stiller jeg det her spørgsmål for at få at vide, hvilken betydning det har for samfundet, og om det er ligegyldigt, om folk er i aktivering eller de er arbejdsløse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Jeg tror, dette er en opfølgning af den drøftelse, vi havde sidste onsdag, og der tillod jeg mig bare at gøre opmærksom på, at den tilsyneladende stigning i ledigheden med omkring 20.000 personer altså for halvdelens vedkommende skyldtes, at mennesker var flyttet fra aktiveringskontoen over på arbejdsløshedskontoen.
Vi har simpelt hen indgået en aftale om, at vi sletter dele af aktiveringen, fordi vi ikke synes, den lever op til sit formål.
Det tror jeg i øvrigt at vi har været enige om, så der er noget ren statistik i det.
Men det er jo kun for at illustrere, at det ikke var alle 20.000, der dækkede over en - om jeg så må sige - reel stigning i ledigheden.
Men aktiveringen tager jo netop sigte
på, at mennesker bliver dygtiggjort til at kunne komme ud og få et job og blive fastholdt på arbejdsmarkedet, og derfor er det selvfølgelig ikke ligegyldigt, om folk er på arbejdsløshedsdagpenge eller i aktivering. Generelt om de økonomiske konsekvenser kan jeg bare kort sige, at selvfølgelig er det altid bedst for samfundsøkonomien, når det går fremad med beskæftigelsen og nedad med ledigheden.
Det, man bare må være indstillet på i samfundsøkonomi, er jo, at nogle gange går det opad, og nogle gange går det lidt nedad, bl.a. afhængigt af de internationale konjunkturer.
Det, vi ser i øjeblikket, er altså, at den internationale økonomi er i slæbegear, og det har desværre også den virkning på dansk økonomi, at der har været en stigning i ledigheden; men de tal, vi kender indtil nu, giver ikke anledning til at ændre den økonomiske politik, regeringen fører.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Tak for svaret.
Jeg synes også, det var fint, at statsministeren kom på andre tanker i dag, for jeg synes bestemt heller ikke, det er ligegyldigt, om folk er i aktivering, eller de er på passiv overførselsindkomst.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi gør noget for at bringe folk tilbage på arbejdsmarkedet.
Derfor er det fint, at statsministeren er på tilbagetog her og siger, at det da er meget vigtigt.
Hvad tror statsministeren selv om de 12.000, der nu ikke er i aktivering, i nogen uddannelse eller noget af det, vi talte om tidligere?
Tror statsministeren, de har lettere ved at komme i arbejde i stedet for, at de bare går og modtager deres passive overførselsindkomst?
Det er jo det, der er interessant. Så stillede jeg spørgsmålet mere konkret, for selvfølgelig kan der være udsving.
Nu har man i 9 år været vant til, at ledigheden faldt måned for måned, og nu skulle der ikke så meget til, inden det ændrede sig.
Det er selvfølgelig træls for statsministeren, at der blæser nogle vinde, der går imod de tanker, som han selv har haft, men det er nu engang de barske kendsgerninger. Derfor er spørgsmålet, hvor lang tid man vil sidde med hænderne i skødet og vente på, at der sker noget, om det er noget, der kan løses udefra, eller om regeringen er nødt til at tage nogle initiativer.
Der er jo 2010-planen, og der er samfundsøkonomi, og der er planer, hvor regeringen selv har sagt, at der skal så og så mange mennesker i arbejde, og arbejdsstyrken skal øges.
Ellers kan vi ikke opretholde finanspolitikken og alle de andre ting, som vi alle sammen sætter stor pris på, for at vi kan have det samfund, vi har her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Først og fremmest må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at der ikke er noget, der på nuværende tidspunkt giver anledning til at ændre forudsigelserne for så vidt angår 2010-redegørelsen eller mulighederne for at opfylde de mål, der ligger i 2010-redegørelsen.
Derimod undrer det mig en lille smule, det hr. Bjarne Laustsen siger om aktivering, for det, vi har set, er jo et udslag af en aftale, vi har været fælles om at indgå.
Faldet i antallet af aktiverede kan bl.a. henføres til reformen »Flere i arbejde«, hvor første fase trådte i kraft den 1. januar.
Det er jo sådan, at vi har afskaffet kravet om aktivering i 75 pct. af tiden til fordel for en øget målretning af tilbuddene og tilpasning til individuelle behov.
Vi har altså luget ud i - om jeg så må sige - den formålsløse aktivering, og det har på kort sigt givet det her udsving i tallene.
Det har jeg da forstået, at hr. Bjarne Laustsen har været enig i, og derfor forstår jeg ikke helt kritikken af, at vi ser det udsving i tallene.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Lige nøjagtig de ord, som statsministeren bruger her, »formålsløse aktivering«, og et opgør med det, er jo noget, Venstre og Venstres minister har gået og sagt tidligere, og det er åbenbart det samme nu.
Men vi kan se, at hvis man gør en indsats, det er jo det, der er interessant, hvis man gør noget for at få folk i arbejde, så lykkes det.
Selvfølgelig har der også været eksempler på dårlig aktivering, der ikke har fungeret, men i de allerfleste tilfælde har det fungeret.
Der er regeringen selvfølgelig også kommet til de samme overvejelser som den tidligere regering, at det er vigtigt at have nogle regler for at prøve at styre indsatsen.
Det er jo det, der er problemet.
Med hensyn til de mange, der er blevet afskediget - jeg kunne nævne Ørskov-værftet, jeg kunne nævne andre - så er der ikke noget tilbud til dem inden for det første år.
Derfor ser vi altså det her.
Det næste er så de 33.000 arbejdspladser, som er forsvundet, det er jo den virkelig negative del, at stillinger, der forsvinder, ikke kan blive genbesat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Jeg tror, vi kører lidt i ring nu.
Jeg kan i hvert fald ikke føje meget mere nyt til.
Jeg vil kun understrege, at vi hele tiden har været tilhængere af princippet i aktivering.
Vi har selv været med til at indgå forlig med den tidligere regering i 1990'erne om reformer af dagpengesystemet, som indebar aktivering. Det er jo dels en afprøvning af, om man står til rådighed for arbejdsmarkedet, men dels og navnlig også et middel til opkvalificering med henblik på, at de ledige kan få et fast fodfæste på arbejdsmarkedet.
Så vi er meget tilhængere af begrebet aktivering.
Det giver disse udslag i tallene, og det tror jeg også hr. Bjarne Laustsen måtte være klar over på forhånd.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Det, vi var enige om i »Flere i arbejde«, var, at hvad enten det drejede sig om nyledige eller nogle, der havde været ledige i et stykke tid, eller nogle, der blev ledige på grund af sæsonudsving, så skulle der være fokus på at få dem hurtigst muligt i arbejde.
Det er interessant, at det nu er ligegyldigt, nu kan det godt vente til efter 1 år.
Jeg håber ikke, at statsministeren et hundrede procent mener, hvad han har sagt her, for det, alle erfaringer tilsiger, er, at det, der er vigtigt ved aktiveringen, er uddannelse og omskoling.
Det arbejdsmarked, vi vil have i de kommende år, vil altså se sådan ud, at job forsvinder her i Danmark, og den danske arbejdsstyrke skal være mere og mere omstillingsparat for at kunne klare de nye udfordringer.
Derfor hjælper det ikke noget, at vi har et uddannelsessystem, for det har vi jo også oplevet, at regeringen har skåret ned på, på AMU-centre osv.
Derfor vil jeg håbe, at der i de politikker, regeringen lægger frem i fremtiden, vil være elementer, der - ud over at skaffe nye arbejdspladser - drejer sig om, at de, der er arbejdsløse, hurtigst muligt bringes tilbage i arbejde, og at det kan ske via omskoling og uddannelse.
Det er og bliver kodeordene for at komme i arbejde igen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Er statsministeren enig med Venstres uddannelsespolitiske ordfører, Gitte Lillelund Bech, der til Politiken den 20. april om gymnasieelevernes Operation Dagsværks dag siger, at »jeg synes, at den dag bør afskaffes, da det er vigtigere, at eleverne koncentrerer sig om undervisningen«?«
Skriftlig begrundelse Jf. udmeldingen i pressen om, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti vil afskaffe Operation Dagsværk.
Det drejer sig om gymnasieelevernes Operation Dagsværk, hvorom man i dagspressen har kunnet læse udtalelser fra forskellige ordførere fra Venstre, fra Konservative og fra Dansk Folkeparti, og tæller man det sammen, er der jo et flertal i Folketinget, der lægger op til at afskaffe Operation Dagsværk-dagen.
Ud over, at dagen jo ikke går ud over undervisningen, som der er nogle ordførere, der antyder, så er det vel værd at nævne, at Operation Dagsværk er et meget flot og meget rost projekt med stor folkelig forankring, stor initiativrigdom, stor aktivisme, hvor eleverne på demokratisk måde beskæftiger sig med globale problemstillinger.
Derfor undrer det mig, at der er det her forsøg på at sige, at Operation Dagsværk ikke er et godt projekt, og at man fra regeringspartiernes side vil gå ind og afskaffe det.
Så jeg ønsker bare med det her spørgsmål at få regeringens helt klare holdning til, om det er planerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Regeringen har ikke truffet nogen beslutning vedrørende Operation Dagsværk.
Jeg kan sige, at jeg er enig med Venstres uddannelsespolitiske ordfører i, at eleverne i gymnasiet bør koncentrere sig om undervisningen.
Undervisningsministeren har oplyst, at indførelsen af den såkaldte årsnorm for undervisningen i gymnasiet i 1999 har gjort det muligt for den enkelte skole at gøre dagsværksdagen til en undervisningsfri dag.
I det tilfælde er det op til den enkelte elev at beslutte, om dagen skal bruges til Operation Dagsværk eller noget andet. Alternativt kan skolen beslutte, at dagsværksdagen skal være en undervisningsdag, hvor der gennemføres undervisning inden for årets dagsværkstema.
I det tilfælde sker deltagelse
i indsamlingen på bekostning af undervisningen.
En kortlægning af skolernes praksis vil nu indgå i regeringens overvejelser om fortsættelse af det statslige tilskud til Operation Dagsværk.
Nu er der jo ikke nogen skam i, at man prøver at forvalte skatteborgernes penge på bedste vis og sikre, at der kommer mest muligt ud af det for de penge, vi nu bruger.
Så når hr. Bjarne Laustsen siger, at vi vogter nidkært over pengene, er det rigtigt i den forstand, at vi ikke smider dem ud til hvad som helst.
Men når vi taler om det her område
, vogter vi nidkært over, at folk kommer i job igen.
Der, hvor vi godt vil have lidt hånd i hanke med det, er, at de penge, vi bruger på at få mennesker omskolet eller på anden måde sat i stand til at tage et andet arbejde, virkelig går til at få folk i job og ikke bare bliver spildt.
Så i den forstand er det rigtigt, at vi vogter nidkært over dem.
Men man må bruge de ressourcer, der skal til for at sikre, at vi hurtigst muligt får mennesker, der kommer ud for afskedigelser, over i nye, bæredygtige job.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Inger Bierbaum (S), 2003-04-30:
Jeg glæder mig meget over, at statsministeren i dag giver udtryk for, at man vil have fokus på udkantområder.
Så vil jeg da gerne som en hilsen fra Sønderjylland lige sige til statsministeren, at når man lever i en grænseegn og i et udkantområde, så er man meget sensibel over for arbejdsløshed, og lige for tiden er der altså stærkt stigende arbejdsløshed i Sønderjylland. Så jeg vil gerne høre statsministeren, om han kan sige lidt om, hvilke områder inden for de rammer, som statsministeren ikke rigtig vil løfte sløret for, der vil være i det forslag, der kommer på fredag, og her tænker jeg specielt på turisme. Vil det være omfattet af det, som regeringen kommer med på fredag? Når jeg spørger sådan, er det, fordi der i Sønderjylland har været nogen undren over, at man ligesom gav nogle turistpenge til andre steder i landet, hvor man måske havde større muligheder end netop i et udkantområde.
Derfor spørger jeg til turistområdet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Sådan et fattigt og ydmygt folketingsmedlem som undertegnede er jo utrolig glad for at have fået mulighed for at stille statsministeren sådan et spørgsmål her, fordi det viste sig jo, at man ikke havde en politik før, og så bare ved, at jeg stiller et spørgsmål, så siger man, at nu har man en politik.
Vi skal bare have lidt tålmodighed, og det har vi skam også.
Hvis det ligger lige omkring den 9. maj, så kan vi godt vente på dét, men det er selvfølgelig ret interessant.
Vi ved jo også, at statsministeren benytter sig af forskellige metoder, når han skal fremlægge sin politik, give det til et enkelt medie og sådan noget.
Nu er der jo ikke så mange i salen, så jeg tror ikke, at der ville kunne ske noget ved at løfte sløret her i dag for en lille flig af de forskellige områder.
Vi har jo at gøre med nogle forskellige områder her.
Vort fiskeri har været i tilbagegang, det er i høj grad et område, som Folketinget, regeringen og EU er med til at styre, og som rammer lokalområder. Vi ser også her, at kaserner bliver nedlagt, og det var bl.a. det eksempel, jeg gav fra Skagen, hvor man havde mistet 100 arbejdspladser.
Der har Skagen Kommune forespurgt, om man kunne købe bygningerne, og staten har forlangt en tårnhøj pris, der er helt urealistisk.
Der kunne man jo godt, det har jeg også foreslået forsvarsministeren, sælge bygningerne for 1 kr. og på den måde bare lige vise en lille bitte smule anerkendelse.
Her skulle man altså ikke have penge på bordet, men her kunne man med bare en lille indsats faktisk gøre en god gerning.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-30:
I en årrække har dansk handicappolitik været kendetegnet ved, at vi bevægede os væk fra, at mennesker skulle bo i store centrale institutioner, til fordel for, at de skulle bo i samfundet - et liv så tæt som muligt på det liv, som vi andre lever.
Nu er trenden vendt.
Det sker ved, at de handicappede tvangsforflyttes fra de bofællesskaber, der ligger i lokalsamfundene, og bliver flyttet tilbage til store centrale institutioner.
Et enkelt amt, Storstrøms Amt, regner med at spare 80 mio. kr. over de næste 3 år ved den her manøvre.
I Amtsrådsforeningen siger man, at der er tale om en generel trend, og LEV regner med, at det her vil komme til at betyde, at 2.000 mennesker vil blive flyttet i den kommende tid.
Derfor spørgsmålet til statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Når hr. Villy Søvndal vil kæde regeringens aftale med kommunerne og amterne sammen med en konkret sag om handicappede i Storstrøms Amt, så må jeg altså skuffe hr. Søvndal.
Der blev ikke aftalt nedskæringer, men stigninger i udgifterne.
Det afspejler sig i øvrigt også i amternes budgetter for 2003 for det sociale område.
Der er samlet set tale om en realvækst på det sociale område på ca. 6 pct., når man sammenholder budgettet for i år med budgettet for sidste år.
Jeg nævner det, fordi hr. Villy Søvndal i sit spørgsmål henviser til Storstrøms Amt.
Jeg har fået oplyst en realvækst i størrelsesordenen 12 pct., når vi taler om Storstrøms Amt.
Jeg kan derfor overhovedet ikke se, hvordan hr. Søvndal kan kæde denne konkrete sag sammen med regeringens økonomiske aftale med amterne.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-30:
Jeg synes, det er lidt imponerende, at statsministeren benægter den virkelighed, der er så åbenbar, og som ledende embedsmænd i Storstrøms Amt jo direkte siger har at gøre med de meget stramme økonomiske bånd, som regeringen pålægger amterne.
I øvrigt er det ikke kun Storstrøms Amt.
Jeg kan oplyse statsministeren om, at Folketingets Socialudvalg med Venstremedlemmer var på besøg i bl.a. Ribe Amt i fredags, der i øvrigt har en Venstreamtsborgmester.
Jeg vil godt citere Amtsrådsforeningen, der jo, som det er statsministeren bekendt, er foreningen for samtlige amter.
Det er fra Politiken den 23. april: »I Amtsrådsforeningen bekræfter konsulent Tommy Kjelgaard på baggrund af en gennemgang af alle amters budgetter for 2003, at centralisering er en landsdækkende tendens.«
Dette begrundes i alle amter, af amtsborgmester Tørnæs i Ribe Amt, af amtsborgmesteren i Storstrøms Amt og af de andre amter, der gennemfører de her manøvrer, med den meget stramme økonomi.
Derfor er statsministeren simpelt hen ikke på omgangshøjde med, hvad der sker i amterne.
Det synes jeg er ærgerligt, også fordi statsministerens egne partifæller er amtsborgmestre i nogle af de her amter og derfor har en meget præcis viden om, hvad der sker.
Derfor vil jeg godt spørge endnu en gang: Vil statsministeren virkelig benægte det billede, som enhver, der bevæger sig rundt i virkelighedens verden, kan se, nemlig at handicappede flyttes tilbage til centralinstitutionerne, at det er den udvikling, der finder sted, og at det har en direkte sammenhæng med de meget smalle økonomiske rammer, regeringen har påtvunget amterne?
Jeg skal sige til statsministeren, at jeg såmænd ikke er så optaget af diskussionen om tal.
Jeg er meget mere optaget af virkeligheden.
Jeg er meget mere optaget af mennesker af kød
og blod, der mod deres vilje flyttes et sted hen, og jeg synes, det er fantastisk at opleve en statsminister, der i øvrigt har gjort valgfrihed for mennesker til sådan et hovedslogan op til folketingsvalget og også efterfølgende, se helt væk fra, at mennesker fratages deres valgmulighed i så centralt et spørgsmål som, hvor de gerne vil bo.
Men det interesserer ikke statsministeren, for statsministeren er optaget af tal og kun af tal. Jeg kan forsikre, at de mennesker, der mod deres vilje flyttes i Storstrøms Amt, i Ribe Amt, i en stribe andre amter, synes det er meget spændende at høre statsministerens talgymnastik, som han selv mener han åbenbart er bedre til end mig, men lad det nu ligge.
Jeg tror, de er fuldstændig ligeglade med talgymnastik.
Jeg tror, de er optaget af den statsminister, der som et centralt løfte sagde, at der ville blive givet valgfrihed, der ikke interesserer sig for de her menneskers valgfrihed.
Det må vel være konklusionen på det svar, vi lige fik, at statsministeren er ligeglad med valgfrihed for de her mennesker.
Vil det ikke gøre noget?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
De konklusioner må stå fuldstændig for hr. Villy Søvndals egen regning.
Jeg kan ikke på nogen som helst måde bekræfte hr. Villy Søvndals fremstilling af sagerne.
Jeg vil bare gentage, at i regeringens aftale med amterne for 2003 blev der aftalt en udgiftsramme, som giver plads til en udgiftsvækst på sundhedsområdet og det sociale område, to områder, som i aftalen bliver betegnet som højt prioriterede områder. Så kan jeg i øvrigt oplyse, at det indgår i aftalen med amterne, at der skal udarbejdes en handlingsplan for botilbud til handicappede, og den forventes færdig omkring sommerferien.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-30:
Jeg synes, at statsministeren viger uden om det principielle.
Jeg ved godt, det er nogle, der ikke er så stærke i ytringerne i den offentlige debat.
Er de også omfattet af statsministerens interesse for valgfrihed?
Har også handicappede ret til at vælge noget så elementært som, hvor de godt vil bo?
Eller betyder det ikke noget?
Det er jo det helt centrale spørgsmål.
Når det så viser sig, at jeg har ret i det, jeg siger, og det synes jeg statsministeren skulle erkende så hurtigt som muligt, nemlig at det her er noget, der sker i hvert eneste amt i Danmark i forskelligt tempo - statsministerens partifæller kan underrette om, hvad vi så i Ribe Amt sidste fredag, hvor der sidder en Vestreamtsborgmester, som formentlig også kan underrette om, at man er i færd med at nedlægge små botilbud til fordel for at samle folk i store centrale institutioner - vil statsministeren så gøre noget ved det, eller har det ikke regeringens interesse, at den her udvikling finder sted?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Jeg synes, at det svar, jeg netop har afgivet, fuldstændig dementerer hr. Villy Søvndals falske påstande om regeringens politik på det her område.
Naturligvis har botilbud til handicappede regeringens allerstørste bevågenhed og allerhøjeste prioritet, og det er jo også derfor, at det er aftalt med Amtsrådsforeningen, at der skal udarbejdes en handlingsplan for botilbud til handicappede, og den kommer før sommerferien.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-30:
Jeg forstår godt, at det kan være svært for statsministeren at være på omgangshøjde med alle områder, for jeg er helt med på, at man har mange ting at besørge som statsminister.
Men når det så viser sig, at jeg har ret i, at vi for første gang i 20-30 år er i færd med i stort omfang at sende handicappede tilbage fra centrale institutioner imod deres vilje, at der er tale om tvang, vil statsministeren så leve op til sine løfter om valgfrihed og gribe ind i den udvikling, der så helt oplagt er ude af trit med de festtaler, statsministeren har holdt?