Kim Behnke (FP), 1999-05-07:
I forbindelse med diskussionen om, hvorvidt Danmark og også mange andre lande er klar til overgangen til det nye årtusind, fik vi overalt i samfundet anskuelighedsundervisning i, hvor vigtig el er for det moderne samfund, for vi menneskers mulighed for fortsat at kunne eksistere her på kloden.
El er blevet et af de allervigtigste omdrejningspunkter
for vores hverdag, for vores erhvervsliv, for vores produktion, og derfor er det naturligvis også sådan, at Folketinget skal sørge for, at et land som Danmark har rigelig elforsyning, der kommer ud til kunderne med så lille en miljøbelastning som overhovedet mulig.
Der er vi jo i den privilegerede situation i Danmark, at vi i ganske mange år har haft og fortsat har en meget dygtig elsektor, som har sørget for, at der aldrig har været de store afbrydelser, og sørget for, at de pålæg, der er kommet fra Folketingets side, er blevet efterkommet.
Men nu skal elsektoren til at leve i en anden verden.
De har nemlig ikke længere forbrugere, nu har de kunder.
Elsektoren skal vænne sig til, at forbrugerne ikke er nogen, der er tilsluttet gennem monopolaftaler, men at det er kunder, der skal sikres aftaler med, hvis man fortsat vil kunne producere den el, man hidtil har gjort.
Det er mange, der har talt om, at vi nu ser afslutningen på et års arbejde med elreformen.
For os at se
Som en af dem, der har været med i dansk eldebat gennem i hvert fald de sidste 12 år, kan jeg huske mangen en debat her fra Folketingets talerstol, hvor den ene politiker efter den anden har afvist, at el nogensinde ville blive en vare, der
skal handles på lige fod med andre varer.
Derfor kan jeg da kun glæde mig over, at det nu bliver tilfældet.
Da Folketinget vedtog lov nr. 486, skete det naturligvis også med Fremskridtspartiets tilslutning, og de lovforslag, vi har liggende foran os i dag, vil Fremskridtspartiet også stemme for.
Om ikke andet, så er det jo fristende på baggrund af Enhedslistens hr. Søren Kolstrups erklæring om, at der er tale om en nyliberal elreform.
Bedre reklametale kan der vel næppe holdes for den elreform, vi nu ser foran os.
Men der er selvfølgelig også ting i elreformen, som ikke er endeligt på plads endnu.
Lige så snart forliget var indgået, erklærede vi, at vi ville støtte forliget og positivt arbejde for at få det gennemført i Folketinget som lov.
For os at se er det allervigtigste, at der nu bliver påbegyndt en markedsåbning, som betyder, at vi får monopolerne brudt op, som betyder, at alle producenter, distributører, transportører osv. og i allerhøjeste grad også slutforbrugerne skal til at tænke på en anden måde.
Det vil betyde, at vi får en udvikling af elmarkedet, som vi næppe forestiller os i dag, men hvor de skridt, vi tager i dag, er de nødvendige skridt for, at den udvikling kan komme i gang.
Den aftale, der ligger,
som betyder, at erhvervslivet ikke får så stor en belastning, når det gælder betaling af den såkaldte transmissionsafgift,
Så er der den private forbruger, som i langt højere grad har mulighed for at indrette sin dagligdag sådan, at man sparer gennem fornuftig adfærd.
Og der er masser af muligheder fortsat for danske forbrugere for at omstille deres dagligdag og få en mindre elregning.
Men den danske forbruger skal selvfølgelig også have mulighed for at få glæde af den elreform.
Og derfor må vi fastholde det, som står i finanslovaftalen på side 23 under punkt 9, nemlig at omlægning og effektivisering af elsektoren kan sikre forbrugerne billige priser.
Det må stadig væk være overskriften, og derfor må det være sådan, at når elreformen er gennemført, så har forbrugerne ikke nødvendigvis automatisk lavere priser, men de har mulighed for at få lavere priser.
For vi skal have gjort forbrugerne akkurat lige så aktive, når det gælder køb af strøm, som de er
, når de sidder og gennemlæser ugeaviser og tilbudsaviser og finder ud af: Hvor i byen er det i dag bedst at købe kaffe, hvor i byen er det i morgen bedst at købe mælk og rugbrød?
Den samme adgang og den samme tilgang skal man nu have, når det gælder køb og forbrug af strøm.
Selve aftalen og selve elementet omkring CO2-kvoterne er efter vores mening ikke den endelige løsning.
For vi har jo ikke CO2-kvoter på produktion og eksport af Legoklodser eller af sko eller af andre gode danske produkter.
Dér håber vi på, at det går godt, og når det ikke går så godt, hvad enten det
så er svineproducenterne, der har problemer, eller andre, ja, så ser vi det øjeblikkelig på betalingsbalancen, og det samlede Folketing ærgrer sig over, at vi mister markedsandele.
Der skal nok en tilvænning til, inden man betragter strøm på tilsvarende vis som Legoklodser og sko, og indtil da er det vores forventning, at det, der bliver afløser for CO2-kvoterne, bliver det baltiske samarbejde, hvor man får en mulighed for ikke at have CO2-kvoter i de enkelte lande, men at man simpelt hen clearer den CO2, der følger med, når man har grænseoverskridende udveksling af strøm, fordi det jo er det, der skal være den rigtige løsning, hvis vi samlet set skal spare på ressourcerne, hvis vi samlet set skal sørge for, at strømmen bliver fremstillet med så lille en forurening som overhovedet muligt.
Og så er der også endelig den mulighed, at hvis det
viser sig, at den pris, den afgift, der er aftalt for CO2-kvoterne, er for høj, ja, så er problemet jo ikke større, end at Folketinget ved en hurtig behandling kan nedsætte afgiften og dermed gøre det muligt for danske elproducenter igen at være konkurrencedygtige på markedet. En af de ting, vi glæder os mest over, er, at tilskuddene til den vedvarende energi nu ikke længere er noget, der skal finansieres over finansloven, men at det i stedet for bliver finansieret af denne transmissionsafgift.
Det er en rigtig måde at gøre det på.
Det må være sådan, at det er elmarkedet som sådan, der finansierer, frem for at det er betalingen af indkomstskat og alt muligt andet, der er med til at finansiere den vedvarende energi.
Der har været megen diskussion om, hvorvidt snittet er lagt rigtigt på vindmøllesiden.
Vores opfattelse er, at der bliver brug for justeringer, men de justeringer kommer som følge af den teknologiske udvikling.
Pligten til at aftage grøn strøm er efter vores mening en dårlig ting.
Vi mener, at den grønne strøm må være så godt et produkt i sig selv, at folk frivilligt aftager den, men det skyldes jo også, at vi igennem årene har været modstandere af, at man har haft pligt til at aftage fjernvarme, pligt til at aftale naturgas osv.
Nej, produkterne må være så gode, at de kan bære sig selv.
Men for os at se er det allervigtigste de ændringer i strukturen, der nu finder sted i den danske elsektor.
Der bliver brug for masser af justeringer undervejs, antagelig allerede til efteråret.
Hidtil har det været sådan, at elloven mere eller mindre har været taget op til justering en gang om året, og ser vi på den udvikling, der har været inden for teleområdet, har der jo også været flere faser, hvor man har måttet tilpasse, fordi vi naturligvis ikke på forhånd kan se, hvordan udviklingen præcis vil gå.
Mange af de bidrag, der er kommet i høringerne, er naturligvis med en masse af det, der på moderne dansk vistnok hedder støj, og det skal jo komme.
Når monopolister mister deres rettigheder, skal de naturligvis brokke sig, for alt andet vil da være unaturligt.
De pågældende direktører og bestyrelsesformænd får løn for at varetage monopolernes interesser, og når deres interesser bliver krænket, skal de naturligvis gøre vrøvl.
Men når vi har sorteret vrøvlet fra, skal vi naturligvis også i Folketingets Energipolitiske Udvalg være parat til at ændre de steder, hvor der måtte være tekniske problemer med loven, og det medvirker vi naturligvis gerne til.
En af de ting, der efter vores mening kan være med til at løse en del af problemerne, og som der er blevet sagt meget om, er, at vi får åbningsbalancerne for kraftværkerne på plads, for det er jo netop nøglen til at løse en række af problemerne.
Afslutningen for mit vedkommende skal altså være, at vi støtter disse forslag.
Vi vil arbejde positivt med at få tingene realiseret, og det gør vi af én eneste grund, nemlig at vi glæder os til den fremtid, som begynder med lovforslagene, og som betyder, at vi får et frit elmarked i Danmark.