Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Jeg må sige, at hr. Leif Mikkelsen jo er en modig mand, når han slutter af med at sige, at vi kunne sætte os til forhandlingsbordet.
Jeg ved ikke, om fru Pia Gjellerup og hr. Ole Stavad bare skulle være dukket op derovre uden invitation.
Den ene gang, man blev inviteret, kom man, og derefter fik man ikke nogen invitation.
Jeg ved ikke, om det er normalt for hr. Leif Mikkelsen, at han, hvis han ved, at der er sølvbryllup i kommunen, hvor han bor, så bare møder op uden invitation. Jeg ved godt, hr. Leif Mikkelsen står med sit papir.
Og den ene gang, hvor man blev inviteret, kom man, og derefter fik man ikke yderligere invitationer.
Om lovforslag nr. L 190 vil jeg godt sige, at det jo er en udmøntning, og hvis man ser på nogle af de problemer, der er deri, altså med de konsekvensændringer, kan vi se, at ministeren kalder forslaget for en forenkling.
Sådan ser kommunerne jo ikke på det, absolut ikke, når man læser høringssvarene.
De synes, det er ganske problematisk, at de nu skal budgettere med samme vækstprocent.
Det er jo det, kommunerne ser, altså et helt anderledes synspunkt end det, som man kan læse af lovforslaget, og det, som det her drejer sig om.
Man kan også læse, at kommunerne finder, at den statslige styring er helt uacceptabel, men det har altså ikke forhindret ministeren i at lægge sådan et lovforslag frem, som vi ser nu.
Som det fremgår, siger kommunerne, og det er vi helt enige med kommunerne i, at det er helt uacceptabelt, at man nu skal budgettere efter et statsligt skøn i væksten af udskrivningsgrundlaget, altså det, man skal opkræve skatter efter.
Det er virkelig statslig styring af kommunerne, der her lægges op til.
Som sagt, ordningen præsenteres som en lettelse for kommunerne, men ingen kommuner, og det fremgår jo også af høringssvarene – det er jeg sikker på hr. Leif Mikkelsen og andre ordførere, der nu står bag det her, har læst – har haft problemer på det her område med at finde det statslige udskrivningsgrundlag. Så de synes sådan set, at det er styring i stedet for.
Der bliver selvfølgelig foretaget en efterregulering, men det er 2 år efter indkomståret.
Så er der også spørgsmålet om skattesager.
Det er sådan, at hvis skattesager trækkes i langdrag, får kommunerne ikke provenuet.
Det får kommunerne kun for de skattesager, der afsluttes inden for 2 år.
Det begrunder man med, at staten jo nu har overtaget ligningen, og så er der ingen grund til, at man ubetinget får provenuet, uanset hvor mange år der går.
Jeg ved ikke, om jeg ikke også ved den her lejlighed skulle nævne, at det jo indtil nu ikke er sådan, at det der med den statslige ligning er lykkedes særlig godt.
En række steder er det vel nærmest brudt sammen.
Jeg vil da sige, at hvis det er sådan, at vi nu får en situation, hvor staten ikke får lignet inden for 2 år, går jeg da ud fra, at man så vil levere disse penge til kommunerne, for så har staten jo et ansvar for, at kommunerne får et mindre provenu.
Det må være både ret og rimeligt og naturligt.
Der er også et afsnit i lovforslaget om selskabsskatterne, som jo bestemt ikke har givet begejstring i de kommuner, hvor man har haft en aktiv erhvervspolitik og tiltrukket virksomheder.
Det tror jeg også alle har hørt, men det har man set stort på.
Oprindelig var det skatteloft jo sat op af staten som et værn mod, at kommunerne ikke skulle blive unødig griske, når de skulle opkræve skat.
Det har sådan set været meningen tilbage fra 1993.
Det var også meningen, da vi lavede et skatteloft i 1998 og også efterfølgende, da man forhøjede det.
Det var for at sikre sig, at enkelte kommuner ikke skulle opkræve ekstra meget skat, sådan at man ikke behandlede borgerne ordentligt, og så skulle staten ligesom have sikkerhed for det.
Der er jo kommuner, der får mulighed for at hæve skatten.
Det er et underligt udslag af den særlige lovgivning, der ligger her.
Men det er noget, man åbenbart er kommet frem til er rigtigt, bare at lade dem, som har mellemindkomster og derunder, betale fuldt ud, og lade dem, der har over, slippe lidt billigere.
Det her er jo ikke en udligningsreform.
Det er en reform, der sender penge rundt mellem kommunerne.
Det er ikke en reform, der i meget høj grad giver kommunerne mulighed for at levere ny service.
Det er også derfor, at mange kommuner har syntes, at det var underligt, også Venstrekommuner.
I vores område i Vestjylland er der mange Venstrekommuner, der havde forventet, at man, når nu man fik en udligning, kunne levere bedre hjemmehjælp og bedre pasningsmuligheder.
Det, der i stedet for kom ud af det, er, at man kan sætte skatten en lillebitte smule ned i disse kommuner, men ikke sådan, at man kan levere ekstra service, og det skal så betales af andre kommuner, som formentlig bliver nødt til at sætte skatten op for bare at levere den samme service.
Det er det groteske udslag af det her kompleks, vi arbejder i, og som vi har syntes er helt utilfredsstillende.
Som det står nu, synes vi ikke, at vi kan stemme for forslaget, men selvfølgelig, hvis alle vores kritikpunkter hele vejen igennem bliver ændret til vores synspunkter, kan sagen stille sig anderledes.
Det må vi så se på.