runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-08:
... og de har investeret i maskiner osv.
Jeg synes, det er en skam, at de skal fyres nu, og derfor vil jeg gerne have, at de kan blive ved hos pensionisterne.
Til det sidste spørgsmål: Det kunne det selvfølgelig nok være værd at drøfte, men det bliver nok bare ikke til at håndtere, for det er hjemmeservicefirmaerne, der administrerer tilskuddet, og man kunne jo sagtens forestille sig, at de kunne administrere efter pensionisternes eller brugernes personnumre, men hvis de også skal administrere efter indkomst, bliver det nok for indviklet.
For ellers er jeg helt enig i fru Jelveds synspunkt, at der er masser af velbjærgede pensionister, som sagtens kan betale selv.
Den anden side af det er jo, at samfundet trods alt har en fordel ved, at pensionisterne bliver i eget hjem, og at de så vidt muligt klarer sig selv, og det er hjemmeserviceordningen så en god hjælp til.
Men den model vil jeg da meget gerne være med til at diskutere.
Hvis den kan administreres, synes jeg, det er helt fint.
Med hensyn til at det er veletablerede anlægsgartnerfirmaer, der udfører den her haveservice, vil jeg sige, at det faktisk ikke er tilfældet.
Jeg kender indtil flere eksempler på, at det er ufaglærte, der starter et haveservicefirma, som ikke beskæftiger sig med andre former for hjemmeservice ...
Marianne Jelved (RV), 2002-02-08:
Jeg troede lige, jeg havde fået en forbundsfælle i hr. Ole M. Nielsen.
Jeg er stærkt tilhænger af, at man skærer dele af det væk, sådan som regeringen foreslår det.
Det er veletablerede anlægsgartnervirksomheder, som har en sidegevinst, om man så må sige, på det her område.
Men så spørger jeg til forslaget om, at ordningen skal forbeholdes pensionister: Er det pensionister, uanset pensionisternes indkomstforhold?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-08:
Jeg tror alligevel, det er første gang, jeg har hørt den tidligere økonomiminister bruge pengene to gange.
I sit eget indlæg ville hun bruge pengene til at nedsætte skatterne med, og nu var hun så inde på, at de skulle bruges til den kollektive trafik.
Nå, jeg forstod nok dialogen; den var helt udmærket som eksempel på, hvordan man kunne gøre.
Min holdning til sagen her ligger i øvrigt nok på linje med fru Marianne Jelveds, det tror jeg faktisk den gør; vi er også indstillet på at beskære i denne her tilskudsordning. Men vi er ikke enige i alle de argumenter, der kom, f.eks. fru Hvilshøjs om, at der er mangel på arbejdskraft.
Det er jo ikke typisk den slags arbejdskraft, som indgår i hjemmeservicejobbene, der er mangel på.
Dansk Folkepartis ordfører sagde, at den mest effektive indsats mod sort arbejde er at reducere skatterne.
Jeg må spørge efter: Hvor meget skal skatterne reduceres, før man får reduceret det sorte arbejde? Der kommer vi altså ned i, at det bliver noget værre end det skattestop, den borgerlige regering nu foreløbig har døjet med at praktisere.
Der skal virkelig skæres noget, før det hjælper.
Det er nok muligt, det er det, Dansk Folkeparti vil have.
Det er dog ikke det, vi har hørt så meget om i de senere år: at skatterne skal sættes ned.
Det mener jeg også er fornuftigt nok, for Dansk Folkeparti er jo lige så glade for det samfund her, som vi andre er.
Så jeg tror ikke, vi skal lave alt for meget om på det.
Jeg tror det var fru Holmsgaard, der var inde på, at pensionisternes behov var alsidigt, og at der jo ikke kun er behov for rengøring.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der var så fru Hvilshøj oppe og argumentere for, at de her hjemmeservicefirmaer, der skulle arbejde for kommunerne, jo ikke skulle have tilskud.
Men det har jo ikke noget med det at gøre.
Problemet er jo, at kommunernes visitering vel bliver lige så snæver, som den hele tiden har været.
Der er ingen planer om at udvide hjemmehjælpen til mere, end den plejer at være, så vidt jeg har forstået.
Og dermed er der en hel masse, som pensionisterne ikke får gjort.
Jeg siger det her, fordi vi godt vil skære i tilskuddet
til hjemmeserviceordningen.
Vi vil bare lægge snittet, skal vi sige vandret i stedet for lodret.
Jeg mener her, at regeringen skærer en hel række ydelser væk, som man ikke vil give tilskud til. Vi vil hellere beholde alle ydelserne, men så vil vi reservere dem til pensionisterne.
Dér kunne vi ønske at lægge snittet, for det er dem, der har brug for det.
De vellønnede osv. må betale selv, men vores hjemmehjælp er så dårlig, som den er, og vi ønsker samfundsmæssigt - fordi det er økonomisk for samfundet og måske også fordelagtigt for de ældre - at de ældre skal blive boende i egen bolig, og når de sidder i nogle alt for store huse med nogle haver osv., som de ikke kan få passet, så synes jeg, det er det helt rigtige sted at sætte ind med hjemmeserviceordningen.
Jeg kan godt forestille mig, at vi vil stille et ændringsforslag om at fastholde besparelsen her, men lægge snittet på den anden led, altså bibeholde alle ydelsesformerne, men reservere til pensionister.
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
Vi kommer lidt vidt omkring.
Vi vil meget gerne være med til at give flere tilskud til den kollektive trafik og vil også gerne være med til at se på andre muligheder for at give familierne mere tid i hjemmet og mere tid til at være sammen og især sammen med børnene.
Når vi synes, at hjemmeserviceordningen og tilskuddet her er en god idé,
er det, som jeg var inde på, fordi det giver mulighed for at få nogle ordinære job, at man bruger midlerne aktivt.
I stedet for at give dem passivt til overførselsindkomster, så bruger man dem aktivt til at få skabt nogle job, hvor folk har ordentlige vilkår, hvor de er sikret ordentlige løn- og arbejdsforhold, hvor de er forsikret mod arbejdsløshed og er forsikret mod arbejdsulykker osv.
Ved en række af de her job, når de bliver udført sort, er der ingen beskyttelse overhovedet af de folk, der udfører arbejdet, og der foretrækker vi altså, at de bliver udført under ordentlige vilkår.
Det er det, vi mener
Marianne Jelved (RV), 2002-02-08:
Men det er jo ikke et spørgsmål om, at vi har vænnet os til, at der er vaskemaskiner og opvaskemaskiner, det er det principielle, jeg stiller spørgsmål om.
Hvis det giver velfærdsgevinster at give familierne 150.000 kr. i tilskud pr. job pr. år for at få hjælp til at gøre rent et par timer om ugen, og det er en velfærdsgevinst, så må det parallelt med det også være en velfærdsgevinst at give dem tilskud til andre ting, der letter deres arbejdspres i hjemmet, f.eks. den kollektive trafik, som fru Line Barfod nævnte; det eksempel vil jeg gerne gribe.
Hvad med at tage tilskuddene, som vi giver til hjemmeserviceordningen, og give til den kollektive trafiks forbedring?
Det er vi helt indstillet på.
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
Nu mener vi ikke, at biler specielt sparer tid, vi ser faktisk hellere, at man giver større tilskud til den kollektive trafik, således at den kommer til at køre bedre, og at folk kan spare noget af den transporttid, og at man ser på, hvordan arbejdspladser er fordelt i forhold til boliger, så folk ikke har så lang tid til arbejde som i dag.
Det er faktisk ofte det, man bruger mest tid på i forhold til arbejde.
Vi ser gerne, at man giver folk højere indkomster, således at de får råd til at kunne have forskellige hjælpemidler i hjemmet, og at man laver nogle gode fællesvaskerier i bebyggelserne osv., som er billige, så folk har mulighed for at bruge dem og dermed kan spare noget tid.
Jeg tror dog ikke, at der er mange i dag, der vasker tøj i hånden, jeg tror faktisk, de fleste i dag bruger en vaskemaskine.
I forhold til tilskuddet til arbejdskraft mener vi faktisk, at med den kassetænkning, der i dag er indbygget, ville det på mange områder være bedre at bruge de penge, der i dag anvendes passivt på overførselsindkomster, til i stedet at skabe ordinære job, og derfor synes vi, at det er et stort problem, at man nedlægger servicejobordningen og beskærer
hjemmeserviceordningen.
Marianne Jelved (RV), 2002-02-08:
Det er jo rigtigt, at den omtalte rapport taler om velfærdsgevinster, bl.a. ved, at der spares tid for familierne, de får altså mere fritid, eller de kan arbejde længere på deres almindelige arbejde.
Men hvis det ræsonnement er rigtigt, hvorfor i alverden giver vi så ikke tilskud til vaskemaskiner og opvaskemaskiner
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse hendes tale.
Enhedslisten har altid støttet hjemmeserviceordningen.
Det skyldes først og fremmest, at man på den måde gør noget sort arbejde hvidt, og det er såmænd ikke specielt, fordi det øger skatteindtægterne, at vi støtter denne ordning.
Vi har taget udgangspunkt i de ansatte, for sort arbejde er i virkeligheden noget af det ringeste arbejde, man overhovedet kan tilbydes, fordi man er uden nogen som helst form for rettigheder.
Hvis man arbejder sort, har man ikke nogen a-kasse, man har ikke nogen sygedagpenge, man har ikke nogen pensionsordning, og man har ikke nogen som helst art af den beskyttelse, som gælder på det normale arbejdsmarked.
Man kan smides ud og udsættes for alle mulige vilkårligheder fra arbejdsgiveren.
Derfor er det meget vigtigt, at vi på dette område får flyttet noget ud af det sorte arbejde ind på det regulerede område.
Det er selvfølgelig også med i vores vurdering, at det på denne måde er lykkedes at skabe adskillige tusinde ordinære job, som meget typisk går til personer, der har haft en lang ledighedsperiode.
Det er naturligvis også en god ting ved ordningen, men det er regeringen tilsyneladende ligeglad med.
På den måde passer forslaget også godt sammen med forslaget om at nedlægge servicejobordningen.
Hertil kommer, at ordningen samfundsøkonomisk er yderst fornuftig.
Dette bekræftes i rapporten fra efteråret 2001 om de samfundsøkonomiske konsekvenser af hjemmeserviceordningen, hvor det angives, at samfundets samlede ekstra velfærdsgevinst er omkring 900 mio. kr. pr. år som følge af hjemmeserviceordningen.
Det, at udgifterne til ordningen reduceres, er jo heller ikke det samme, som at staten sparer penge.
Faktisk er det jo sådan, at staten har et overskud pr. time på 10 kr. plus de sparede dagpenge, ca. 81 kr. i timen, jf. høringssvaret fra Dansk Handel & Service.
I stedet satser regeringen på det såkaldte frie valg, hvor kommunerne pålægges at udbyde både privat og kommunal hjemmehjælp til de ældre.
Der mener vi, at pengene kunne bruges bedre til at gennemføre reelle forbedringer i tilbuddene til de ældre.
Konsekvensen af at vedtage dette forslag er, at arbejdsløsheden stiger, det sorte arbejde øges, og staten sætter penge til.
Det er simpelt hen for dumt, og derfor vil vi stemme nej.
Marianne Jelved (RV), 2002-02-08:
Hjemmeserviceordningen er et eksempel på, hvad der sker, når samfundet, Folketinget, opretter en ny ordning; så sker der en vis form for tilvænning i samfundet uden for Folketinget, så bliver man glad for det, og så er det ikke til at komme af
med den igen.
Vi har brug for en generel diskussion om, hvad det offentlige skal tage ansvar for, og hvad borgerne og familierne selv skal tage ansvar for.
Men det er jo en sag, der er vokset i Centrum-Demokraternes have.
Vi har lavet den aftale for mange år siden med det formål at prøve at opdyrke et marked, og derfor er det rimeligt, at vi på et tidspunkt begynder at nedtrappe tilskuddene.
Det vil Det Radikale Venstre støtte regeringen i.
Der er refereret til en analyse, som den tidligere erhvervsminister havde ansvaret for, den kom i efteråret 2001, den kan jeg anbefale bl.a. fru Anne Grethe Holmsgaard at skaffe sig og læse.
Selv om Erhvervsministeriet som sådan er stærk tilhænger af hjemmeserviceordningen fra gamle dage, konstateres det, at det ikke kan påvises, at det har fortrængt sort arbejde; det kan det ikke, beklager.
Den viser også, at det er de gode indkomster i Nordsjælland og på Bornholm, der bruger ordningen.
Så skal jeg sige, at jeg synes, der er noget bemærkelsesværdigt, når man sidder og regner på tallene; de tal er ikke i lovforslaget, men de er i den analyse, jeg refererer til.
Desværre har jeg ikke kunnet finde den nu her til morgen, men som jeg husker mine egne gange- og dividerestykker - de tal, der er - er der et tilskud i størrelsesordenen 150.000 kr. om året pr. fuldtidsjob, som staten altså giver.
Hvis det nu er gratis på grund af moms og skat, begriber jeg ikke, hvorfor vi ikke løser alverdens problemer, og at alle andre lande i verden ikke har gjort det, ved at give den type tilskud, som vi gør her.
Det er jo helt gratis, vi får pengene igen. Jeg vil hellere anbefale regeringen i al venskabelighed at samle alle den type tilskudsordninger og tilsvarende indirekte tilskudsordninger, nemlig fradragsmuligheder, og bruge den store sum point til at sænke skat på arbejde.
For hjemmeserviceordningen er jo symptombehandling af en struktur i et skattesystem, som er uhensigtsmæssig, især for lavtlønnede.
Det vil vi gerne hjælpe med.
Til allersidst vil jeg sige, at jeg er meget glad for fru Rikke Hvilshøjs bemærkning om, at der ikke er statsstøtte til hjemmeserviceordninger, som går ud og er fungerende hjemmehjælp.
Det beroliger mig meget, og jeg er helt enig i Venstres ordførers betragtninger på det område.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-08:
Jeg vil gerne sige tak for den positive modtagelse, forslaget
trods alt har fået fra de fleste partier.
Jeg kan sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at det spørgsmål, hun rejste, har fru Rikke Hvilshøj jo allerede svaret på: De hjemmeservicefirmaer, som nu skal ind og deltage i konkurrencen med det offentlige, får ikke tilskud til hjemmehjælp.
Det her drejer sig om rengøring.
Så vil jeg gerne gøre Folketinget opmærksom på, at i og med at finanslovens tredje behandling og vedtagelse er udskudt til den 20. marts, finder jeg ikke, det er nødvendigt at bede om en dispensation med hensyn til 30-dages-reglen
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-02-08:
Jeg vil godt sige til fru Rikke Hvilshøj, at man jo ikke skal have været bruger af rengøringsservice selv ret længe for at vide, hvor det er, smertetærsklerne i det her går.
Det er da meget enkelt.
Det ved da langt de fleste danskere, som overhovedet har nogen til at hjælpe sig med at gøre rent i hjemmet eller har haft det på et eller andet tidspunkt.
Jeg ved ikke, hvad prisen kommer til at ligge på med det her,
Det er da klart, at de mennesker, der har benyttet sig af de her ordninger, selvfølgelig begynder at overveje, om man ikke skulle tage en uformel eller en sort rengøringshjælp i stedet for.
Anderledes kan det da ikke være.
Det kan man da så let som ingenting se for sit indre og sit ydre øje.
Karen J. Klint (S), 2002-02-08:
Vi har meget sympati for at nedbringe ventelisterne på hørehandicapområdet, og det bliver spændende at se, i hvilket omfang det øgede tilskud på 2.000 kr. mere vil betyde for ventelisternes længde.
Hvis vi kigger på beløbsstørrelserne i forslaget, står der jo 12 mio. kr.; det er 6.000 apparater, og det er så 3.000 borgere, hvis de har brug for et høreapparat på begge ører.
Vi har nogle spørgsmål til sagen, og nogle af dem har vi stillet - et enkelt som § 20-spørgsmål - før vi vidste, hvordan forslaget kom til at se ud, men jeg har faktisk også et spørgsmål her om de 1,5 mia. kr. til generelt at nedbringe ventelisterne på sygehusene og på sundhedsområdet: Vil amterne også kunne få en ekstra andel af de 1,5 mia. kr., hvis de selv kan effektivisere og selv nedbringe ventelisterne yderligere ud over det her, hvor tilskuddene går til de private?
Det kunne være interessant at få at vide.
Så har jeg en forundring over, hvorfor man, når man vil lave en ekstra aktivitet på høreområdet, så skærer tilskuddet til DELTA, som jo netop har ekspertisen på området, for man skulle jo tro, at hvis endnu flere borgere og endnu flere apparater skal igennem, vil der være endnu større behov for den rådgivning og konsulenttjeneste, som udgår fra DELTA.
Men det er det, jeg har stillet et § 20-spørgsmål om, så det vender jeg tilbage til, når jeg har set svaret på det. Jeg synes også, det er interessant, at der i et af de høringssvar, der er kommet - det er fra Landsforeningen for Bedre Hørelse - står, at de godt vil bede ministeriet om at følge prissætningen på høreapparater tæt for at se, om vi bliver udhulet indefra eller bagom, hvis man kan sige det sådan.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål til socialministeren, om amterne kan få et selvstændigt tilskud fra de 1,5 mia. kr., hvis de selv høvler af deres ventelister til den offentlige behandling af hørehæmmede.
Henriette Kjær (KF), 2002-02-08:
Jeg vil gerne sige tak til Folketingets partier for den støtte, der har været, og også de gode og konstruktive forslag, der er kommet fra nogle partier.
Jeg vil give fru Tove Videbæk fuldstændig ret i, at det måske havde været bedre med en regulerbar procentsats eller noget andet i stedet for direkte tal, som vil skulle ændres.
Jeg er sådan set også enig med hr. Villy Søvndal i, at det bedste er, hvis det offentlige kan klare opgaven.
I det her tilfælde kan vi konstatere nogle meget lange ventelister, og derfor har vi måttet tage nogle utraditionelle midler i brug.
Jeg håber da, at det kun er en overgang, for jeg mener, det her dybest set er en opgave, som bør varetages af det offentlige sygehusvæsen.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-08:
Gennem de sidste 10 år har der været lange ventelister for at få høreapparater, og i Danmark er der p.t. 250.000-360.000 mennesker, der har et høreapparat.
Med indførelsen af tilskuddet til køb af høreapparater hos også private audiologer m.v., som blev gennemført i år 2000, brød man et mere end 50 år gammelt monopol, og de hørehæmmede fik friere valg af leverandør af høreapparater.
I år 2000 blev beløbet 3.000 kr. fastsat, og det er åbenbart ikke nok i dag.
Derfor kan vi i Kristeligt Folkeparti naturligvis støtte forslaget om, at tilskuddet skal forhøjes, men vi synes nok, det ville være mere hensigtsmæssigt, at beløbet løbende blev tilpasset, således at vi ikke skal have en lovændring, hver gang høreapparater bliver videreudviklet og bliver bedre og dermed dyrere.
Det synes vi var mere hensigtsmæssigt, men vi støtter naturligvis det her forslag.
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
Enhedslisten er enig med socialministeren og de øvrige ordførere i, at det er både urimeligt og uacceptabelt, at der er ventetid på at få et så vigtigt og basalt personligt hjælpemiddel som et høreapparat, men Enhedslisten mener grundlæggende, at tilpasning og udlevering af høreapparater bør ske på sygehusene på de audiologiske afdelinger, fordi det sikrer borgeren den fagligt bedste behandling og rådgivning.
Vi er ikke afvisende over for, at man kan inddrage privatpraktiserende audiologer, der via en autorisation er fundet kvalificeret til arbejdet, men vi kan ikke acceptere, at der er brugerbetaling for et hjælpemiddel, som man får gratis på sygehusafdelingerne.
I stedet for at forhøje tilskuddet burde socialministeren eller amterne eventuelt med bistand fra sygesikringens forhandlingsudvalg indgå en aftale med de autoriserede høreapparatleverandører, således at borgeren kan få høreapparatet uden brugerbetaling.
Når behandlingen i det offentlige sygehusvæsen er skattefinansieret og behandlingen hos de private foregår med brugerbetaling, skabes der en ulighed.
De, der har råd til selv at betale differencen, får hjælp før dem, der ikke har råd.
Man kan sige: Har du penge, kan du springe ventelisten over, og har du ingen, må du bare blive stående.
Men høreapparatet er jo lige nødvendigt for at få dagligdagen til at fungere for alle uanset indkomst og formue. Enhedslisten vil gerne, som også andre ordførere har været inde på det, se nærmere på evalueringen af: Hvad har effekten været af, at man har indført brugerbetaling på det her område?
Vi har jo på mange andre områder inden for sundhedsvæsenet haft brugerbetaling i mange år, og det kan være svært at måle effekten direkte, men her har vi et område, hvor brugerbetaling er indført for nylig, og der vil vi gerne se, hvad effekten er af det, for at se, hvad det egentlig betyder, at man i større omfang indfører brugerbetaling inden for sundhedsvæsenet.
I forhold til det konkrete forslag vil vi stille et ændringsforslag om, at høreapparater også skal være gratis, når de udleveres fra en privat leverandør, og hvis det ændringsforslag vedtages, vil vi selvfølgelig kunne støtte forslaget.
Villy Søvndal (SF), 2002-02-08:
Høreapparat er jo en kompliceret affære på den måde, at der er sket meget siden vores fælles billede af høreapparater med tante Møghe, der får sådan et rør stukket ind i øret, og så hører hun nogle gange det, hun har lyst til at høre.
Det, der er sket, bl.a. fordi Danmark er foregangsland på det område, er, at vi har højavanceret teknologi, hvor det at få et høreapparat i dag er en langvarig proces, hvor man forfiner det her instrument meget.
Det er jo i virkeligheden en positiv historie, men også grunden til, at der skabes ventelister. SF's principielle holdning er, at vi helst så det her ske i offentligt regi.
Det er sådan et principielt syn på den offentlige sektor og på nødvendigheden af sådanne fundamentale serviceydelser.
Men modsat bryder vi os ikke om ventelister, og derfor var vi i sin tid med til at stemme for, da man indførte det nuværende tilskud på de 3.000 kr.
Vi ønsker ikke, at det bliver en varig situation, at man reelt - og det er det, der er tale om her - indfører en brugerbetaling.
Vi ønsker faktisk det her klaret undervejs i det offentlige system.
Vi vil bruge udvalgsarbejdet til at stille en række spørgsmål, og så vil vi endelig vende tilbage med en melding om, hvorvidt vi støtter eller vi undlader.
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-08:
Jeg er glad for, at det har gjort indtryk, hvad hr. Anders Samuelsen sagde.
Vi har den opfattelse, at man skal vurdere, om de ting, man indfører, har nogen virkning, før man ændrer på dem.
Jeg er fuldstændig klar over, at det er en arbejdsmetode, som ikke er anerkendt af alle partier i Folketinget, men det er nu engang vores, og derfor vil vi gerne have et grundlag for at tage stilling til, om det giver mening at øge tilskuddet, eller om det, der i virkeligheden sker, er, at den meget enkle tildeling af et høreapparat trækker ressourcer væk fra den komplicerede tildeling af høreapparater, som i dag foregår på nogle af vores højt kvalificerede sygehuse og hospitaler, og man derfor i virkeligheden kommer til at øge ventetiden for dem, som har et meget vanskeligt hørehandicap, fordi man meget gerne vil privilegere nogle af dem, hvor man forholdsvis let kan løse problemet.
Jeg synes, det er en meget interessant problemstilling, hvad det er for en type patienter, man privilegerer på den her måde, uden at forholde sig til, hvad effekten var af det foreliggende, og øge tilskuddet.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-08:
... med at give tilskud til private audiologer m.v.
Blot lige et lille spørgsmål til fru Margrethe Vestager.
Jeg vil bare spørge, om fru Margrethe Vestager er bevidst om og klar over, at Det Radikale Venstres Anders Samuelsen talte meget varmt for det her lovforslag, da det var til første behandling den 13. april 2000.
Da talte Anders Samuelsen
meget varm for den her model ...
Karen J. Klint (S), 2002-02-08:
I den redegørelse, fru Margrethe Vestager efterlyser, vil det også være en god idé at få en kvalitetsvurdering af og en tælling på, hvilke slags høreapparater det er, man er parat til at stå lang tid på venteliste for.
Er det til de meget avancerede høreapparater, som koster op til 22.000 pr. stk., hvor der derfor ikke vil være så stor en virkning af det, hvis man kun får 3.000-5.000 kr. i tilskud, og hvor man derfor er mere parat til at vente på det offentlige, hvor man kan få den moderne hjælp, og ikke det private, hvor man alt andet lige kun har råd til en billigere løsning?