runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 1999-12-07:
Det, der skal hentes hos 75 pct. af virksomhederne og 75 pct. af befolkningen, er altså 5 mio. kr. til fordeling.
Jeg ved ikke, om hr. Kim Behnke selv tror på sin egen teori.
Hvorfor forslaget ser ud, som det ser ud?
Jamen det ser ud, som det ser ud, fordi vi har lavet et lovforslag, der betyder, at man afregner vandafgiften på helt samme måde, som man afregner momsen.
Dertil kommer, at når man i den her sammenhæng taler så meget om erhvervslivet, må vi jo sige, at en væsentlig del - den største del - af erhvervslivet er helt fritaget for at betale vandafgiften.
Så jeg må sige, at argumentationen imod det her lovforslag har været falsk hele vejen igennem.
Normalt kan man forudsige reaktionen hos partierne, når man fremsætter sine forslag, men helt ærligt, det her forslag var jeg faktisk lidt spændt på hvad højre side af salen ville sige til, for det er jo et forslag, som rummer en betydelig administrativ lettelse for de små vandværker, typisk de vandværker, som har valgte bestyrelser, som samtidig er dem, der tager sig af det administrative arbejde, dem, der sidder derhjemme for enden af spisestuebordet og sørger for at lave også den administrative del, derunder også indberetning og indbetaling af afgifter.
Det er 85 pct. af alle vandværker, der får en lettelse ved det her.
Det er alle dem, der er valgt til i deres fritid at sørge for at påtage sig det arbejde for det fællesskab, de er en del af som bestyrelse for vandværket.
De får altså en lettelse både administrativt og i øvrigt også økonomisk.
Så er der 1 pct. af vandværkerne, et ud af hundrede, som har en omsætning på over 10 mio. kr.
Det er de store, der har administrativt personale, og hvor den eneste konsekvens af det her forslag er, at de penge, de får ind i forvejen, skal de sende lidt tidligere.
Det er ikke sådan, at vi blander os i, hvordan de skal opkræve dem hos deres forbrugere, men når de får pengene ind, ja, så skal de foretage afregning månedsvis i stedet for som hidtil kvartalsvis.
Den reaktion, jeg så har hørt samstemmende, er jo i hvert fald et fældende bevis på, at uanset hvad vi måtte komme med, så vil partierne til højre gå imod, hvis ikke vi på forhånd har en aftale.
Det synes jeg egentlig er en lille bitte smule beskæmmende.
Ikke engang en væsentlig administrativ lettelse for de små, som man normalt holder så flotte festtaler om, har kunnet få én af de borgerlige ordførere, bortset fra CD's, som har været med til at tage et ansvar, til overhovedet at gøre en eneste positiv bemærkning.
Man har skudt det ned med den argumentation, man bruger på helt andre forslag med et helt andet indhold.
Kim Behnke (FRI), 1999-12-07:
Der er jo ingen tvivl om, at hvis man har hr. Frank Aaens opfattelse, nemlig at pengene hører hjemme i statskassen, er man nødt til at støtte sådan et lovforslag.
Det er nu ikke vores opfattelse i Frihed 2000, at pengene hører hjemme i statskassen.
Jeg må sige: Det er nok et af de dårligste steder, man overhovedet kan placere pengene.
Tværtimod er det en fordel, at pengene er operative, særlig i den private erhvervssektor.
Men jeg må da give skatteministeren den indrømmelse, at hvis den provenueffekt, som staten opnår, var blevet tilbageført til erhvervslivet i form af lempede andre skatter eller afgifter
, ja, så var det da en af de ting, som vi i den situation kunne have støttet; men det er jo bestemt ikke tilfældet, for den aftale, som regeringen har indgået med en kreds af partier om finansloven, betyder en generel stramning af erhvervslivets vilkår, og det er det modsatte, der er behov for. Ud fra de betragtninger kan vi heller ikke støtte lovforslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-07:
Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte dette lovforslag.
Det er jo sådan, at virksomhederne har en masse administrativt besvær, og vi har jo givet dem en indbetalingsfrist for bare på en lille måde at kompensere for det administrative besvær.
Det, regeringen gør med dette og flere af de andre forslag, er, at den forringer erhvervslivets konkurrenceevne.
Netop i en situation, hvor vi har brug for øget eksport, er det et helt forkert signal, en helt forkert politik. Af denne ene grund er vi imod dette og flere af de følgende forslag.
Frank Aaen (EL), 1999-12-07:
Enhedslisten er ikke med i finanslovaftalen, men her er en delaftale, som vi støtter, og derfor støtter vi også det her forslag.
Vi har i øvrigt det princip, at moms og afgifter, der opkræves af virksomheder, er statens penge, og at de, så hurtigt som det overhovedet er muligt, skal videre til statskassen.
Det støtter vi, hver eneste gang der kommer forslag om at nedsætte kredittiden, og det er det, der sker her, og det sker under det næste forslag.
Der er ingen grund til, at pengene ligger og roder udeomkring.
De kan lige så godt gøre gavn for fællesskabet, når vi har besluttet at indkræve dem til gavn for fællesskabet.
Derfor støtter vi lovforslaget i al dets enkelthed,
ligesom vi vil støtte det forslag, der kommer som det næste på dagsordenen.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-07:
Det Radikale Venstre er også med i finanslovaftalen, og vi kan også støtte lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 1999-12-07:
Også dette lovforslag har tidligere ordførere gennemgået, og derfor skal jeg på CD's vegne tilkendegive, at vi er med i finanslovaftalen, og derfor støtter vi selvfølgelig også forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1999-12-07:
I sin iver for at få skrabet penge sammen til finansieringen af finanslovforslaget vil forligspartierne - regeringen, SF, CD og Enhedslisten - ændre afgiftsperioden og dermed også kredittiden for virksomheder, der er registreret hos Told og Skat efter lov om afgift af ledningsført vand.
Forslaget begrundes med, at afgiftsperioden vil være den samme som den afgiftsperiode, virksomheden har efter momsloven, men hensigten er tydelig.
Lovforslaget medfører en engangsindtægt for staten i finansåret 2000 på 215 mio. kr., mens den varige budgetforbedring i form af en rentegevinst er på 5 mio. kr. om året.
Vandværkerne vil således få en omkostningsstigning
på 5 mio. kr. årligt, som væltes over på erhvervslivet. Heller ikke dette lovforslag kan Dansk Folkeparti støtte.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-07:
Konsekvens i politik er måske en dyd, men i hvert fald noget, som man somme tider forfølger.
Og vi må vel konstatere, at ligegyldigt hvad der kommer af forslag om indtægter til staten, som er udtryk for, at enten borgere eller virksomheder bliver ramt af det, så er man, selv om det kun er nogle få millioner kroner, 5 mio. kr. på årsbasis på sigt, under alle omstændigheder imod. Vi ser det her i sammenhæng med, at der var nogle ting, vi gerne ville have gennemført, og det skal vi betale for.
Man kan ikke få noget uden også at betale for det.
Det her er
en del af en betaling.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 1999-12-07:
Uanset hvad hr. Frank Aaen mener, er det således, at Det Konservative Folkeparti heller ikke vil være med til disse nye stramninger.
Frank Aaen (EL), 1999-12-07:
Men jeg synes alligevel bare, at når nu vi hører, at det her det er af hensyn til erhvervslivet - det er altså en merudgift på landsplan på 5 mio. kr. om året - har Venstres ordfører så noget skøn over, hvad 5 mio. kr. om året giver, fordelt på husstande og erhvervsliv?
Tror Venstres ordfører, der er en eneste erhvervsvirksomhed i Danmark, der lægger mærke til det her?
Tror Venstres ordfører, at der er en eneste virksomhed i Danmark, der overhovedet kan mærke det noget sted?
Eller var det bare igen en gang snak?
Kim Andersen (V), 1999-12-07:
For mindre end 2 måneder siden stod statsministeren i forbindelse med Folketingets åbning på denne talerstol og redegjorde for alle de gode gerninger, regeringen havde gjort for erhvervslivet, med forbedret konkurrenceevne og øgede markedsandele til følge.
Siden ser vi så nu en stribe lovforslag med skatte- og afgiftsstigninger, som naturligvis ikke hænger sammen med det postulat, og som vi ikke kan stå inde for i Venstre.
Forslaget her om en ændret satsinddeling og ændrede terminer for betaling af afgifter på ledningsført vand med et provenu på 215 mio. kr. det første år og efterfølgende 5 mio. kr. om året er et direkte modbevis på de intentioner, som statsministeren gav udtryk for.
Vi mener, det er uhensigtsmæssigt.
Vi mener, det er med til at give takststigninger for vandforbruget på sigt, og det vil vi ikke støtte.
Den eneste trøst ved dette lovforslag er, at fremtidige øvelser begynder at begrænse sig,
medmindre man efterhånden vil kræve, at afgiftsindbetalingerne skal erlægges forud.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-12-07:
Dette lovforslag er et led i finansloven.
Ifølge forslaget skal afgiftsperioden ændres for de virksomheder, der er registreret efter vandafgiftsloven.
De store vandværker med samlede momspligtige leverancer på over 10 mio. kr. årligt får således forkortet afgiftsperioden til 1 måned.
De små vandværker med momspligtige leverancer på under 1 mio. kr. årligt får derimod en længere afgiftsperiode end i dag.
De mellemstore vandværker vil ikke blive berørt.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig forslaget.
Ole Stavad (S), 1999-12-07:
Jeg skal nøjes med et par kommentarer.
Altså jeg synes, hr. Kim Behnkes bemærkninger kan man være enig eller uenig i, jeg var i sagens natur uenig, men man kan ikke påstå, at det nødvendigvis var præget af hykleri, hvorimod jeg må jo sige, at da jeg hørte specielt Venstres ordfører og også et langt stykke vej den konservative ordfører, blev jeg forundret, når man ved, hvad der i øvrigt er indgået i finanslovaftalen.
Jeg synes også, det er vigtigt at få sagt, at det her forslag betyder, at de mennesker, som det her har betydning for, nemlig den efterlevende efter en afdød ægtefælle, nu får en ensartet behandling helt uafhængig af, om man dør først på året eller sidst på året.
Derfor er det her en måde, hvorpå man sørger for, at folk får den samme ordentlige behandling.
Hvis man ser på, hvordan det her i øvrigt er skruet sammen, så mener jeg, det vil være meget, meget, meget svært at påstå, at det ikke er en ordentlig behandling, som der her lægges op til.
Jeg mener, det er en meget uberettiget kritik fra hr. Flemming Hansen.
Der er tre elementer i det her forslag.
Og hvis man ikke kan lave et lovforslag, der har tre sådanne elementer, så må jeg sige, at så vil der komme mange hundrede lovforslag fra Skatteministeriet i den enkelte samling.
Der vil i hvert fald komme mange gange det antal lovforslag, der er tilfældet i dag, for der er nogle ting, der hænger sammen, hvor man er inde og ændre i flere forskellige love, men hvor det i øvrigt vedrører helt den samme problemstilling.
De tre ting, vi ser her i ét forslag, skal ses i sammenhæng; de er afvejet i forhold til hinanden, og derfor er det tre elementer, som helt naturligt hører hjemme i ét lovforslag.
At hr. Flemming Hansen så er ked af, at han ikke kan stemme og får mulighed for kun at stemme for det positive element i noget, der hænger sammen, det er en anden diskussion.
Men det synes jeg ikke skal bruges som kritik af lovforslaget som sådan.
Jeg vil gerne takke det flertal, der har givet tilsagn om, at man vil støtte lovforslaget.
Og som det er sagt, er det en del af finanslovaftalen.
Derfor vil vi selvfølgelig være meget hurtige til at svare på alle spørgsmål og alle henvendelser, der kommer fra Folketingets Skatteudvalg.
Frank Aaen (EL), 1999-12-07:
Det gøres oven i købet på den meget sympatiske måde, at mindre virksomheder får en fordel ud af det.
Og det må jeg sige, også fra vores synspunkt så synes vi, at det er en god idé at prøve at give de mindre virksomheder en bedre mulighed for at overleve i den benhårde konkurrence, de er udsat for. Så det har også vores sympati, at det er skruet sammen på den måde.
Der kunne man jo i øvrigt ønske sig, at virksomheder eller politikere, der normalt talt så varmt om hensynet til de små virksomheder, iværksættere, osv. - der er jo næsten ingen grænser, så det er lige ved, at man kniber en lille tåre - måske godt kunne notere sig, at på den positive side er der trods alt en sådan hensyntagen til de mindre virksomheder. Men vi er altså grundlæggende tilhængere af, at man ikke har den slags gratis kassekredit til erhvervslivet.
Der skal selvfølgelig være en rimelig tid til at opgøre tallene i, naturligvis, men så bør pengene også falde der, hvor de hører hjemme, på samme måde som almindelige lønmodtagere altså betaler deres kildeskat samme dag, som den er beregnet.
Så vi støtter lovforslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-07:
Man kan jo stille det meget enkle spørgsmål: Er det danske erhvervsliv i en sådan situation, så den rigtige holdning over for erhvervslivet er at stramme dets likviditet?
Det mener vi ikke er situationen.
Læser man også i diverse rapporter, så er der jo et klart behov for, at vi får styrket vores konkurrenceevne.
Her gør regeringen det stik modsatte.
Det er vi naturligvis imod.
Kim Behnke (FRI), 1999-12-07:
Hvis vi skal tro skatteministerens tale om, at det lå regeringen på sinde at reducere den administrative belastning for de små vandværker osv., hvorfor er det så sådan, at det her forslag skal give et provenu til staten?
Hvorfor tilbagefører man så ikke provenuet, sådan at man dermed har demonstreret, at det, man er optaget af, er den administrative lettelse og ikke at skaffe nogle penge i statskassen?
I øvrigt efterlader ministeren jo også det indtryk, at de penge er sådan nogle, som man bare har liggende og flyde på, jeg tror ministeren sagde køkkenbordet.
Langt de fleste vandværker er organiseret efter princippet om at hvile i sig
, og det betyder, at når der skal afleveres nogle penge noget før, så er der kun ét sted at hente de penge, og det er ude hos forbrugerne.
For den lille forbruger betyder det antagelig ikke ret meget, men specielt for de store erhvervsforbrugere er det altså noget, der kan ses på bundlinjen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-07:
Jeg skal ikke på dette fremskredne tidspunkt holde en lang tale, men blot sige, at Kristeligt Folkeparti helhjertet støtter dette forslag.
Frank Aaen (EL), 1999-12-07:
Alle de andre forslag, vi har behandlet, er udmøntninger af aftaler, som Enhedslisten har part i, men lige præcis det her er det ikke.
Det er vi kede af.
Det ville vi meget gerne have haft.
Vi ville gerne have været aftalepart også her, men jeg skal vende tilbage til, hvordan vi alligevel anser os lidt for at være blandt fædrene til det.
Vi støtter det selvfølgelig, og jeg glæder mig ikke mindst over hr. Jensbys fremragende tale om det her forslag.
Alle her er bekendt med, at hr. Jensby og jeg tit har nogle kontroverser omkring forskellige skatteforslag, men denne her gang kunne jeg ikke selv have holdt en bedre tale end den, hr. Jensby holdt.
Og derfor er det ikke for at drille hr. Jensby, når jeg alligevel gør opmærksom på baggrunden for lovforslaget.
For baggrunden for det her lovforslag var en forespørgselsdebat, vi havde for vel snart 2 år siden, hvor vi diskuterede, hvordan det kan være, at op gennem de 10 år, hvor hr. Jensbys parti sad i regeringen, kunne man konstatere gang på gang, at man havde opdaget et skattehul.
Og så gik der mellem 5 og 10 år, før skattehullet blev lukket.
Altså pengene, for at bruge Venstres partiformands eget ord, fossede ud af statskassen i årevis, uden at der blev gjort noget, selv om man var gjort bekendt med, at noget var galt.
Det var baggrunden for, at vi havde en debat.
Det var baggrunden for, at der blev lavet et redegørelsesarbejde i et samarbejde med en lang række ministerier, og det er baggrunden for det senere udvalgsarbejde, der er lavet, der fører frem til det her udmærkede forslag.
Og man må jo sige, at noget så enkelt som at sige, at det at kuratorer skal indberette udloddede dividender kan afstedkomme et provenu som det, vi har her i den grad, at det kan være med til at afsløre, hindre og forebygge kriminalitet, får jo alligevel det spørgsmål til at rejse sig - det er ikke for at drille nogen, jeg er bare aldrig selv kommet på tanken: Hvordan kan der gå så mange år også her, når en relativt enkel løsning i virkeligheden er med til at fjerne en ganske stor masse plat?
Det synes jeg maner til eftertanke.
Vi har jo haft situationen flere gange her i Folketinget, hvor vi har fået taget fat i en sag, der vel er fremlagt så lysende klart fra regeringens side, at i hvert fald stort set alle partier i Folketinget - nu må vi jo se, om alle kommer med - altid har støttet op om at tage initiativet for at stoppe hullet.
Jeg synes, det er lidt tankevækkende, og det må vel igen sige noget om, at vi har en skattelovgivning på erhvervslivets område, der efter min opfattelse stadig er så unødig kompliceret, fordi der hele tiden rodes erhvervsstøtteformål ind.
Det er det, der gør, at det er så komplekst.
Men jeg vil sige, at vi støtter det her, og vi synes
efterhånden, der er gjort et godt stykke arbejde for at rydde op i ganske mange af de fiduser og huller, der har været.
Og det er faktisk anselige milliardbeløb efterhånden, der er blevet reddet til statskassen ved bare at stoppe misbrug, skattespekulation og plat.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-07:
Fra radikal side finder vi det selvfølgelig også fornuftigt at bekæmpe økonomisk kriminalitet, og derfor kan vi også fuldt ud bakke op om det lovforslag, vi har foran os.
Sonja Albrink (CD), 1999-12-07:
Jeg skal på CD's vegne tilkendegive, at vi støtter lovforslaget, og også vi går ind i en positiv udvalgsbehandling og er velvillige over for at vedtage forslaget inden årets udgang.
Klaus Kjær (DF), 1999-12-07:
Lovforslaget er et blandt en række initiativer, som skal bekæmpe økonomisk kriminalitet mod de offentlige kasser, herunder styrke indsatsen mod sort arbejde og socialt bedrageri.
Forslaget pålægger kuratorer at foretage indberetning til told- og skattemyndighederne af udloddede dividender fra konkursboer, ligesom der skal ske indberetning af identiteten på det konkursbo, hvor udbetalingen af dividende har fundet sted.
Man kan undre sig over, at der ikke tidligere har eksisteret en sådan indberetningspligt, for der er åbenbart tale om meget store beløb, som årligt unddrages statskassen på grund af svig.
Således sigtes der til et samlet merprovenu i finansåret 2000 på ca. 250 mio. kr., stigende på længere sigt til ca. 400 mio. kr. på helårsbasis.
Dansk Folkeparti har tidligere tilkendegivet, at vi meget gerne medvirker til at reducere svig og unddragelser på skatteområdet.
Dette forslag kan medvirke hertil og oven i købet medvirke med et meget stort beløb. Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-07:
Jeg skal heller ikke forlænge debatten, men blot sige, at vi støtter fuldt ud lovforslaget.
Når vi prøver at lappe et hul ét sted, så kan der dukke noget op et andet sted.
Og derfor støtter vi ét hundrede procent dette forslag og medvirker gerne til at vedtage det så hurtigt som muligt, ligesom også Venstres ordfører gav tilsagn om.
Svend Aage Jensby (V), 1999-12-07:
Jeg tror, skatteministeren i en række tilfælde har konstateret, at når det drejer sig om medvirken til lovinitiativer med henblik på bekæmpelse af misbrugsmuligheder inden for skattelovgivningen, så er han ikke gået forgæves til Venstre.
Socialdemokratiets ordfører har udførligt redegjort for, hvad lovforslaget går ud på.
Jeg kan ikke forholde mig til de provenumæssige konsekvenser osv., men det essentielle er, at der ved at pålægge kuratorerne en indberetningspligt som den, der lægges op til i forslaget, i hvert fald er muligheder for at forhindre nogle misbrug eller nogle direkte svindeltransaktioner.
Det støtter jeg, og det støtter
Så vi støtter det her forslag, og vi kan medvirke til, at det bliver gennemført i år.
Hugo Sørensen (S), 1999-12-07:
Regeringen nedsatte i 1997 koordineringsudvalget til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet mod det offentlige, hvor der var repræsentanter fra ni ministerier og kommunerne.
Udvalget fremlagde i april 1999 sin rapport med forslag til en række initiativer med henblik på at bekæmpe økonomisk kriminalitet mod de offentlige kasser.
De fleste af disse initiativer kunne umiddelbart iværksættes uden lovændring, hvorimod nærværende forslag indgik i de lovforslag, som udmøntede aftalen i finansloven for 1999 om en styrket indsats mod sort arbejde og socialt bedrageri.
Lovforslaget tager initiativ til, at kuratorer i konkursbo skal forpligtes til at foretage indberetninger til told- og skattemyndigheder af udloddede dividender.
Der kan dog under særlige omstændigheder, f.eks. i tilfælde af debitors konkurs, foretages skattemæssig nedskrivning på fordringer med det tabte beløb.
For at sikre, at reglerne for nedskrivning af debitorer bliver fulgt korrekt,
foreslås det som sagt at pålægge den enkelte kurator pligt til ved udbetaling af dividende at foretage indberetning til Told & Skat, dels af identiteten på den enkelte fordringshaver, dels af størrelsen på det udloddede dividendebeløb.
Endvidere skal der ske indberetning
Da det beror på skøn, knytter der sig en ganske betydelig usikkerhed til den samlede provenuvirkning af de initiativer, som nu søges gennemført med dette lovforslag.
Men provenuvirkningen vil komme fra, at flere vil blive afsløret og hindret i forsøg på bedrageri over for det offentlige, hvilket vil begrænse omfanget af restancer og dermed eventuelle tab for det offentlige.
Endvidere vil der komme en provenuvirkning som følge af den præventive effekt, der yderligere vil kunne forstærkes, hvis der iværksættes en informationskampagne om initiativerne.
Provenuvirkningen vil forekomme både i form af sparede offentlige udgifter og i form af øget beskatningsgrundlag.
Der sigtes med baggrund i initiativerne mod et samlet merprovenu i finansåret 2000 på ca. 250 mio. kr., stigende på længere sigt til ca. 400 mio. kr. på helårsbasis.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Kim Behnke (FRI), 1999-12-07:
Ja, nu skal det her ikke udvikle sig til en energipolitisk diskussion, men alligevel: Skyggeafgiften havde til formål at betale den gæld tilbage, man var nødt til at optage for at lave et naturgasnet.
Når man i gode år får flere penge i kassen, hvad gør man så, hvis man er fornuftig?
Så afdrager man noget mere på sin gæld, sådan at man har en langt mere robust økonomi.
Ministerens kollega, miljø- og energiministeren, måtte i forbindelse med aftalen om EU's gasdirektiv på sine grædende knæ bede om at få en særlig aftale for Danmark, fordi vores naturgasnet var så ungt, og restgælden stadig væk var så stor.
Så den dag, hvor den danske naturgassektor bliver konkurrencedygtig og kan liberaliseres, bringer skatteministeren længere ud i fremtiden ved ikke at tillade, at det overskud, der måtte være i DONG, bliver brugt til at nedbringe gælden med.
Vi har i Frihed 2000 et klart ideologisk mål.
Det er, at DONG A/S skal være på private hænder, og derfor ønsker vi naturligvis den gæld bragt ned så hurtigt som muligt, så der er nogle, der vil købe DONG A/S, så det ikke længere skal være et statsligt aktieselskab.
Men det er kun en ideologisk betragtning fra os.
Det politiske indhold er, at de penge skal bruges til at nedbringe gælden.