runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-10-25:
For det første det helt formelle
: Kan hr. Per Stig Møller ikke bekræfte, at hvis dette forslag skulle være grundlovsstridigt og ikke stemte overens med vores grundlovs bestemmelser om tredelingen af magten, herunder den udøvende og lovgivende magt, er det Folketingets formands pligt at afvise, at forslaget kommer til behandling her i Folketingssalen?
Så kommer det overhovedet ikke til behandling, så sættes der et system i værk, der skal sikre, at forslaget slet ikke kommer til behandling her i Folketingssalen.
Men når det er kommet til behandling her i Folketingssalen, må det jo være, fordi Folketingets ledelse og altså også det konservative medlem af Præsidiet finder, at forslaget ikke er i strid med grundloven og tredelingen af magten.
Så vidt så godt.
Hr. Per Stig Møller sagde i sin tale, at han kun vil være med på en opfordring til regeringen, men ikke til at forpligte regeringen.
Derfor spurgte jeg hr. Per Stig Møller: Hvis man ændrer det andet ord i beslutningsforslaget fra »pålægger« til »opfordrer«, kan hr. Per Stig Møller så støtte forslaget? Det må da være en konsekvens af det, den konservative ordfører står her og siger.
Og endelig: Hvis den normale praksis for tildeling af visum havde været fulgt, også over for Taiwans præsident, havde der ikke været behov for dette beslutningsforslag.
Normal procedure for udstedelse af visum er ikke fulgt, og derfor er det altså nødvendigt, at vi tager stilling til det her i Folketingssalen.
Per Stig Møller (KF), 2001-10-25:
Det burde ikke være så svært at forstå, når jeg nu har brugt 4 minutter på at forklare det.
Det Konservative Folkeparti mener stadig, ligesom hr. Bendt Bendtsen gav udtryk for den 16. marts, at Chen bør have visum, hvis han vil komme til landet som privatperson.
Vi mener, der stadig står »møde med regeringer« i EU-beslutningen, og hr. Chen ønsker mig bekendt ikke at have noget møde med nogen regering.
Det er altså et privatbesøg, og vi mente den 16. marts, og vi mener i dag, og jeg har sagt i min tale, at han bør kunne få det, ligesom han kunne komme til Houston og New York.
Det bryder ikke med etkinapolitikken.
Men ifølge den danske grundlov er der altså forskel på den udøvende og den lovgivende magt.
Derfor siger vi klart og tydeligt, hvad vi mener.
Men det er ikke en sag for Folketinget at særbehandle ganske konkrete enkelte visumansøgninger, ikke mindst visumansøgninger, som overhovedet ikke foreligger.
Derfor har vi sagt, at vi ikke kan støtte forslaget.
Jeg synes, det er blevet sagt tre-fire gange nu.
Det Konservative Folkeparti mener, at hr. Chen som privatperson burde have adgang til Danmark.
Det Konservative Folkeparti mener, at regeringen overfortolker EU-aftalen fra 1988, fordi han netop ikke ønsker at mødes med regeringsrepræsentanter.
Deraf følger naturligvis - og det er også Det Konservative Folkepartis mening - at i det arbejde, der kommer til at finde sted i det europæiske politiske samarbejde fremover, er det da en selvfølge, at regeringen må se, om den kan flytte de andre europæiske lande.
Men uanset, om man kan det eller ej, er det altså vores opfattelse, at Danmark godt kunne have givet visum, men vi ønsker ikke en konkret sagsbehandling her i Folketingssalen af visumansøgninger, som end ikke er indgivet.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
I forberedelsen til denne debat kiggede jeg lige på et nyhedsbrev, som er udsendt af den konservative partileder, hr. Bendt Bendtsen.
Hr. Bendt Bendtsen skriver her den 16. marts i år, at det er uantageligt, at en demokratisk valgt præsident fra et land, som ligger i den gode ende, hvad angår menneskerettigheder og demokrati, ikke er velkommen hos os.
Når man tager de ord i betragtning, synes jeg, det virker meget mærkeligt ud over de gode, fornuftige ting, som hr. Per Stig Møller sagde, at Det Konservative Folkeparti her i dag ikke vil støtte det beslutningsforslag, som sådan set udmønter det, De Konservative mener, i hvert fald ifølge partilederen, hr. Bendt Bendtsen.
Mit spørgsmål til hr. Per Stig Møller skal være: Hvordan kan man den 16. marts 2001 på meget klar måde sige, at det er helt uacceptabelt, at Danmark ikke vil give visum, når man ikke kan stemme for dette beslutningsforslag, som går på det ene at give visum til Taiwans præsident?
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-25:
Først til hr. Peter Skaarup: Jamen der er da en fuldstændig sammenhæng i, at vi går ind for det private visum, men at fremsætte et beslutningsforslag her i Folketinget hjælper jo ikke på den fællesaftale, der allerede er indført i EU.
Det er i den forkerte instans, man fremfører det, og derfor kan jeg også garantere over for hr. Peter Skaarup, at når Venstre forhåbentlig kommer til regeringsmagten, vil Venstre arbejde for at forbedre forholdene til Taiwan ud fra den givne udenrigspolitiske situation. Jeg vil sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at spørgsmålet er jo i virkeligheden, om Taiwan er lige så kloge som hr. Kristian Thulesen Dahl ved at sige, at de gerne vil modtage denne pris, hvis det kan medføre et afslag.
Det er det samme svar til hr. Frank Dahlgaard, for det er en utrolig naivitet.
Rent faktisk var det jo sådan, at Danmark forsøgte at gå enegang i kinapolitikken, og det havde jo en fantastisk indflydelse på hele Kinas politik.
Den ændrede sig fuldstændig.
Nej, det, der kan påvirke og ændre kinapolitikken, og det, der kan gøre, at Taiwan kan få nogle bedre forhold, er, at vi går sammen med de andre lande og laver nogle fælles regler.
Nu er der indført nogle fælles regler i EU for visum, og det er dér, man skal starte med at lave ændringerne, ikke her i Folketinget.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-25:
Når hr. Jens Hald Madsen ikke svarede på mine spørgsmål sidst, er det så, fordi hr. Jens Hald Madsen og hans parti i virkeligheden lader sig styre af Landbrugsraadet og af Dansk Industri, som jo tydeligvis ikke på nogen måde ønsker at komme til at fornærme det store Kommunistkina med over 1 milliard mennesker, for det er dog et stort og pragtfuldt marked?
Sikken en masse sylte og grisetæer og flæskesider og smør man kan sælge på det marked.
Og er det sådan, at når det kommer til spørgsmålet om profit og principper, så vælger Venstre, Danmarks liberale parti, profitten?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-10-25:
Jeg synes, hr. Hald Madsen blander tingene fuldstændig sammen.
Hvis Folketingets flertal ønsker at tildele et visum til Taiwans præsident og beder regeringen sørge for, at det sker, kan vi ikke, fordi der er lavet en aftale, siger hr. Jens Hald Madsen.
Selvfølgelig kan Folketinget da det.
Jeg håber da ikke, Venstre mener, at vi er nået dertil, at det ikke er juridisk muligt for Danmark at sige, at Taiwans præsident i en kortvarig periode skal have lov til at komme til Danmark for at modtage den pris.
Det andet, jeg vil sige, er, at når hr. Jens Hald Madsen bliver ved med at tale om, hvad der er det bedste for Taiwan, og hvordan man egentlig tjener interesserne bedst, vil jeg i modsætning til, hvad Venstre åbenbart mener, altså holde fast i, at det må Taiwan selv vurdere.
Hvis det er sådan, at der stilles en pris i udsigt, og den skal uddeles i København eller et andet sted i Danmark, må de taiwanesiske myndigheder da vurdere, om de ønsker at indgive en visumansøgning for at modtage den pris i Danmark, og hvis de vælger at indgive en sådan visumansøgning, skal Danmark vurdere: Skal vi udstede det visum, så præsidenten kan komme til Danmark, eller skal vi ikke gøre det?
Men Venstres svar er altså, at hvis Taiwan selv har vurderet, det er i deres interesse, skal man alligevel afslå.
Det er dér, konklusionen lander.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-25:
Jeg undrer mig sådan set over, at Folketingets formand ikke er skredet ind, for jeg kan altså ikke med min bedste vilje se, hvad det sludder, som hr. Jens Peter Vernersen kommer med nu om, hvad der skete for 9 år siden, har med beslutningsforslaget at gøre.
Hvad har det med det konkrete beslutningsforslag at gøre?
Intet!
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jeg kan forstå, at man i Venstre har en organisation, som knytter de liberale partier i Europa sammen, og i den har man vedtaget en såkaldt resolution, der går ud på, at man skal tillade EU-landene, og det vil så også sige Danmark, at man giver visum til personer til privat besøg i de forskellige medlemslande, altså personer fra Taiwan.
Derfor er det, jeg godt vil spørge hr. Jens Hald Madsen:
Hvordan kan det så være, når man har den politik på EU-plan i sin liberale organisation, at man så ikke i dag kan støtte et beslutningsforslag om at give et visum til Taiwans præsident?
Derfor vil jeg godt spørge hr. Jens Hald Madsen: Hvis det bliver sådan efter næste folketingsvalg, at der kommer en anden regering, hvor Venstre kommer til at sidde i regeringen, vil Venstre så arbejde på som regeringsparti, at man i EU ændrer de her regler, stille forslag i EU om, at de her regler bliver ændret, så det er muligt at få visum, også for en præsident fra Taiwan til privatbesøg?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-10-25:
Jeg synes, der er grund til at takke hr. Per Stig Møller for den indholdsmæssige side af den tale, han holdt.
Der var klart og tydeligt en klokkeklar opfordring til regeringen om at udstede visum til Taiwans præsident, hvis han måtte ønske at få et sådant visum.
Her hænger det jo slet ikke sammen, og mit spørgsmål er, om hr. Per Stig Møller vil være med til ikke at pålægge regeringen at udstede visum, men kun til at opfordre.
Hvis vi ændrer de første ord i beslutningsforslaget, hvor der står »Folketinget pålægger regeringen ...« til »Folketinget opfordrer regeringen ...«, gør det så forskellen?
Vil hr. Per Stig Møller og De Konservative så kunne støtte beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Ja, jeg må indrømme, at det er meget forundrende, at man som radikalt parti kan være med til i europæisk regi at stemme for en resolution, hvoraf det fremgår, at det er meget vigtigt, at man giver Taiwans præsident visum til Danmark, til EU-landene, og så her fra talerstolen i dag ikke er af samme opfattelse.
Der er en afgrundsdyb forskel på det, som Det Radikale Venstre mener på europæisk plan, og det, som Det Radikale Venstre mener her i Folketinget.
Men jeg vil godt spørge fru Inger Marie Bruun-Vierø, hvad der så skal til, for at vi forbedrer forholdet til Taiwan, og vil en mulighed efter fru Inger Marie Bruun-Vierøs opfattelse være, at Danmark i EU-regi arbejder på at ændre ved de her vilkår, således at man fremover kan give visum også til Taiwans præsident?
Jeg forstår, at hr. Knud Erik Hansen er betænkelig ved, at man tager konkrete visumansøgninger op i Folketinget, og det kan man jo altid diskutere.
Men sagen her er jo meget klar, for det burde være logik, at en person, der er præsident i et demokratisk land som Taiwan, selvfølgelig kan få visum til at komme ind i Danmark.
Det burde sige sig selv, og derfor har vi også taget initiativ til, at vi får denne debat, for det
er faktisk et rimelig principielt spørgsmål, om man giver den slags visa.
Men jeg vil da godt spørge hr. Knud Erik Hansen, om ikke også hr. Knud Erik Hansen i en del tilfælde tager konkrete sager op i Folketinget.
Lad mig f.eks. nævne Uma-sagen, som jeg ved, hr. Knud Erik Hansen har beskæftiget sig med.
Det er jo meget naturligt, at folketingsmedlemmer også beskæftiger sig med konkrete sager og tager konkrete sager op i Folketinget, og derfor har Dansk Folkeparti også taget denne sag op.
Jeg efterlyser lige til sidst, hvad SF egentlig vil stemme til forslaget.
Jeg forstod, at man nok var positiv, men jeg fik ikke helt fat i, om SF vil stemme for eller imod.
Susanne Clemensen (CD), 2001-10-25:
Jeg spørger mig selv: Hvad får Taiwan ud af, at Danmark går enegang i det her spørgsmål?
Ikke noget.
Taiwan får kun noget ud af det i det øjeblik, vi i EU-kredsen kan blive enige om noget andet.
Og det er ikke spor dobbeltmoralsk.
Det er et spørgsmål om, hvad man mener der tjener Taiwan bedst.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Det burde da være logik, at når der har været udtrykt ønske om det, når manden skal have overrakt en pris i Danmark, at man så siger: Ja, o.k., selvfølgelig, det er på privat basis, intet problem, vi giver det visum.
Det burde da være en selvfølge.
Fru Susanne Clemensen siger egentlig selv lidt de vises ord, og det er jo, at USA, som også har en etkinapolitik, som fru Susanne Clemensen holder meget fast i, har gjort det, at de netop har givet visum til den tidligere præsident og den nuværende præsident uden problemer.
Hvorfor kan Danmark ikke med den mulighed, vi også har som et lille land, gå foran og sige, at vi er ligeglade med det dér EU, der ikke vil være med til det her; vi går enegang; vi hjælper et andet demokratisk land?
Hvorfor kan vi ikke gøre det?
Skulle vi ikke vise lidt mandsmod en gang imellem?
Susanne Clemensen (CD), 2001-10-25:
I CD mener vi faktisk også, at vi gør alt, hvad vi kan, for at støtte den taiwanesiske præsident ved netop offentligt at give tilsagn om, at vi synes, at den udvikling - den demokratiske og økonomiske udvikling - der er i Taiwan, er inde i en virkelig positiv gænge.
Vi tror, at det faktisk betyder noget at stille sig op og sige det, at det også er med til at påvirke politikken og forhåbentlig ad åre løsne op for den etkinapolitik, som EU-landene står sammen om på nuværende tidspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Fru Susanne Clemensen siger, at Danmark ikke kan gå enegang, vi må følge resten af EU.
Men er det ikke et problem, hvis vi i sådan nogle sager, som er vigtige, hvor vi gerne vil støtte et andet demokratisk land, som er truet af en stor diktatorisk nabo lige ved siden af, så siger: Nå, men det kan vi desværre ikke, fordi det må EU tage stilling til?
Altså vi deponerer vores udenrigspolitik i EU-regi.
Jeg vil også godt spørge CD: Jamen er CD sikker på, at EU rent faktisk har vedtaget, at de nøjagtig fire-fem ministre, vi taler om her, ikke kan få visum?
Eller er det ikke korrekt, som også den konservative ordfører var inde på, at Danmark har en alt for stram fortolkning af det her, og derfor er problemet der?
Jeg vil også godt spørge CD: Når CD siger, at man ikke kan gå enegang, hvordan søren kan vi nogen sinde komme nogen vegne, hvis vi ikke kan åbne for en diskussion af et emne som det her? Tænk på dengang, da Danmark som et af de få første lande anerkendte de tre baltiske lande.
Da var det godt, at Danmark gik enegang.
CD bakkede vores udenrigsminister op på det tidspunkt i den holdning.
Hvorfor kan vi ikke gøre det samme her, hjælpe nogle folk, som vi har sympati med, og som er demokratiske?
Susanne Clemensen (CD), 2001-10-25:
Når det ikke er noget nemt spørgsmål, er det, fordi vi har en fælles beslutning i kredsen af EU-lande, der går helt tilbage til 1988, om etkinapolitikken, og nogle retningslinjer om, hvordan vi skal forholde os i tilfældet Taiwan.
Det er så dér, hvor vi i CD siger: Vi tror, at det bedste er, at vi forsøger at påvirke via EU, at vi forsøger at påvirke de andre EU-lande til at blive enige om at presse Kina så meget, som vi overhovedet kan.
Vi tror ikke på, at der kommer noget positivt ud af, at vi i Danmark går enegang i dette spørgsmål, og det er som sagt derfor, vi ikke kan støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-25:
Det er jo blevet en sag, der i virkeligheden mere er udenrigspolitik end visumpolitik, og det er klart, at det er vigtigt for forholdet til Kina og Taiwan, at vi ikke blæser konflikter op i området og provokerer.
Men vi har ikke den opfattelse, at denne sag behøver at provokere i væsentligt omfang.
Vi ser det som et privat besøg, ikke som et officielt besøg - jeg går ud fra, at udenrigsministeren ikke modtager præsidenten - og så synes vi egentlig godt, man kunne give tilladelse til det.
Vi tolker ikke reglerne fra EU så strengt, at det burde være nødvendigt
ikke at give tilladelse til et privat besøg. Vi er så tilbage til, hvad vi skal gøre med selve det konkrete beslutningsforslag.
Der er jo ikke indgivet ansøgning, det er en konkret beslutning, som Folketinget skal tage, og vi er betænkelige ved, at man tager konkrete visumsager op i Folketinget og træffer beslutninger.
Hvis vi skulle gøre noget, var det snarere at udstikke nogle andre retningslinjer for regeringens politik på området, så det i den sidste ende også er regeringen, der foretager bedømmelsen, men at Folketinget foretager en vurdering af, på hvilket grundlag man skal give visum i sådanne sager.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Fru Susanne Clemensen og CD mener, at det er et svært spørgsmål.
Jeg synes nok, at Folketinget er blevet præsenteret for mere indviklede og sværere forslag at forstå end det forslag, der ligger på bordet i dag, nemlig det meget, meget simple: Skal man give visum til Taiwans præsident, en demokratisk præsident, præsident for verdens 21. største handelsnation?
Det er da ikke særlig svært at forstå.
Det kan da ikke være særlig svært at tage stilling til. Så derfor skal mit spørgsmål være: Hvorfor vil CD ikke være med til at støtte forslaget?
Jeg kan ikke se nogen argumenter i det, som fru Susanne Clemensen siger, reelle argumenter for, at CD ikke med den holdning, CD har - man anerkender, at det er et demokratisk land osv. - kan støtte forslaget.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg vil også godt spørge CD: Hvis CD ikke vil støtte det her, hvad skal der så til, for at forslaget kan formuleres på en måde, så CD kan støtte det?
Hvad skal der til, for at CD kan støtte forslaget?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-25:
Jeg vil foreslå hr. Peter Skaarup, at han, når referatet kommer, sætter sig stille og roligt ned og læser det.
Så kan han se, hvad jeg har sagt.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jamen alt det, hr. Knud Erik Hansen siger her, har jeg godt forstået: der er nogle betænkeligheder, og man mener måske ikke, forslaget er formuleret på den rigtige måde, osv. osv. Men det, jeg spørger om, er helt konkret: Vil man fra SF's side give det signal, at man ønsker visum, og dermed også stemme for forslaget?
Hvis man ikke vil stemme for det, må man jo fortælle, hvordan det så skal se ud. Hvis Taiwans præsident ansøger om visum - og det er jo klart for enhver, at han gerne vil have visum, det ved SF vist også godt - skal der så stå det og det i det, eller skal der stå noget andet i det?
Jeg savner altså et klart svar på, hvordan man vil stemme til det beslutningsforslag, vi har til behandling i dag.
Vil man stemme ja eller nej?
Det burde en ordfører vel nok kunne svare på.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-25:
Jeg tror, hr. Per Stig Møller forsøgte at forklare noget fire gange.
Jeg har forsøgt at forklare det to gange, så nu skal jeg prøve tredje gang, og jeg håber, jeg undgår at skulle forklare det fjerde gang også...
Det er rigtigt, men det er åbenbart alligevel svært at få det til at trænge ind.
Det, vi har sagt, og det er i virkeligheden på linje med Det Konservative Folkeparti, er, at vi synes, der bør gives tilladelse til visum i sagen her.
Men vi siger samtidig, at den form, som beslutningsforslaget har nu, er vi ikke sikre på er den rigtige. Vi synes faktisk, det er forkert, at vi behandler et forslag om en konkret person.
Man kunne godt få det samme resultat, hvis man vedtog nogle retningslinjer for regeringens håndtering af sagen, dersom hvis såfremt ifald der kommer en ansøgning, og det var måske den rigtige måde at gøre det på.
Jeg håber, det er trængt ind.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Som led i den forberedelse, man jo gør til en debat som denne, fandt jeg et par udtalelser frem af SF's formand, hr. Holger K. Nielsen, der flere gange har beskæftiget sig med sagen, i hvert fald i medierne.
Han har flere gange sagt, og det synes jeg er meget fornuftigt, at selvfølgelig skal man give visum til en præsident fra et andet land, et demokratisk land som i dette tilfælde, og derfor bekymrer det mig en smule, hvis SF ikke vil stemme for forslaget.
Jeg synes ikke, jeg har fået noget klart svar, så derfor vil jeg godt spørge hr. Knud Erik Hansen som SF's ordfører her i dag: Vil SF stemme ja til forslaget fra Dansk Folkeparti, når det kommer til slutbehandling, eller vil SF ikke?
Hvis SF ikke vil det, er det i hvert fald en enorm dobbeltmoral, der er tale om.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-25:
Jeg sagde ikke, at man ikke kunne tage konkrete sager op i Folketinget og behandle dem.
Men når vi har taget konkrete sager op, har det jo været for at påvirke regeringens beslutning, hvis det er regeringen, der har beslutningskompetencen på området, og her synes jeg, der er en væsentlig forskel.
Jeg sagde: Som forslaget ligger nu, synes vi, det er betænkeligt, fordi Folketinget så rent faktisk træffer en helt konkret beslutning om visum.
Man kunne godt over for regeringen tilkendegive nogle retningslinjer for, hvorledes man mener, regeringen bør foretage en bedømmelse af en visumansøgning, men det er ikke det forslagets indhold, som det foreligger nu.
Susanne Clemensen (CD), 2001-10-25:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i CD støtter den taiwanske præsident og den positive demokratiske og økonomiske udvikling i Taiwan.
Men det er et svært spørgsmål, og jeg tror, det var udenrigsministeren, der brugte udtrykket »en delikat balance«.
I CD har vi den holdning, at det gælder om at påvirke Kina i den rigtige retning via EU og ikke ved, at vi i Danmark forsøger at gå enegang i spørgsmålet, uanset hvor stor sympati vi end måtte have for, at den taiwanske præsident har mulighed for at komme her til landet.
Vi ønsker ikke på den måde, som Dansk Folkeparti foreslår, at ændre den politik, som EU-landene er fælles om, og som går tilbage til 1988 og altså også er tiltrådt af den daværende borgerlige udenrigsminister, hr. Uffe Ellemann-Jensen.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2001-10-25:
Ligesom sidst, da det her forslag blev fremsat, kan vi ikke støtte det.
Det gælder i øvrigt de tre følgende genfremsættelser, hvor vi vil sige det samme, som vi sagde sidst.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-25:
Så kan jeg forstå, at uenigheden går på, om vi virkelig skal give maksimal mulighed for, at arbejdsgiverne påtager sig et socialt ansvar, eller vi skal prøve på at holde det på et lavt niveau.
Her tror jeg, det ville være til gavn for nedbringelse af ventelisterne, hvis vi gav tilskyndelse til en maksimal indsats.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-25:
Jeg ændrede mit tonefald, fordi hr. Kofod-Svendsen jo ikke i første omgang kunne forstå af mit tonefald, hvad det var, Socialdemokratiet helt nøjagtigt mente på et givet område.
Derfor prøvede jeg at anlægge et nyt tonefald i mit spørgsmål.
Men mit spørgsmål er ikke ændret: Er det ikke korrekt, at arbejdsgiveren i dag kan betale for operationen, og at arbejdsgiveren i dag kan betale lønmodtagerens skatteandel og trække den fra over driften?
Lønmodtageren skal ikke betale skat, arbejdsgiveren trækker den fra, og efter hr. Kofod-Svendsens opfattelse tager de altså åbenbart et socialt ansvar.