runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Svaret er et ja.
Der er sket visse fremskridt.
Det kunne ikke falde mig ind, for der er bestemt en række forhold på menneskerettighedsområdet i Kina, som kan kritiseres - og med rette.
Men der er sket fremskridt.
Lad mig nævne nogle af dem: Den kinesiske regering har besluttet at undertegne konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.
Den kinesiske regering har inviteret FN's højkommissær, Mary Robinson, til at besøge Kina.
Det var to anbefalinger, som var indeholdt i den resolution, vi stillede sidste år, og som den kinesiske regering nu har besluttet sig for at efterkomme. Derudover kan jeg oplyse, at der næste måned holdes et stort menneskerettighedsseminar i Beijing også med dansk deltagelse, hvor den danske leder af Det Danske Center for Menneskerettigheder, Morten Kjærum, deltager. Derudover har Kina stærkt udviklet samarbejdet om retlige områder med en række lande i det forløbne år.
Det drejer sig f.eks. om træningsprogrammer og besøgsudveksling for sagførere, dommere og anklagere, udveksling af embedsmænd og lovgivere, projekter rettet mod at skabe
øget offentligt kendskab til det juridiske system, retshjælp, iværksætte et opfølgningsseminar på kvindekonferencen i Beijing osv.
Derfor er svaret ja til hovedspørgsmålet.
Jeg ser udviklingen i Kina som et udtryk for, at den kinesiske regering i det forløbne år - efter den store diskussion sidste forår - har gjort sig umage for at svare på den kritik, der har været rejst.
Kent Kirk (KF), 1998-01-28:
Jeg vil gerne spørge udenrigsministeren om, hvordan situationen er i EU om hele situationen i Kina?
Vil det være sådan, at vi kan forvente, at alle EU-landene vil være enige om en fælles holdning, og kan ministeren oplyse noget om, hvordan USA stiller sig? Vil USA være på linje med det, jeg forventer af EU, altså den politik, som de lægger sig på?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Svaret er nej.
Svaret er i øvrigt også, at vi ikke stikker hovedet i busken.
Svaret er, at min holdning til dette alene er dikteret af ét synspunkt: Hvordan fremmer vi ud fra en konkret vurdering her og nu bedst menneskerettighedsudviklingen i Kina?
Her lægger jeg vægt på, at vi finder frem til en fælles EU-holdning, hvor menneskerettighederne, kan man sige, er sat i centrum af EU's fælles holdning.
Det er det, som jeg tror giver de bedste muligheder for et fremskridt for menneskerettighedssituationen for de 1,2 milliarder kinesere.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-01-28:
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er den danske
Kinapolitik.
Meget tyder jo på, at Danmark er ved at slække profilen i forhold til menneskerettighederne i Kina.
Derfor vil jeg godt bede ministeren forklare, om ministeren mener, at der gennem det seneste år er sket en forbedring, en forværring, eller om vi evt. står på samme niveau med hensyn til menneskerettighederne i Kina.
Jeg vil godt specielt, hvis ministeren finder, der virkelig skulle være sket en forbedring, at ministeren så prøver at sandsynliggøre, på hvilke konkrete områder der skulle være tale om en forbedring.
Vi andre har i hvert fald meget vanskeligt ved at få øje på den.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Så langt er diskussionen ikke nået, men spørgeren, hr. Kent Kirk, har fat i et væsentligt element, nemlig at spørgsmålet om holdningen til Kina i høj grad bør være genstand for konsultationer mellem EU og USA, og jeg kan bekræfte, at sådanne konsultationer finder sted i øjeblikket.
Hermed sluttede spørgsmålet.
B. Spørgetiden
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Jeg er glad for, at det hverken inden for rammerne af denne spørgetid eller i øvrigt er muligt for mig at gengive alt, hvad hr. Keld Albrechtsens har sagt i tidens løb.
Men jeg må sige, som jeg gjorde i starten, at afgørelsen af, om der skal holdes folkeafstemning eller ej ved en traktatændring, beror på en konkret vurdering af det, der ligger på bordet.
Det blev også gjort i forbindelse med ændringen af Maastricht, som vi skal stemme om den 28. maj, og her foreligger der en helt konkret vurdering af det nye traktatgrundlag, som har ført til, at der her er tale om en § 20-situation.
Derfor skal der afholdes folkeafstemning, og enhver fremtidig ændring af traktatgrundlaget vil selvfølgelig blive gennemgået lige så nøje for at se, om det indeholder § 20-elementer, der nødvendiggør en dansk folkeafstemning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kent Kirk (KF), 1998-01-28:
Jeg siger tak for svarene fra udenrigsministeren og vil gerne spørge om, hvordan og hvorledes EU vil forholde sig, hvis der nu kommer en kritisk resolution frem på FN's Menneskerettighedskomités næste møde i Genève.
Sidste år var situationen jo den, at USA og til dels UK var interesseret i, at der skulle komme en resolution på bordet.
Man kunne jo godt komme i den situation, at USA stadig væk har denne interesse her i 1998 og nu får et tredjeland til at fremsætte et forslag.
Hvordan vil EU og dermed altså også Danmark, for jeg går ud fra, at vi skal have fælles fodslag her, forholde sig i den konkrete situation, hvis der ligger en kritisk resolution på bordet?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Jeg har gennem de sidste 5 år, i hvert fald mens hr. Keld Albrechtsen har været medlem af Folketinget, diskuteret meget med hr. Keld Albrechtsen, og hr. Keld Albrechtsen har været en flittig taler fra Folketingets talerstol.
Jeg kan ikke huske hver enkelt detalje af, hvad hr. Keld Albrechtsen har sagt, og det er jo ikke tilladt at stille spørgsmål direkte til hr. Keld Albrechtsen her i spørgetiden, så jeg er nødt til at svare hr. Kent Kirk, at det aner jeg faktisk ikke.
Men jeg kan ikke huske, at der blev stillet et sådant krav.
Kent Kirk (KF), 1998-01-28:
Jeg vil blot spørge udenrigsministeren, om udenrigsministeren kan bekræfte, at hr. Keld Albrechtsen ikke krævede en folkeafstemning, da man lavede udvidelsen med Sverige, Østrig og Finland.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-28:
Jeg tror, det er meget fornuftigt af udenrigsministeren ikke at bevæge sig ud i en gengivelse af, hvad hr. Keld Albrechtsen mener, for det tror jeg bliver svært, især for udenrigsministeren.
Men jeg vil godt holde fast i det principielle, og det kan jeg gøre ved at stille det spørgsmål til udenrigsministeren, om udenrigsministeren ikke vil erkende, at der kan ske en meget mild ændring af stemmevægtene, fordi et enkelt eller to nye lande bliver optaget, men at man også kan forestille sig mere omfattende ændringer af stemmevægtene, som kan komme ind under den behandling, hr. Keld Albrechtsen omtalte.
Eller vil ministeren her garantere, at der kun er tale om ekstra klasser, som man vil godkende uden en folkeafstemning?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-01-28:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren, fordi vi nu endelig får tingene åbent og klart på bordet, som de er.
Det havde jo fremmet sagen, hvis ministeren allerede i første runde havde meldt
rent ud og sagt, at med den regeringskonference, som er indbygget i Amsterdamtraktaten, kan der blive tale om gennemførelse af ændringer af stemmevægten, men uden at den danske befolkning bliver spurgt
Man skal altså vide, at hvis man stemmer ja til Amsterdamtraktaten, ligger der en tikkende bombe i den, som på et eller andet tidspunkt vil eksplodere.
Det har ministeren nu erkendt og sagt tingene, som de er; men jeg må sige, at det var en sej fødsel, og det ville altså være lettere, hvis ministeren fremover kommer med svarene direkte og i første runde, havde jeg nær sagt.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Jeg har ikke andet svar til hr. Keld Albrechtsen end det, jeg gav i første omgang.
Vi vil holde grundloven, og det kan hr. Keld Albrechtsen roligt rejse rundt og fortælle.
Det ville han gøre sig selv og befolkningen en tjeneste ved. For det andet: Der kan tænkes ændringer i stemmevægte, som ikke nødvendiggør en folkeafstemning.
I denne regerings tid holdt vil jo ikke folkeafstemning, da Sverige blev medlem og man dermed ændrede stemmevægte og ændrede på reglerne for, hvad et kvalificeret flertal eller et blokerende mindretal er.
Vi holdt heller ikke folkeafstemning, fordi der skulle være en svensk eller en finsk eller en østrigsk kommissær i Kommissionen, så det ligger fuldstændig på det rene.
Sådan har det altid været, og jeg synes også, man roligt kan forklare den danske befolkning, at sådan er det.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-01-28:
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at alt det, han sagde vedrørende grundloven, var fuldstændig irrelevant for denne sag, for hvis der sker en ændring af stemmevægtene, vil regeringen meddele, at det ikke er suverænitetsafgivelse.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge ministeren, at man hidtil ikke har anset en ændring af stemmevægtene for suverænitetsafgivelse, og derfor har det ikke noget med det her spørgsmål at gøre, og tilsvarende med henvisning til de fire danske undtagelser. Jeg kan så sige til ministeren, at jeg ikke tør rejse rundt i landet til møder og afgive en sådan garanti
vedrørende regeringens gode hensigter
Det tør jeg altså ikke, for det er der ikke belæg for.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det er korrekt, at traktaten giver den kommende regering, der sidder til den tid, mulighed for at tage til regeringskonferencen, ændre stemmevægtene, ændre traktaten og undlade at udskrive en folkeafstemning om det her i Danmark, fordi det ikke vil blive betragtet som en suverænitetsafgivelse.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Jeg kan garantere hr. Keld Albrechtsen to ting: For det første, at denne regering har til hensigt at holde grundloven.
Det er vi forpligtet til, og det er i øvrigt noget, der, ud over at det er praktisk, ligger os meget på sinde.
Vi mener faktisk, at det bør man gøre, så bliver der tale om ændringer i traktatgrundlaget, som berører grundlovens § 20, skal der holdes folkeafstemning.
Det skal der for øvrigt også her den 28. maj af samme grund.
Vi vil fortsat meget nøje og omhyggeligt gennemgå traktatændringer, og er det nødvendigt med en folkeafstemning, vil den selvfølgelig blive afholdt.
Det er det ene, som jeg kan garantere hr. Keld Albrechtsen, og det vil jeg håbe, hr. Keld Albrechtsen vil sige ude på alle møderne: at regeringen har garanteret, at
hvis der er tale om noget, der berører grundlovens § 20, vil vi nøje vurdere det, og vi vil selvfølgelig holde folkeafstemning, hvis der er tale om en § 20-situation.
For det andet kan jeg garantere hr. Keld Albrechtsen, at der vil blive holdt folkeafstemning, hvis de danske forbehold på nogen måde berøres eller skal ændres.
Også det kan jeg garantere.
Til sidst skal jeg sige til hr. Kent Kirk, at jeg personligt finder, at en ændring med dobbelt flertal, som har været diskuteret i EU, er sympatisk.
Det vil sige, at man stiller to krav for, at beslutninger kan vedtages: For det første, at der skal være et kvalificeret flertal af stemmer, og for det andet, at dette kvalificerede flertal også skal repræsentere et flertal i befolkningerne inden for EU, altså af de ca. 360 millioner europæere, der er repræsenteret i EU.
Kent Kirk (KF), 1998-01-28:
Jeg vil gerne spørge udenrigsministeren, om en af de afstemningsmetoder, som man taler om, hvor man indfører en regel, der siger, at der altid skal være et flertal af befolkningerne bag en afstemning i Ministerrådet, på nogen måde kan udlægges som værende til ugunst for de små lande.
Er det tværtimod ikke en regel, der respekterer de demokratiske principper, som vi har bygget det europæiske samarbejde op på?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
For det første: Den danske befolkning ved nøjagtig, hvad der skal stemmes om den 28. maj.
Det er et ja eller et nej til Amsterdamtraktaten, så det ved man helt nøjagtig.
Det er der ingen usikkerhed om.
For det andet: Det er urigtigt, når det siges, at vi skal ændre reglerne til ugunst for de små lande.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det eneste, der er vedtaget med sikkerhed, er, at når vi påbegynder udvidelsen af EU, vil de fem store lande hver miste en kommissær. Det er vedtaget, men hvilke regler, der så i øvrigt skal udvikles med stemmevægte, er ikke vedtaget, og her er der en lang række muligheder.
I øvrigt gælder det, at kan man ikke blive enige om at ændre, gælder de bestående regler.
Endelig bør jeg sige, at enhver afgørelse om afholdelse af folkeafstemning ved traktatændringer beror på en helt konkret vurdering.
Der har jo været tale om en række tilfælde, hvor vi har ændret traktaterne og traktatgrundlaget uden at holde folkeafstemning.
Ved de udvidelser, der f.eks. fandt sted, da Sverige, Finland og Østrig blev medlemmer, holdt vi jo ikke nogen folkeafstemning, selv om det også ændrede Kommissionens sammensætning og stemmevægte, så derfor vil svaret til hr. Keld Albrechtsen være, at en stillingtagen til, om der skal holdes folkeafstemning eller ej, vil bero på en konkret vurdering og selvfølgelig på disse ændringers forhold til grundloven.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-01-28:
Det, det handler om, er, at det er indbygget i Amsterdamtraktaten, at der skal holdes en ny regeringskonference om ændringer af stemmereglerne i Ministerrådet, af Kommissionens sammensætning osv., og vi ved jo alle, hvad det handler om, nemlig en ændring til ugunst for de små lande.
Derfor ønsker jeg såmænd blot at få en garanti for, at der ikke vil blive gennemført sådanne ændringer til ugunst for de små lande, uden at den danske befolkning ved en ny folkeafstemning får mulighed for at tage stilling til et sådant forslag.
»Vil regeringen garantere, at der i Danmark afholdes folkeafstemning om resultatet af de ændringer i EU-institutionernes sammensætning og funktionsmåde, som er omtalt i Amsterdamtraktatens protokol om institutionerne?« Skriftlig begrundelse
Amsterdamtraktatens protokol indeholder en bestemmelse om, at der mindst et år før optagelsen af den 2l. medlemsstat i EU indkaldes til en regeringskonference med henblik på at foretage en generel revision af Amsterdamtraktatens bestemmelser om institutionernes sammensætning og funktion, det vil sige bl.a. spørgsmålet om stemmevægte i Ministerrådet, Europa-Kommissionens sammensætning m.v.
Protokollen er en af de mest afgørende bestemmelser i Amsterdamtraktaten, idet der her lægges op til ændringer af magtfordelingen mellem store og små lande i EU til ugunst for de små lande.
Det er derfor af afgørende betydning at vide, om gennemførelsen af sådanne traktatændringer kræver afholdelse af en folkeafstemning i Danmark, eller om regeringen er indstillet på, at ændringerne skal gennemføres uden folkeafstemning.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-01-28:
Det er ikke min opfattelsesevne, der er sendrægtig her, det er hr. Keld Albrechtsens.
Sverige, Østrig og Finland blev jo medlemmer af EU for et par år siden, og dengang ændrede vi stemmevægte og sammensætningen af Kommissionen uden at holde folkeafstemning, så det er da ikke nogen nyhed.
Det er det, jeg har underholdt hr. Keld Albrechtsen med her i dag, men noget nyt kan det ikke siges at være, så hvis der er tale om en sendrægtig opfattelse af virkeligheden, gælder det da for hr. Keld Albrechtsen og ikke for mig.
Men jeg vil i øvrigt garantere én gang til, at vi agter at holde grundloven.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-29:
På linje med, at der er forskel på befolkningen som helhed, er der naturligvis også forskel på vognmænd og chauffører - og håndværkere for den sags skyld - og fru Margrete Auken sagde: »Der findes faktisk hæderlige vognmænd.«
Ja, naturligvis gør der det, og problemet i denne lovgivning er blandt andet, at man jo kan fratage en vognmand hans ret til at drive erhverv, hvis en af hans ansatte begår noget kriminelt.
Så ved jeg godt, at fru Margrete Auken vil sige: Jamen vil hr. Køpke så påpege, at der findes uanstændige og uhæderlige chauffører? Ja, der findes alle vegne i samfundet forskelle, for vi mennesker er gudskelov forskellige, men det kan jo ikke være rigtigt, at en vognmand skal miste sin ret til at drive virksomhed på grund af, at en af hans chauffører begår lovbrud.
Det tror jeg er formuleret så klart og tydeligt, at selv fru Margrete Auken kan forstå det.
Erik Jacobsen (V), 1998-01-29:
Selvfølgelig findes der hæderlige vognmænd i min branche; det kan jeg bekræfte.
Vedrørende gentagne grove overtrædelser af færdselslovgivningen er vi helt enige om at der skal ske en opstramning, og det har jeg også sagt her fra talerstolen.
Men fru Margrethe Auken undlod let og elegant at kommentere udenlandske vognmænd og firmakørsel, som næsten udgør 40 pct. af de danske godstransporter.
Hvilken holdning har man til dét?
Det kunne være spændende at få at vide.
Margrete Auken (SF), 1998-01-29:
Allerførst lige en undskyldning til Venstres ordfører: Det var faktisk ikke helt fair af mig, for det var faktisk hr. Brian Mikkelsen, der var rædselsfuld. Venstres ordfører var noget mere behersket i sin bagtalelse af faget, og så vidt jeg kunne høre, var det heller ikke sådan, at han sagde, at man kriminaliserede et helt erhverv, fordi man sagde, at loven skulle overholdes. Det er hermed en undskyldning til Venstres ordfører for, at jeg var for stor i slaget, for det var jo hr. Brian Mikkelsen, der kørte den hårde kampagne mod vognmændene; det skal anstændigvis og retfærdigvis siges.
Og jeg er enig med hr. Erik Jacobsen i, at vi selvfølgelig skal sikre, at også de udenlandske vognmænd overholder den danske lovgivning, når de kører i Danmark, og jeg forstår ikke helt, hvor han har fået den idé fra, at de ikke skulle det, for den danske lovgivning gælder jo også for de udlændinge, der er i Danmark.
Så vil jeg lige til sidst sige til hr. Køpke
Christensen, som sagde, at vi gudskelov er forskellige, og at der heldigvis også er forbrydere iblandt os - sådan lød det omtrent: Jeg synes, det er fint, at et firma har et objektivt ansvar for, at dets ansatte opfører sig ordentligt, så at det ikke bare kan skyde det fra sig.
Og jeg har tillid til, at ministeren sørger for, at det ikke kommer til at ramme urimeligt.
Erling Christensen (S), 1998-01-29:
Jeg sad faktisk og overvejede at lade være med at gå herop, og det skulle jeg måske have gjort, for der er jo ingen tvang, men når Fremskridtspartiets ordfører i sin ordførertale siger, at der ikke er noget belæg for en skærpelse, og endog bruger ordet hysterisk, er det altså i den grad at gå for vidt.
Og så siger Fremskridtspartiets ordfører faktisk, at han støtter kriminalitet - og det synes jeg vi skal understrege, men ikke fordi vi skal efterfølge det - for han siger jo, at når et menneske bevidst piller ved en fartbegrænser, er det ikke noget særligt, og at vi ikke skal tage os af det.
Det er en bevidst kriminel handling og en handling, som kan føre til, at der sker færdselsuheld med kvæstede og dræbte, og det vil Fremskridtspartiets ordfører sammenligne med butikstyveri - A sæjer walbekom!
Arne Melchior (CD), 1998-01-29:
CD's stilling til forslagets hovedindhold skal jeg selvfølgelig vente med til min ordførertale, men når Socialdemokratiets ordfører går i rette med hr. Køpke Christensen - hvilket i nogen grad er forståeligt for mig - så kunne han godt samtidig have indrømmet, at hr. Køpke Christensen dog har fat i nogle ting, som giver grund til betænkelighed, og det er i sammenligningen mellem bøden for butikstyveri og den skattemæssige indeholdelse af en parkeringsbøde og også i spørgsmålet om lastbilers fart på motorveje i byområder.
På de punkter gjorde hr. Køpke Christensens bemærkninger indtryk på mig, og det skal vi selvfølgelig se nærmere på i udvalget.
Og jeg håber, at Socialdemokratiet også vil deltage i nogle meget grundige overvejelser på disse, lidt mere sekundære områder.
Poul Andersen (S), 1998-01-29:
Da vi i sin tid lavede opdelingen af DSB i selskaber, hvor DSB Færger blev til Scandlines, var det fra Socialdemokratiets side helt klart for at prøve at give selskabet mulighed for at beholde flest mulige arbejdspladser, men selvfølgelig også ud fra synspunktet om, at vi skulle sørge bedst muligt for at få varetaget de samfundsmæssige investeringer i fremtiden.
her i dag
En videreudvikling af Scandlines sammen med det tyske selskab kan give nogle nye konstruktioner.
Vi håber meget på, at SweFerry i løbet af 1999 også tilslutter sig, så der kan laves et godt aktiv primært i Østersøområdet.
Med hensyn til de sociale ruter ind under Banestyrelsen føler vi, at det er en helt naturlig konsekvens af den lovgivning, som der lægges frem her.
Erling Christensen (S), 1998-01-29:
Nu er det for Socialdemokratiet ikke et spørgsmål om stand, når vi taler politik, men når hr. Køpke Christensen indledningsvis skarpt tager afstand fra dette lovforslag og peger på muligheden for betinget frakendelse af kørekortet i tilfælde, hvor en chauffør bevidst har pillet ved fartbegrænsningen og dermed bevidst vil overtræde hastighedsgrænserne på landevejene - og det var det, Fremskridtspartiets ordfører sagde i sin ordførertale - kan det ikke forstås anderledes, end at Fremskridtspartiets ordfører vil se igennem fingre med det.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-29:
Det er altid en fordel at have et manuskript til det, der er blevet sagt.
Og jeg sagde: »Skærpede bøder ved overtrædelse
af forskrifter vedrørende overlæs og hastighedsbegrænsninger
, således at der dels gives en skærpet bøde, dels gives bøde til både førere, ejere og brugere. Der er ikke belæg for at skærpe de i forvejen store bøder, der gives i dag.«
Det går mange gange for stærkt, når et medlem går på talerstolen, og det er åbenbart også sket for Socialdemokratiets ordfører i denne sag.
Han skulle en anden gang lige prøve at lytte til, hvad der blev sagt, så kunne vi måske undgå disse misforståelser.
Han kunne måske lære lidt af hr. Arne Melchior, der trods alt lytter til det, der bliver sagt, og også prøver på at forstå det.
Ole Donner (DF), 1998-01-29:
Jeg vil starte med at sige, at det altid er spændende at være trafikordfører.
Der kommer mange lovforslag fra Trafikministeriet, der kommer mange dårlige lovforslag, der kommer mange uigennemtænkte forslag, der mangler som regel en del i forslagene, og nogle gange går de efter vores mening alt for vidt.
Når det så kommer til stykket, får man dårlig rådgivning, og til sidst får man så en undskyldning fra ministeren.
Vi vil godt sige, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig ligesom alle andre er indstillet på, at der skal være større sikkerhed i trafikken. Vi synes, det er i orden, at man kontrollerer lastbilerne, sørger for, at de er i orden, og at man laver de ting, der skal til i den retning.
Men når man nu f.eks. laver sådan en hastighedsbegrænsningsanordning, som det vist nok hedder, kan der jo også være en fare ved det.
Jeg synes i øvrigt, at man på mange områder går for vidt i det her lovforslag.
Chaufførerne mister kørekortet, hvis der er foretaget uautoriseret indgreb i hastighedsanordningen, og over for hr. Erling Christensen fra Socialdemokratiet vil jeg godt understrege, at det jo ikke behøver at være bevidst, at det er sket.
Lad os tænke det eksempel, at en vognmand antager en ny chauffør, der fra i morgen skal køre en eller anden lastvogn til udlandet.
Så er han faktisk efter min mening nødt til at bede vognmanden om at køre den pågældende lastbil ned til sådan en autoriseret fidus, der kan se efter, om der er foretaget uautoriserede indgreb i hastighedsanordningen, ellers kan han miste sit førerbevis efter at have kørt ganske få kilometer med den pågældende lastvogn.
Det synes jeg er at gå for vidt.
Jeg synes også, det er at gå for vidt, at vognmanden kan straffes med, at han kan få frataget sin bestalling i det tilfælde, at en chauffør gentagne gange overtræder hviletidsbestemmelserne.
Jeg mener i hvert fald, der skulle være et krav om, at det skulle kunne bevises, at vognmanden har haft noget med det at gøre; men det er måske noget af det, som kan rettes i lovforslaget.
Så mangler jeg faktisk et helt afsnit, der tilgodeser DSB Gods.
De plejer altid at få særlige fordele, så måske skulle man gå hen til at gøre ligesom i gamle dage, hvor man sagde, at loven gælder ikke for Færøerne og Grønland - og så udvide det til - og DSB Gods.
Men vi er altså positive over for en lille del af lovforslaget, og jeg er enig med hr. Melchior i, at vi skal have det godt og grundigt gået igennem, og når hr. Melchior siger, det skal barberes og friseres, er jeg bange for, at der ikke bliver meget tilbage.
Men så går det nok også alligevel.