runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1999-05-26:
Da jeg ventede på, at det blev min tur til at få ordet som ordfører, kunne jeg ikke lade være med at sidde og tænke på, hvilken gave hr. Søren Søndergaard er udstyret med.
Altså den evne at kunne se ind i fremtiden og se, hvad der var sket, hvis man ikke havde gjort det, man havde gjort, og hvad der ville være sket, hvis man havde forholdt sig anderledes,
Hr. Søren Søndergaard har den.
Hr. Søren Søndergaard kan se, hvad alternativet ville have været, hvis NATO ikke havde grebet ind.
Så ville der have været langt færre døde, der ville have været langt færre fordrevne, langt færre voldtagne osv.
Jeg ejer den ikke, desværre.
Jeg er heller ikke sikker på, at hr. Søren Søndergaard ejer den.
Jeg tror, hr. Søren Søndergaard gætter.
Hr. Søren Søndergaard har en politisk holdning til de her ting og gætter på, hvad der var sket, hvis man ikke havde gjort det.
Man skal jo passe på med, om man med sin retorik fremlægger tingene, som om det er kendsgerninger, eller det er ens politiske overbevisning, og det tror jeg hr. Søren Søndergaard skal forholde sig til. I forhold til forslaget her er der ingen tvivl om, at forslaget vil få Fremskridtspartiets ubetingede støtte.
Vi synes, det er helt på sin plads, at vi i Danmark sammen med de andre NATO-lande er med til at sikre, at de handelssanktioner, der er indført, også bliver overholdt.
Hvorfor ikke udvide den?
Man kunne vel egentlig udvide den til at omfatte
langt flere varer, sådan at den ville have en større og stærkere effekt på hurtigere tid. Der er ingen tvivl om, at den strategi, man har lagt, skal man også stå fast på, og vi er i Fremskridtspartiet indstillet på at bakke regeringen op i, at man sammen med NATO står fast på det, man har tænkt sig at gøre, og at man gennemfører de ting, man har besluttet sig for.
Så ingen tvivl om, at vi i Fremskridtspartiet støtter forslaget.
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-26:
Som vi alle ved, har der gennem nogen tid været overvejelser
om, hvordan man med en olieembargo kunne styrke den embargo, der er i gang mod primært Serbien, men altså det tidligere Jugoslavien, for at lægge det nødvendige pres under den nuværende konflikt.
Det er klart, at der er væsentlige problemer med en sådan embargo, og jeg synes derfor, der er grund til at hilse det velkommen, at man nu har fundet en vej, hvor man kan lave en fornuftig balancegang mellem det, man kunne kalde magtanvendelse og diplomati.
Det ville jo være relativt vanvittigt, hvis man i en situation, hvor man bestræber sig på også at udnytte de diplomatiske muligheder, forhindrede, at de, som man er medspiller med, rent faktisk kan udøve deres job.
Jeg synes, at man med dette forslag styrker embargoen uden at forspilde diplomatiets muligheder.
Det synes jeg er vigtigt.
Det fremgår aldeles klart, at der ikke vil blive konfrontationer med bl.a. russiske skibe, og jeg synes også, der er grund til at henstille, at man viser det nødvendige hensyn over for bl.a. Montenegros særlige problemer i den
igangværende konflikt og i den situation, der foreligger
Jeg synes, der er grund til at sige, at det ligger i forlængelse af, hvad vi tidligere i Folketinget har besluttet på dette område, at vi også bidrager til NATO's engagement i Adriaterhavet både med hensyn til korvetten og med hensyn til deltagelse i minerydningsstyrken.
Forhistorien har jo været lang på det her område, og der er ingen grund til at ribbe op i, hvad der er gået forud, men vi har såmænd haft tid nok til at indstille os på, at dette ville komme.
Allerede da den første henvendelse fra NATO forelå, blev det jo fra regeringens side meddelt, at man til sin tid ville indstille sig på at foreslå en korvet. Derfor kan jeg også på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi tilslutter os og også samtidig har bemærket, at det meget klart i bemærkningerne til beslutningsforslaget står, at hvis der sker væsentlige ændringer i opgaverne, vil regeringen enten forelægge det i Det Udenrigspolitiske Nævn eller igen henvende sig i Folketingssalen og derved sikre sig, at der er den nødvendige opbakning i tilfælde af en ændret situation. Dermed mener jeg også, at man måske kan få manet nogle af de spøgelser i jorden, som tidligere var inde i debatten, om, hvad dette bidrag skal bruges til.
Vi kan altså tilslutte os.
Peter Skaarup (DF), 1999-05-26:
Det ligger ligesom i hr. Svend Aage Jensbys spørgsmål, at Dansk Folkeparti og måske flere forsvarsordførere, der stemmer imod det her forslag fra regeringen, ikke skulle have forstået NATO's nye strategi.
Jeg tror, alle forsvarsordførerne har forstået, hvad det drejer sig om, og vi har også alle sammen været med i Forsvarskommissionens arbejde, som også rigtigt nok går ud på, at dansk forsvar i visse situationer skal deltage i internationalt arbejde også uden for landets grænser.
Men derfra og til at sige, at vi skal være med, hver eneste gang omverdenen siger: Nu skal vi lige være med i en aktion i Vestsahara, nu skal vi lige være med i en aktion på Balkan, nu skal vi lige være med ovre i Sydøstasien, hvor der også er nogle konflikter, er der altså meget langt.
Det, Dansk Folkeparti har sagt hele tiden, er, at vi skal have mulighederne.
Vi skal også have en mulighed for at sende en ubåd til Adriaterhavet.
Men derfra og til at sige, at vi skal bruge de muligheder i enhver situation,
er der altså meget langt.
Det er jo også derfor, regeringen, hver gang der er tale om, at Danmark skal sende styrker til andre lande, kommer til Folketinget og beder om tilladelse til det igennem de beslutningsforslag, der er tale om.
Det, Dansk Folkeparti siger, er, at vi skal have et effektivt forsvar, vi skal have et godt dansk forsvar, men vi skal ikke i alle tilfælde, fordi omverdenen nu synes, det er vigtigt, at vi blander os i Vestsahara og på Balkan eller andre steder rundtomkring i verden, sende tropper af sted. Dér synes jeg så, hr. Svend Aage Jensby har misforstået noget, for når Folketinget bliver forelagt nogle beslutningsforslag, er det vel også, fordi vi skal have lov til at diskutere dem.
Jeg forstår ikke rigtig, at vi skal godkende alt, hvad omverdenen kommer med af aktioner.
Altså det ville svare til, at vi også, bare fordi EU synes, at vi skal lave et forbud mod, at unge kan gå med aviser og sådan noget, skulle sige ja til det.
Det skal vi da ikke.
Vi skal da forholde os kritisk til de her ting, lige så vel som vi gør her i Dansk Folkeparti.
Svend Aage Jensby (V), 1999-05-26:
Jeg vil sige til hr. Skaarup, at det er erkendelse af Dansk Folkepartis opfattelse og mangel på viden om NATO's udvikling siden den kolde krigs ophør, der har gjort, at jeg på et tidligt tidspunkt anså det for utænkeligt, at Dansk Folkeparti kunne indgå i et forsvarsforlig.
Når man har den opfattelse, at dansk forsvars hovedopgave stadig væk er som under den kolde krig,
er der altså noget i historien, der er gået hr. Skaarup og hans parti forbi.
Vi seks partier, der nu har lavet et forsvarsforlig,
har udførligt i indledningen til forliget anført, at dansk forsvars hovedopgave ultimativt er at være - i en NATO-ramme - dansk forsvar, men også, således som det er verdensordenens politik, at deltage i internationale operationer.
Det er beklageligt, at hr. Skaarup ikke har forstået NATO's nye strategi, således som den er ændret over en årrække.
Hans Engell (KF), 1999-05-26:
Jeg ved, at hr. Peter Skaarup og andre fremtrædende medlemmer af Dansk Folkeparti har været repræsenteret i Forsvarskommissionen.
Forsvarskommissionen offentliggjorde i december måned sin betænkning, og den tilsluttede Dansk Folkeparti sig uden nogen form for mindreudtalelser, uden nogen form for reservationer.
Af den fremgår det bl.a., at man ikke anser en umiddelbar militær trussel rettet mod dansk område for aktuel inden for en 10-års-periode.
Jeg må så spørge, hvad det er for nogle opgaver, hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti forestiller sig, at det danske forsvar skal løfte. Er det ikke netop at bidrage i fredsstøttende operationer inden for et område, inden for et udvidet sikkerhedsområde, som der har været bred tilslutning til i Forsvarskommissionen?
Er det Dannevirke, vi skal forsvare?
Ja, hvad er det egentlig, dansk forsvar skal kunne løfte af opgaver,
når Dansk Folkeparti gerne vil have et stort og stærkt dansk forsvar, der bare ikke må bruges de steder, hvor der er brug for, at dansk forsvar medvirker? Det er altså her, Dansk Folkepartis kæde springer fuldstændig af.
Vi skal have et stort og et stærkt forsvar
inden for NATO, det forsvar skal bare ikke bruges lige præcis de steder, hvor der i dag er behov for forsvaret, og det er ikke så meget ved Dannevirke.
Peter Skaarup (DF), 1999-05-26:
Jeg vil da sige til hr. Hans Engell, at det da er fuldstændig korrekt, at Dansk Folkeparti holder sig uden for de beslutninger, som bliver truffet her, og det hænger jo bl.a. sammen med det, som hr. Hans Engell sagde, nemlig at vi ønsker at støtte det danske forsvar, men faktisk ikke mener, at det er det danske forsvars opgave at deltage i en krig som den her, der bl.a. har medført de utrolig mange flygtninge, som vi taler om, og de utrolig mange fejlbombninger, som vi også taler om, der har ramt ambassader og civile i flæng i den seneste tid.
Derfor er der ikke tale om en dansk forsvarsindsats i denne tid.
Der er tale om en dansk angrebsindsats, hvor vi angriber et andet suverænt land.
Så er det fuldstændig rigtigt, at Milosevic er en bandit, og at vi skal bekæmpe ham, så godt vi kan.
Men vi skal altså ikke bekæmpe ham så meget, at vi også dræber mennesker hver eneste dag på grund af det.
Når hr. Hans Engell kommer ind på spørgsmålet om blokaden, må jeg bare gentage, at hvis ikke det er tanken, at man skal borde andre skibe, bl.a. russiske, ja,
så er blokaden jo ikke noget som helst værd, for så vil russiske skibe fortsat kunne sejle olie ind til Serbien.
Hans Engell (KF), 1999-05-26:
Først til hr. Søren Søndergaard: Jeg mener ikke, at jeg svarede udenom.
Jeg nævnte for hr. Søren Søndergaard, at regeringen på et relativt tidligt tidspunkt har tilkendegivet, at denne mulighed for en udsendelse kunne opstå, og at forligspartierne som en del af det igangværende forsvarsforlig har denne klausul om, at regeringen skal orientere forligspartierne.
Det er jo en god ting, at der er overensstemmelse mellem de politiske beslutninger på den ene side og dem, der er parat til at bevilge penge til det på den anden side.
Til hr. Peter Skaarup: Jamen vi har gennemtænkt situationen, og det går jeg også ud fra at Dansk Folkeparti har.
Jeg forestiller mig ikke en situation, sådan som vi har læst forslaget, hvor man skal se danske søfolk borde et russisk skib uden for det inspektionsregime, som opbygges, og derfor forestiller vi os ikke, at de mere dramatiske situationer, som hr. Skaarup beskriver, bliver aktuelle.
Men omvendt må vi jo erkende, at vi står midt i en konflikt, hvor NATO og NATO's flystyrker, herunder danske piloter, hver eneste dag opererer med livet som indsats i forhold til et regime, hvor NATO-alliancen og bag NATO-alliancen de europæiske parlamenter klart politisk har besluttet, at vi ikke vil acceptere det, der foregår i det tidligere Jugoslavien.
Derfor er der en konsekvent politik i den opbakning, vi giver regeringens forslag, og det er den konsekvens, som jeg desværre savner hos Dansk Folkeparti.
Det er positivt over for NATO, det er positivt over for forsvaret, men det ser ikke dansk forsvar og NATO i den afgørende vigtige rolle, som det i dag løfter i fredsstøttende operationer i forhold til katastrofen på Balkan.
Dér synes jeg, at Dansk Folkeparti virkelig svigter, og det er vel også i det lys, man skal se, at Dansk Folkeparti holder sig udenfor en række af disse vigtige afgørelser.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-26:
Jeg noterede mig selvfølgelig, at hr. Hans Engell som den drevne parlamentariker, han er, undlod at svare på mit spørgsmål om, hvornår Det Konservative Folkeparti var blevet informeret om lovforslaget, men pakkede denne undladelsessynd ind i en masse ord.
Jeg forstod dog på det, og det er sådan set også bare den pointe, som jeg så takker for, at Det Konservative Folkeparti har haft tilstrækkelig tid til så at sige at tage et medansvar for grundigheden af det her forslag.
Jeg takker for det svar.
Peter Skaarup (DF), 1999-05-26:
Det kan da godt være, at Det Konservative Folkeparti har overvejet situationen nøje. Det kunne det jo tyde på.
Hvis det er sådan, at man gør det, er holdningen klar ifølge Ivanos udtalelser: det vil Rusland ikke finde sig i.
Når man så samtidig betænker, at Rusland over land fører store forsyninger af olie til serberne, som NATO ikke vil gøre noget ved og ikke kan gøre noget ved, og at man under Bosnienkrisen fra 1992-95 ikke formåede at styre de smuglerier, der fandt sted af olie over floderne, ja, så virker det altså noget usandsynligt, at det skulle kunne lade sig gøre under denne embargo.
Med Det Konservatives opbakning ser det selvfølgelig ud til, at man vil prøve, men det er efter vores opfattelse skønne, spildte kræfter.
Hans Engell (KF), 1999-05-26:
Hr. Peter Skaarup rejser spørgsmålet, om vi i den konservative folketingsgruppe har overvejet konsekvenserne af dette forslag.
Jeg tror, alle folketingsgrupper meget alvorligt overvejer konsekvenserne af de forslag, som vi behandler i forbindelse med udsendelsen af danske enheder.
Vi ved, at det ikke er en øvelsessejlads i Østersøen i magsvejr.
Det er under en væbnet konflikt, hvor der er en risiko til stede både for besætning, for udsendte landmilitære styrker, for flyvevåbnets folk og dermed også en risiko, som Folketinget tager et medansvar for, når vi forholder os til de beslutningsforslag, som foreligger.
Jeg kan undre mig over, at ordføreren for Dansk Folkeparti, et parti, som jo normalt glædeligvis forholder sig positivt til NATO-samarbejdet og til en dansk forsvarsindsats, betragter det som så væsentligt at varetage russiske interesser, men jeg forstår godt baggrunden for spørgsmålet og skal heller ikke være polemisk i mit svar.
Når man ser på begrundelsen i regeringens forslag, fremgår det jo klart, at der bygges et inspektionsregime op.
Det var også det, jeg henviste til i mit første indlæg, og det vil sige, at inspektionerne omfatter de skibe, som kommer fra nationer, der har begivet sig ind under dette inspektionsregime.
Der er jo ikke noget mærkeligt i, at Rusland i denne konflikt, hvor vi ved, at Rusland har synspunkter, som ikke er overensstemmende med NATO's, udtaler sig temmelig skarpt.
Omvendt føler jeg mig også overbevist om, at vi ikke kommer i en situation, som hr. Peter Skaarup har beskrevet.
Dertil er dialogen mellem Rusland på den ene side, NATO og ikke mindst USA på den anden, jo for intens, og dette spørgsmål har også, hvilket er fremgået klart, været overvejet i forbindelse med NATO-topmødet. Med hensyn til hr. Søren Søndergaards spørgsmål har det jo længe stået klart for hele Folketinget, at denne mulighed var til stede.
Det blev jo nævnt fra regeringens side i forbindelse med den drøftelse, vi havde, da der var kommet henvendelse vedrørende udsendelse af en ubåd, og regeringen har så, sådan som regeringen også er forpligtet til efter den nuværende forsvarsordning, nævnt spørgsmålet for forsvarsforligspartierne, idet det jo er de partier, som er med til at finansiere udsendelsen, og det er klart præciseret i det nuværende forsvarsforlig, ligesom det fremgår af det kommende forsvarsforlig, at regeringen orienterer forsvarsforligspartierne i disse sager.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-26:
Nu er det jo blevet en vane, at alle forslag, der omhandler krig og fred, skal hastebehandles igennem Folketinget på 24 eller maksimalt 48 timer.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Hans
Peter Skaarup (DF), 1999-05-26:
Hr. Jann Sjursen fra Kristeligt Folkeparti bakker åbenbart op om den lige linje, der går i forløbet af denne her krig, hvor Danmark først sender fly, så skibe og næste gang flere soldater. Alt tyder på det, og det er også det, Kristeligt Folkeparti argumenterede for: at vi skulle være med i en landkrig.
Jeg vil da godt spørge hr. Jann Sjursen, om han fortsat mener, det er vigtigt, at Danmark skal være med i en landkrig nede i det område.
Jeg vil da også godt spørge hr. Jann Sjursen, hvad han egentlig mener den her olieembargo skal hjælpe på, når vi alle sammen godt ved, at det er Rusland, der er den største forsyner af Jugoslavien med olie, og at den her blokade ikke vil være effektiv over for Rusland og ikke vil blive gjort effektiv over for Rusland.
Hvad kan vi så egentlig bruge det her til, og hvorfor skal skatteyderne betale det her millionbeløb, som det vil medføre - som det også er angivet i forslaget - at sende tre flådefartøjer af sted?
Klaus Kjær (DF), 1999-05-26:
Nu har justitsministeren flere gange svaret, at der var tale om en strafbar handling i sådan en situation.
Og nu er det jo heller ikke ukendt, at flere af de her i landet bosiddende enten serbere eller UCK-folk har tilkendegivet ved ord eller oven i købet ved direkte handling, at de vil deltage i krigshandlingerne her.
Agter justitsministeren at tage skridt til, at der rejses sigtelse for forsøg på overtrædelse af den nævnte straffebestemmelse?
Peter Skaarup (DF), 1999-05-26:
»Kan ministeren oplyse, hvor mange danske statsborgere der deltager i krigen i Kosovo på enten serbisk eller UCK-side?«
Jens Hald Madsen (V), 1999-05-26:
Ministeren kan måske godt mene, at jeg blæser en sag op, som der måske ikke er så meget indhold i.
Men det, der er min pointe, er, at jeg ser og oplever, hvordan man jagter private virksomheder, private personer, som laver overtrædelser, som overhovedet ikke kommer på højde med det, som vi kalder atom- eller radioaktive ting.
Og det er derfor, jeg spørger
: Når den ene myndighed kontrollerer den anden myndighed, som kontrollerer, om nu institutionerne fungerer, som de skal, har det så overhovedet haft nogen konsekvens?
Er der nogen, der er blevet fyret?
Man har haft de her overtrædelser, og man siger, at man skal have en bedre sikkerhedskultur, men har det haft nogen konsekvens, at man lige pludselig opdager, at to læs beton ryger uden for Risø?
Har det haft nogen konsekvenser, at man finder en radioaktiv motor i et stålvalseværk?
Fyrer man ikke folk?
Tager man det ikke op til evaluering?
Eller siger man bare: Nå ja, vi skal nok lave om på sikkerhedskulturen?
Jeg ved godt, hvad der var sket, hvis det havde været en privat virksomhed.
Så havde han måttet møde i retten i stedet
Jan Trøjborg (S), 1999-05-26:
Som jeg har sagt tidligere, så lægger vi naturligvis i såvel Forskningsministeriet som i regeringen som sådan meget vægt på, at der ikke kan opstå nogen ængstelse i offentligheden eller rejses offentlig kritik af sikkerhedsforholdene ved Risø, og de nukleare sikkerhedsmyndigheder har da også forsikret, at driften på Risø er fuldt forsvarlig.
Skulle det ikke være tilfældet, så ville de, som jeg var inde på for et øjeblik siden, have myndighed til at kræve en omgående lukning.
Hændelserne, der har været omtalt i pressen bl.a. og her i spørgetiden, er i sig selv ufarlige, men som jeg var inde på i mit tidligere svar, så kan de altså ses som en tendens til en bekymring for manglende sikkerhedskultur på Risø, og de problemer søges nu løst i et samarbejde mellem Risø og de pågældende myndigheder, og vi følger naturligvis udviklingen meget nøje fra ministeriet, og vi ser naturligvis også med største alvor på sagen.
Risø har orienteret ministeriet om, at der siden 1996-1997 - hvor jeg nævnte, at der i 1996 havde været otte tilfælde af overtrædelser af betingelser for drift - har været arbejdet på et projekt til omlægning af Risøs sikkerhedsstyring for både den almindelige arbejdssikkerhed og den nukleare sikkerhed.
Projektet blev sat i gang, idet der blev konstateret et stigende antal overtrædelser af disse betingelser for drift på det nukleare anlæg.
De fleste af ændringerne er gennemført i 1998, men enkelte ændringsforslag er fortsat under behandling hos de nukleare sikkerhedsmyndigheder.
Samtidig har myndighederne anmodet Risø om ved udgangen af 1999 at rapportere om status og resultaterne vedrørende disse særlige initiativer.
Jens Hald Madsen (V), 1999-05-26:
Vil ministeren med baggrund i Politikens artikel den 16. maj 1999 »Minister kræver ren besked om Risø« redegøre for, hvad man i fremtiden vil gøre på Risø for at undgå lignende uheldige hændelser?«
Jan Trøjborg (S), 1999-05-26:
Jeg skal ikke trække på smilebåndet i sådan en alvorlig sag, men det er lige før, at jeg finder det fornødent.
Naturligvis er det ikke således.
Det er faktisk således, at der føres - det synes jeg også man kan konkludere på baggrund af sagens forløb - et meget tæt tilsyn med Risø fra henholdsvis Statens Institut for Strålehygiejne under Sundhedsstyrelsen og Beredskabsstyrelsen, og Risø fører selv et meget tæt tilsyn og indberetter naturligvis selv alle disse overtrædelser af betingelser for drift.
Som sagt var der ikke tale om nogle alvorlige hændelser overhovedet, men der er tale om, at vi skal være meget opmærksomme på, skal vi kalde det sikkerhedskulturen; alle administrative procedurer og organisatoriske forhold skal naturligvis være på et meget betryggende niveau.
Det er Risøinstitutionen meget opmærksom på.
Det er myndighederne også meget opmærksom på. Jeg synes, at man skal stifte lidt nærmere bekendtskab med selve indholdet i overtrædelserne, og derfor vil jeg meget gerne tilstille Folketinget Risøs redegørelse. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Hald Madsen (V), 1999-05-26:
Må jeg så spørge ministeren: Ud af de her tretten overtrædelser - nogle vil måske stadig væk mene uheld -
hvor mange mener ministeren så er alvorlige uheld?
Og samtidig vil jeg spørge ministeren: I forhold til den måde, man har omsorg for deponering af affald - tag bare sådan noget som asfalt, det skal deponeres med lermembran - er det så således, at Risø frit kan deponere deres eget atomaffaldsbeton på deres egen grund, uden nogen andre myndigheder til at kontroller det?