runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-19:
Ja, jeg har et lille supplement til hr. Jørn Jespersen
: Der har faktisk været mange bestræbelser i gang omkring dyrevelfærd. F.eks. har hele økologien haft en meget god og positiv udvikling, siden den nuværende regering tiltrådte, og heri ligger der også dyrevelfærd.
Og kvalitetsmærket er ved at være en realitet.
Og vi har haft en vækstfremmerdebat osv.
Og så synes jeg, det er utrolig vigtigt, at vi vil se den dynamiske udvikling udmøntet nu - som statsministeren påpegede det - og derfor hilser jeg med tilfredshed, at statsministeren har rejst denne debat, og at justitsministeren og jeg nu kan gå i gang med at sikre, at dynamikken fortsat vil være til stede.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige, at den diskussion har vi haft, jeg ved ikke hvor mange gange.
Og hr. Kristian Thulesen Dahl ved udmærket, at er der noget, der er blevet brugt tid på fra den danske regerings side, er det at forhindre den transport af kalve til Holland, som foregår i øjeblikket, og hr. Kristian Thulesen Dahl kender - til bevidstløshed, havde jeg nær sagt - argumenterne omkring det: Jeg har sagt, at jeg vil bruge hver eneste mulighed, som jeg overhovedet har, på at få dæmpet den transport, og vi har foretaget alle de stramninger, som vi overhovedet kan foretage fra dansk side, og vi har presset på over for EU-systemet, men her er der altså nogle landmænd, som for at tjene et beskedent merbeløb vælger at sende nogle kalve for det første ud på en lang transport og for det andet ud til et uværdigt liv som tremmekalve.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-19:
Jamen jeg er lige så tilfreds som fødevareministeren er med, at statsministeren har rejst debatten, og jeg har også indledningsvis slået fast, at vi faktisk er enige i statsministerens kritik.
Det, jeg bare gerne vil sikre mig, er, at kritikken bliver omsat til politisk handling og ikke blot forbliver en kritik af den enkelte landmand, og dér synes jeg ærlig talt fødevareministerens omtale af den øgede forskning og økologien og kvalitetsmærket er at tale lidt udenom, når vi diskuterer den generelle dyrevelfærd i den industrialiserede svineproduktion i Danmark.
Derfor bliver jeg nødt til at være endnu mere konkret i mit spørgsmål: Har regeringen fremsat forslag om at reducere størrelsen på de enkelte svinebrug?
Har regeringen fremsat forslag, der giver den enkelte gris mere plads?
Har regeringen fremsat forslag, som forhindrer, at søerne står bundet? Har regeringen fremsat forslag, der sikrer, at der er halm osv.?
Det må man da kunne svare temmelig præcist på.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-19:
Da jeg f.eks. ved, at fra 1999 må søer ikke være bundet, men skal stå i bokse, vil jeg først spørge statsministeren, om det er rigtigt, at der også er sket noget på opstaldningssiden.
Men det, jeg egentlig vil spørge statsministeren om, er, om det ikke ville være rimeligt, at regeringen tog initiativ til at fremlægge en lovgivning, der går ud på, at de samme regler som dem, der gælder i Sverige og i England, kommer til at gælde i Danmark?
Det synes jeg egentlig ville være en rimelig målsætning,
også i betragtning af, at vi især konkurrerer med England, og at kvalitetsmærket jo i realiteten kun lige akkurat opfylder de krav, som den engelske lovgivning vil have opfyldt, bortset fra at vækstfremmerne også er væk.
Og det er udmærket, at de er væk i det regelsæt, men at gøre grundlaget for kvalitetsmærket til egentlig lovgivning ville nok være rimeligt, sådan at man sikrer, at de danske landmænd producerer på de samme vilkår, som man gør i England og i Sverige.
Jens Kirk (V), 1997-11-19:
Uden for nummer får jeg lyst til at spørge statsministeren, om statsministeren kan nævne nogen staldtyper, som ikke er taget i brug i dag, men som har været igennem en forsvarlig forsøgsafprøvning, inden de er pacet frem til masseproduktion?
For det kunne jo være, at statsministerens klamren sig til et enkelt halmstrå kunne medføre, at vi lige pludselig får en stor eksplosion af salmonellatilfælde.
Altså: Kan statsministeren nævne nogen staldtyper, som er afprøvet rigtigt, og som har vist noget godt
, men som ligger på lager og ikke er taget i brug?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-11-19:
Jeg vil gerne takke fødevareministeren for den klare redegørelse om de eksisterende regler, som medfører, at danske landmænd sender i tusindvis af spædekalve til Holland.
Men i og med, at statsministeren jo nu har kastet sig ud i en meget klar markering i dyrevelfærdsdebatten, vil jeg på den baggrund, som fødevareministeren nu har skitseret, spørge statsministeren, om statsministeren utvetydigt vil tage afstand fra de EU-regler, som ansporer danske landmænd til at sende i tusindvis af spædekalve til Holland, fordi det giver dem mulighed for at få større tilskud, end hvis kalvene blev i Danmark.
Lene Espersen (KF), 1997-11-19:
I forbindelse med den diskussion om staldtyper, vi nu har, vil jeg spørge statsministeren, om statsministeren i sit tidligere virke som direktør har været med til at finansiere nogen af de staldtyper, som er blevet kritiseret i dag.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Jeg kan faktisk ikke fra mit tidligere virke erindre noget, som kan give anledning til et svar, som på rimelig måde kan tilfredsstille fru Lene Espersens videbegær.
Jeg kan huske, at der gennem årene er blevet investeret i landbrugsorienterede virksomheder, altså virksomheder, der producerer forskellige maskiner og værktøjer og formentlig også stalddele til dansk landbrug, men jeg erindrer ikke et konkret eksempel af den karakter, som fru Lene Espersen spurgte om.
Hr. Jens Kirk spurgte lidt uden for nummer, og hvis det er uden for nummer, vil jeg give nummeret videre til fødevareministeren, som naturligvis kan tage sig af at give et mere præcist svar til hr. Jens Kirk.
Hr. Kristian Thulesen Dahl prøvede at følge sit tidligere forsøg lidt op, men det vil ikke lykkes for ham, for igen synes jeg, det rigtigste er, at fødevareministeren tager sig af de eksakte EU-regelsæt.
Hr. Bent Hindrup Andersen spurgte, om regeringen vil tage konkrete initiativer på dyrevelfærdsområdet, og det har jeg allerede bekræftet at regeringen vil - i dialog og forhandling med landbruget, men med henblik på at få en opstramning på området.
Men hvordan det skal ses i relation
til andre lande, vil jeg mene mest naturligt kan besvares af fødevareministeren.
Men med hensyn til diskussionen om pladsforholdene, om fiksering af søer eller fritgående søer og om halm eller ikke halm må jeg også sige, at det jo ikke blot er et spørgsmål om regler, men også om holdninger.
Det er altså begge dele, og derfor er svaret, også til hr. Jørn Jespersen: Ja, regeringen er grundlæggende indstillet på konkret handling, og både fødevareministeren og justitsministeren er i fuldt sving, og det vil blive fulgt op med praktiske udspil.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-19:
Tak for det!
Det synes jeg faktisk virker lidt gumpetungt.
Men det, det handler om, er ikke, om der er nogle staldtyper, som ikke er blevet taget i anvendelse, for det tror jeg såmænd nok de er; det, det handler om, er, at som tingene er i dag, er det helt op til den enkelte landmand, om han ved ombygning og nybygning vil bruge den nye viden, som forskningsresultaterne har givet, og at vi fra regeringens side synes, der skal mere dynamik ind i det ved, at vi sikrer, at når der bliver foretaget ombygninger og nybygninger, skal man også have en forpligtelse til at implementere den nye viden på dyrevelfærdsområdet.
For hvorfor skulle vi ellers bruge så forholdsvis mange penge på forskning, hvis det ikke var det, der var meningen med det?
Og denne regering er jo den regering, som har sat turbo på forskningen i dyrevelfærd.
Før denne regering kom til, var det jo mere produktiviteten, det hele handlede om, men nu har vi altså fået dyrevelfærden ind som en vigtig parameter i stort set al den forskning, der foretages, og nu vil vi også se resultaterne herfra udmøntet, og det er det, statsministeren har startet en debat om, som jeg er fuldstændig enig med ham i at vi vil have udmøntet i den kommende tid.
Vi har altså gjort noget, men der kan gøres mere.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Til det første spørgsmål, som hr. Jørn Jespersen stillede, kan jeg nævne, at regeringen blandt andet og ikke mindst takket være fødevareministeren igennem de senere år har lagt megen vægt på, at forskningen i dyrevelfærd blev forstærket, og at forskningen inden for alle de områder, vi her taler om, er blevet forstærket væsentligt, så at vi nu i virkeligheden står med en viden, som gør, at vi kan opstramme og forstærke vores handlinger og dermed også vores lovgivning på området, og derfor har jeg også bedt fødevareministeren og justitsministeren om at se på sagen og forstærke arbejdet og dernæst gå i gang med drøftelser og forhandlinger både med landbruget og med Folketinget. Til hr. Thulesen Dahl: Jeg har ikke detailkendskab til de eksakte og præcise EU-bestemmelser, som hr. Thulesen Dahl stiller spørgsmål om, men jeg ser, at fødevareministeren er til stede i salen, og det kan være, fødevareministeren er bekendt med de detaljerede EU-regler, som der spørges om.
Jeg synes, fødevareministeren på fortræffelig vis har redegjort for regeringens politik og initiativer på området, sammenfattet i, at der er sket noget, men at der skal ske mere, så lad mig svare hr. Kristen Touborg ganske kort: Jeg er fuldstændig enig med hr. Kristen Touborg i, at svineproduktionen skal ske under ordentlige forhold, at det ikke sker alle steder i dag, og at det skal ændres; men det er ingen enkel sag, og det gøres ikke fra den ene dag til den anden.
Men det må heller ikke blive en sovepude, at der er sket visse fremskridt, for vi skal have alle i dansk landbrug med, og jeg har derfor bedt justitsministeren og fødevareministeren om at se på, hvordan der kan indføres skærpede regler for indretningen af stalde i forbindelse med om- og nybygninger.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-19:
Jeg vil takke statsministeren for svaret, men jeg vil også prøve, om jeg ikke kan få det uddybet en smule, for det er jo meget vigtigt for det danske landbrug at have en langsigtet plan, så man kan vide, hvad man kan vente sig i fremtiden; det er meget vigtigt for landbruget at være klar over, hvilken vej Folketinget vil gå på dette område, så man undgår at foretage millioninvesteringer - ja, i alt er det jo milliardinvesteringer - der er forfejlede, fordi vi herinde efterfølgende, når man har investeret, umuliggør situationen.
Derfor vil jeg mere konkret spørge: Har regeringen planer om inden for den nærmeste årrække at forbyde fuldspaltestalde?
Har man planer om at øge det minimumspladskrav, der findes med hensyn til svineproduktion?
Har man planer om at øge fravænningsalderen for smågrise med henblik på reelt at undgå vækstfremmere i svineproduktionen?
Og endelig: Har man planer om at give et påbud om, at der om nogle år skal være halm til rådighed?
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-19:
Under det foregående spørgsmål sagde fødevareministeren, at i dag er det den enkelte landmand, som selv bestemmer, om han vil bruge den nyeste viden, når han foretager tilbygninger og ombygninger og nybygninger, og det er jo sådan set sagens kerne, så jeg må omvendt forstå ministerens udtalelser på den måde, at det, der er indholdet i en kommende lovgivning eller et kommende udspil fra regeringens side, er, at man vil sørge for at sikre, at den nye viden, der måtte eksistere, rent faktisk bliver omsat i praksis, når landmanden foretager nybygninger og tilbygninger.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det forholder sig sådan.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre, om der er en nærmere angivelse af det tidspunkt, hvor man kan forvente et sådant udspil?
Endelig vil jeg høre, om de andre ting, som vedrører dyrevelfærden - sådan noget som pladsforhold og størrelse - også vil indgå i det udspil?
Christian Mejdahl (V), 1997-11-19:
Jeg vil i den anledning og på den baggrund godt spørge statsministeren, om statsministeren kan give sådan et cirkatal på, hvor mange økologiske svinefarme vi har i Danmark.
Det må statsministeren have en vurdering af ud fra sit kendskab til svinefarme.
Henning Urup (V), 1997-11-19:
Er statsministeren klar over, at halm alene ikke gør det?
Det kræver forskning og knowhow, hvis man skal være sikker på, at man indretter staldsystemerne til løsgående søer på en måde, så det ikke blot ender i slagsmål og kannibalisme.
Den viden, man har på området i øjeblikket, er ikke 100 pct.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Jamen jeg er da udmærket klar over, at der også er problemer med hensyn til fritgående søer, at der også i det økologiske landbrug er problemer, der skal løses, men det anfægter jo ikke den kendsgerning, at vi har dyrevelfærdsproblemer i dansk landbrug, som så også skal løses.
Altså man løser jo ikke ét problem ved at henvise til alle de andre problemer, der er.
Man går til sagen med målrettethed og med konsekvens, præcis det, som fødevareministeren og justitsministeren som sagt nu strammer op på.
Jeg har redegjort for de initiativer, der tages af de to ministre, og jeg er sikker på, at fødevareministeren også kan udbygge svarene på nogle af de spørgsmål, som bl.a. SF har stillet her i dag.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-19:
Til hr. Christian Mejdahl: Jeg brugte økologien som et eksempel på, at vi har været med til at fremskynde det, gøre det mere attraktivt, osv., fordi der er nogle ekstraordinære dyrevelfærdsregler i økologien.
Her har svineproduktionen jo ikke haft den store succes indtil nu; det håber vi på at den får.
Hr. Henning Urup sagde på et tidspunkt, at halm alene gør det ikke, og det tror jeg egentlig er et meget rigtigt udsagn.
Det er også derfor, at vi netop har omdirigeret og brugt så mange forskningsmidler på dyrevelfærd bredt.
Så vil jeg slå mit svar til hr. Jørn Jespersen og hr. Kristen Touborg sammen og så sige: Ja, det, det jo netop handler om, hvis en ansvarlig regering skal kunne forsvare at bruge midler til forskning, produktudvikling osv., er, at man gør det med henblik på, at ny viden også skal udnyttes.
Der skal være dynamik i det her, det skal være sådan, at når vi kan stille nye dyrevelfærdsregler til rådighed, skal de også implementeres ude i det praktiske landbrug.
Vi skal have en dynamisk udvikling, sådan at når man ombygger og nybygger, tænker man i dyrevelfærd i forhold til de resultater, som forskning og produktudvikling har givet.
Det er ikke sådan, at vi bare skal ind og kigge på nogle enkelte hjørner, men jeg vil være optaget af, at vi i første omgang tager fat på to områder, nemlig når det gælder søer, fikserede søer, så bedre pladsforhold for dem, og at vi sikrer, at der i slagtesvineproduktionen er mulighed for tørt, fast leje.
Og så er der i øvrigt ved siden af en hel række ting, som vi skal have kigget på, herunder også efteruddannelse og mange andre ting.
Så det er ikke en enkelt specifik ting, vi skal have kigget på, det er faktisk en bred vifte af de nye resultater, som vi har, den nye trend, som der er, inspireret af kvalitetsmærkningen og mange andre diskussioner, som der er i det danske samfund.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Til fru Margrete Auken må jeg sige, at jeg anser flygtninge- og indvandrerområdet, udlændingepolitikområdet, for at være så grundlæggende for det danske samfund, at vi virkelig skal gøre en stor anstrengelse for at få så mange partier med i de ændringer og de, synes jeg, forbedringer, der skal ske, ikke mindst på integrationsområdet.
Når det gælder udlændingeloven i øvrigt, har jeg lige nævnt, at jeg allerede har annonceret i regeringens åbningstale, at der også kommer ændringer, som indenrigsministeren lige nu arbejder med.
Derfor er der ikke noget selvstændigt ønske fra vores side om at jage folk ud.
Der er et ønske om at behandle folk ordentligt, når de kommer hertil, og på en menneskelig og en ligeværdig måde.
Hr. Holger K. Nielsen talte med rette om pligter og rettigheder for os alle: Yde og nyde, som vi kender det som danske, og som folk med en etnisk baggrund, der er anderledes end vores egen, også har lært at sætte pris på.
På et gymnasium, jeg besøgte, kom seks unge af tyrkisk herkomst hen til mig og sagde: »Vil du ikke nok love os, at regeringen nu tager initiativ til at få løst en række af de problemer, vi kender i vores hverdag, for ellers sker der det, at flere begynder at råbe ad os på gaden?«
Jeg oplever i virkeligheden også, at en stor, stor del af udlændingene her i Danmark selv ønsker, at vi får en politik, der virker bedre i hverdagen, for det er jo også i deres interesse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-19:
Jeg er i den situation, at jeg ikke rigtig ved, om jeg skal takke fødevareministeren eller statsministeren for svaret, men det vil jeg så lade stå hen.
Vi fik i hvert fald et bud på et par ting, og det finder
jeg er en begyndelse, men jeg vil godt erindre statsministeren om, at min hensigt med spørgsmålet her faktisk var at komme ind og diskutere sagen i stedet for en hel masse andre udenomliggende forhold.
For det er jo ikke tilstrækkeligt at snakke om, at vi ikke vil have fuldspaltede stalde; det er jo ikke fuldgyldigt.
»Hvilke konkrete initiativer agter regeringen at foretage i indeværende samling for at sikre, at produktionsmetoderne i svineproduktionen bliver mindre industrialiserede, således at der lægges mere vægt på dyrevelfærd, bl.a. ved, at der anvendes halm i staldene?«
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-19:
Det er svært at være uenig i, at alle er ansvarlige i forhold til deres daglige arbejde.
Men nu er det jo altså sådan, at statsministerens daglige arbejde er at være politiker, og derfor går spørgsmålet på, om ikke det primært er lovgivningen, der set fra en statsministers side er væsentlig at arbejde med, hvis man ønsker at forbedre dyrevelfærden og i øvrigt løse nogle af de miljøproblemer, der er.
Og derfor vil jeg da gerne spørge mere konkret: Hvad er
det for nogle ting, regeringen har gjort med henblik på at forbedre dyrevelfærd i den danske svineproduktion?
Kristen Touborg (SF), 1997-11-19:
Baggrunden for spørgsmålet er også her statsministerens udtalelser for nylig om, at der findes alt for dårlige dyrevelfærdsmæssige forhold hos en del af de store svineproducenter.
Men siden er der jo unægtelig kastet med en del politisk gylle i den sag, hvad der jo også har forplumret statsministerens budskab en hel del, og derfor vil jeg gerne gennem spørgsmålet dels bringe debatten tilbage til det oprindelige emne, nemlig dyrevelfærd, dels give statsministeren lejlighed til at delagtiggøre offentligheden i, hvilke konkrete tiltag regeringen agter at iværksætte på det område.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-19:
I SF vil vi gerne hjælpe statsministeren med at bringe debatten om det industrialiserede danske landbrug og svineproduktionen tilbage på sporet.
Vi er nemlig grundlæggende enige i statsministerens kritik af brugen af vækstfremmere, manglende dyrevelfærd osv. Men vi er faktisk ikke helt enige i kritikkens retning.
Vi synes, det er en smule forkert at gøre de enkelte landmænd ansvarlige for de regler, der gælder for svineproduktion.
Vi mener faktisk, at det i langt højere grad er et egentligt politisk ansvar at sørge for ordentlige regler på det her område.
Og derfor er spørgsmålet, om statsministeren i virkeligheden ikke i højere grad burde have udøvet selvkritik eller rettet kritikken mod sin fødevareminister på grund af manglende handling med henblik på at forbedre dyrevelfærden i den danske landbrugsproduktion.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-11-19:
Jeg vil godt bede statsministeren om at uddybe udtrykket
»komme galt af sted«
Jeg ved ikke, hvem det er, der kommer galt af sted, det er i hvert fald ikke Dansk Folkeparti, men man kunne måske sige, at Socialdemokratiet indimellem kommer lidt galt afsted.
Men jeg vil godt sige til statsministeren, at jeg opfattede helt klart svaret således, at statsministeren ikke har tænkt sig at ændre kurs.
Så vil jeg godt understrege over for statsministeren, at Dansk Folkeparti ønsker at overholde internationale aftaler, og i den forbindelse vil jeg godt spørge statsministeren: Er det ikke muligt at stramme udlændingelovgivningen uden at komme i konflikt med internationale aftaler?
Er det f.eks. umuligt ikke at give flygtninge permanent opholdstilladelse efter 3 år i Danmark uden at komme i karambolage med internationale aftaler? Er det ikke muligt, at flygtninge blot kan være her i en periode, indtil det bliver muligt for dem at vende tilbage til deres hjemland, uden at komme i strid med internationale aftaler?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Når vi nu er i gang med at bede hinanden om tjenester, ville jeg være umådelig glad, hvis fru Pia Kjærsgaard en skønne dag ville fortælle om realiteterne i udlændingepolitikken i Danmark.
Der hviler et stort ansvar på os alle, når det gælder om at give danskerne det reelle billede af, hvordan det arbejde foregår.
Jeg blev spurgt, hvad jeg mente med telefonopkaldet?
Jeg mente i virkeligheden, at det telefonopkald var en påmindelse til os alle - og måske især til Venstre og De Konservative - om, at de, der prøver at appellere til de stemninger, som fru Pia Kjærsgaard med lidt held har kunnet gøre, kommer galt af sted.
Det så vi ved kommunevalget for Venstres vedkommende, og det tror jeg vi vil se i fremtiden.
Derfor er svaret til fru Pia Kjærsgaard, at fru Pia Kjærsgaard må da vide, at flygtningekonventioner og andre internationale aftaler altså ikke tillader os bare at sende mennesker hjem, hvis der ikke er fredelige forhold, så de kan overleve, og de internationale aftaler kan og vil vi ikke løbe fra. Fru Pia Kjærsgaard må også vide, at hvis der opstår fredelige forhold i de lande, hvor flygtningene kommer fra, vil regeringen være den første til at tage initiativ dertil.
Det er i øvrigt ikke regeringen selv, der gør det, men de særligt udpegede myndigheder, der også har ansvaret for hjemsendelsesforanstaltningerne.
Men jeg tror, det er vigtigt at holde fast i, at en ting er lovgivning og regelsæt, en anden ting er den enkelte landmands anstrengelser for at forbedre dyrevelfærdsforholdene.
Og de to sider af sagen skal helst gå op i en god og højere enhed.
Jeg har også i dag understreget, at mange, mange landmænd gør et utrolig stort stykke arbejde for at sikre en høj dyrevelfærd, men der er desværre også alt for mange svineproducenter, hvor det kniber, som vi har talt om i dag.
Jeg har, som jeg sagde til partiet Venstre, allerede i min åbningstale gjort opmærksom på den linje, som udlændingepolitikken nu følger.
Jeg regner også med, at indenrigsministeren om forholdsvis kort tid vil spille konkret ud, og så får vi et meget bedre grundlag for at diskutere de spørgsmål, der her efterlyses svar på.
Så bliver det mere seriøst, så bliver det mere konkret, og det tror jeg egentlig vi alle sammen er bedst tjent med.
Telefonopkaldet var efter min opfattelse mere et telefonopkald til de partier i Danmark, der igen og igen understreger deres humanistiske menneskesyn.
Jeg har desværre set, at der af og til her i Folketinget er ved at opstå en konkurrence om, hvem der kan stramme mest muligt, i stedet for en konkurrence om, hvem der kan løse de problemer, der findes, på den bedste, den mest humanistiske og mest ordentlige måde.
Jeg håber, vi vil se den konkurrence, når indenrigsministeren spiller ud med fornuftige og seriøse udspil, der tager fat om de mange, mange problemer, som vi godt ved findes i hverdagen.
Vi har jo en indenrigsminister, der kender problemerne fra sin egen borgmesterperiode og dermed også en indenrigsminister, der har den kraft, der skal
til for at få dem løst og få tingene til at virke bedre.