Hans Christian Schmidt (V), 2002-11-28:
Verdenstopmødet i Johannesburg var på mange måder tilfredsstillende.
Som formand for EU i Johannesburg må jeg sige, at vi kom til Johannesburg med en række konkrete forslag til målsætninger og tidsplaner, som vi stod relativt alene med.
Ikke desto mindre kom vi hjem med gode resultater.
EU høstede også stor succes med lancering
af partnerskaberne for energi og vand.
Jeg vil gerne benytte lejligheden her i dag til lige at understrege min anerkendelse af, at når vi nåede de resultater, skyldes det jo i høj grad en fantastisk indsats fra medarbejderne, fra embedsfolkene i både Udenrigsministeriet og Miljøministeriet.
Jeg må nok sige, at man høstede en anerkendelse fra EU-landene og fra de øvrige lande i verden igen og igen.
Det vil jeg bare gerne understrege i dag, at det har vi virkelig grund til at være stolte af.
Det var en fantastisk indsats, der blev leveret, og det var i høj grad medvirkende til, at vi nåede de gode resultater.
Men afgørende for, om Johannesburg var en succes, er, om de mange flotte målsætninger og initiativer fører til konkrete handlinger. Regeringen har derfor sat en række initiativer i gang for at sikre, at der nu bliver sat handling bag ordene.
Regeringen har bedt alle berørte ministerier om at gå implementeringsplanen igennem for at vurdere, hvordan målsætningerne kan følges op nationalt, i EU og i bredere internationale sammenhænge.
Dette arbejde danner grundlag for regeringens videre behandling og koordinering af opfølgningen.
Som et led heri vil regeringen i begyndelsen af det nye år foretage en grundig gennemgang af Danmarks
nationale strategi med henblik på at vurdere den i lyset af resultaterne fra Johannesburg.
Ministeriernes bidrag vil herudover som tidligere oplyst for Folketinget indgå i en såkaldt road map, som det danske formandskab udarbejder.
For så vidt angår mit eget område, miljøområdet,
Jeg håber, at den vil bidrage til, at resultaterne fra Johannesburg indarbejdes i kommunernes arbejde med Lokalagenda 21. På området for bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion vil bl.a. arbejdet med nationale indikatorer for bæredygtig udvikling være et bidrag, ligeledes også regeringens rapport om grøn markedsøkonomi, hvor der lægges særlig vægt på udvikling af markedsbaserede virkemidler og miljøteknologisk innovation.
De mange målsætninger om naturressourcer og biodiversitet vil bl.a. blive dækket af den handlingsplan om biologisk mangfoldighed, som jeg forventer at fremlægge til høring i løbet af det kommende år, samt en revision af naturbeskyttelsesloven.
Vi har også netop fået godkendt de 254 danske habitatområder, vi har foreslået over for EU-Kommissionen, og vi vil udvide EF-fuglebeskyttelsesområderne på havet.
Så har Danmarks natur jo netop fået et løft gennem det forlig, regeringen har indgået om at bevilge 50 mio. kr. til naturfremmende foranstaltninger.
På skovområdet har vi med Danmarks nationale skovprogram fra juni 2002 sikret os et godt og fremadrettet værktøj, som anviser rammebetingelser, virkemidler og målsætninger.
Behovet for bedre håndhævelse af skovlove og bekæmpelse af ulovlig handel med træprodukter blev understreget i Johannesburg.
EU-Kommissionen har en handlingsplan på vej på det felt, og jeg forventer, at den vil give et godt bidrag til EU's videre overvejelser om mulige nye initiativer.
Herhjemme har vi en vejledning på vej om offentligt indkøb af tropisk træ.
Opfølgningen i EU-regi vil, som udenrigsministeren har nævnt, være på dagsordenen i de enkelte rådsformationer.
På rådsmødet - altså Miljørådsmødet - den 17. oktober blev der således vedtaget konklusioner, som bl.a. omhandler EU's opfølgning på Johannesburgtopmødet.
Miljøministrene opfordrer heri Det Europæiske Råd til at sikre opfølgningen af Johannesburgmålene og at sikre balance mellem økonomiske, sociale og miljømæssige hensyn i beslutningerne i overensstemmelse med beslutningerne fra Barcelona.
Rådet opfordrer endvidere Kommissionen til i den kommende synteserapport, som er Kommissionens indspil til mødet i Det Europæiske Råd til foråret 2003, at give et mere konkret bud på, hvordan målsætningerne fra Johannesburg om bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion kan følges op.
Det omfatter også EU's målsætninger om afkobling af økonomisk vækst fra miljøbelastning og ressourceforbrug, og hvordan EU kan fremme internationalt samarbejde om vedvarende energi.
Rådet opfordrer endvidere Kommissionen til at fremlægge forslag til implementering af Stockholmkonventionen om de såkaldte POP-stoffer så tidligt som muligt i det kommende år.
Endelig opfordrer Rådet både Det Europæiske Råd og Kommissionen til at bidrage til at fastholde Cardiffprocessen om miljøintegration ved regelmæssigt at gøre status.
Når det gælder de konkrete målsætninger fra topmødet, vil vi i den kommende tid arbejde med at følge op på følgende væsentlige miljøprioriteter: For det første rent vand og sanitet.
De internationale målsætninger på vand og sanitet og integreret vandressourceforvaltning skal følges op gennem en multilateral og bilateral bistandsindsats. Et væsentligt element vil være EU's partnerskab vedrørende vand, Water for Life, som fik en meget positiv modtagelse i Johannesburg.
Konkretiseringen af partnerskabet fortsætter med en bred deltagelse af stakeholders, og både ngo'er og privatsektoren deltager.
Arbejdet med at lave konkrete handlingsplaner for partnerskaber er således allerede sat i gang, og Danmark har, som udenrigsministeren nævnte, ansvaret for Afrikadelen og for samarbejdet med de tidligere sovjetrepublikker, de såkaldte NIS-lande.
For så vidt angår NIS-landene, hvor det også er lykkedes at inddrage Rusland aktivt, vil handlingsplanen og dermed igangsættelsen af det konkrete arbejde blive lanceret i forbindelse med Environment for Europe-konferencen i Kiev til april næste år.
Hvad angår målsætningerne om en 10-årig ramme for programmer for bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug med bl.a. det formål at fremme afkobling, hvor det er muligt, arbejder vi på at få fastlagt en EU-position på organiseringen og indholdet af denne ramme af programmer forud for mødet i UNEP's styrelsesråd i februar og møder i CSD næste år.
I de kommende møder i OECD vil det danske EU-formandskab lægge op til, at OECD's arbejde med bæredygtig udvikling og afkobling også skal bidrage til den globale ramme for bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion.
Med hensyn til energi opnåede vi som bekendt en formulering i teksten, som i utvetydige vendinger opfordrer landene til at øge andelen af vedvarende energi og energiforsyning, og som understreger, at denne indsats haster.
Derudover tog jeg sammen med EU's miljøkommissær, Margot Wallström, initiativ til at samle en lang række andre lande om en fælles erklæring, som siden har fået tilslutning fra flere og nu tæller over 70 lande.
Jeg har tidligere over for Folketinget redegjort for, hvordan regeringen vil følge op herpå.
Deklarationen om vedvarende energi åbner nogle nye muligheder i det internationale energi- og klimasamarbejde, og i randen af klimamødet, som afsluttedes i New Delhi for nylig, samlede det danske EU-formandskab gruppen af ligesindede lande for at starte opfølgning på deklarationen.
Endelig skal vi på kemikalieområdet bl.a. følge op på målsætningen om, at forbrug og produktion af kemikalier i 2020 skal ske på en måde, der fører til minimering af væsentlige negative påvirkninger af sundhed og miljø.
Vi vil fra EU's side bruge dette årstal som håndtag til at få defineret nogle milepæle i det internationale kemikaliesamarbejde.
Vi følger op på den målsætning i det internationale kemikaliesamarbejde, i konventionerne, i UNEP og i IFCS, det internationale kemikalieforum.
Inden for EU vil vi naturligvis arbejde for, at målsætning 2020 indgår i den nye rammelovgivning for kemikaliepolitikken, som vi håber at Kommissionen snart fremlægger forslag til.
I forhold til målsætning om stop for tab af biodiversitet er realiseringen af EU's Natura 2000-netværk afgørende.
Regeringen vil arbejde for, at landbrugsstøtten i højere grad målrettes til natur og miljø, og at tilskuddene især medvirker til at sikre naturvenlig drift i Natura 2000-områder, nationale naturområder og især i § 3-arealer.
Vi deltager også aktivt i arbejdet med en samlet europæisk havstrategi, der bl.a. skal have til formål at beskytte havets biodiversitet, og det danske EU-formandskab står for en stor international konference herom i december.
I forhold til den globale biodiversitet vil vi forsøge at målrette arbejdet under biodiversitetskonventionen og andre biodiversitetsrelaterede konventioner mest muligt mod 2010-målsætningen fra Johannesburg.
Den sidste meget vigtige prioritet, som jeg gerne vil nævne,
er den generelle opfordring, som findes flere steder i teksten fra Johannesburg til at sikre implementering af de aftaler, vi har indgået.
Den danske regering gav også forud for Johannesburg udtryk for, at det er noget, vi giver meget høj prioritet.
På miljøministermødet den 17. oktober nåede vi til enighed om EU's implementering af Cartagenaprotokollen, og på det kommende miljørådsmøde i december forventer jeg, at vi når til enighed om ratificering og implementering af PIC-konventionen, således at EU og Danmark snarest mulig får ratificeret også denne konvention. Forhandling