runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Vi hørte jo om de syv tilfælde af konstaterede overtrædelser
af straffelovens § 191.
Det er jo ikke så vanvittig mange.
Er hr. Per Dalgaard ikke enig i, at det faktisk ikke er ret mange?
Det gælder altså loven om de hårde stoffer.
Selv om jeg godt kan forestille mig, at første del af hr. Per Dalgaards svar på mit næste spørgsmål vil være, jamen det havde vi jo heller ikke rigtig noget med at gøre, synes
jeg godt, man kan stille det filosofiske spørgsmål: Hvorfor skete der ikke noget i de 11 år frem til 1993, hvor man havde muligheden?
Som sagt er jeg godt klar over, at hr. Per Dalgaard vil skynde sig at sige: Jamen der eksisterede vi ikke.
Nej, men forgængerne gjorde da.
Line Barfod (EL), 2003-11-20:
Så vidt jeg forstod hr. Per Dalgaard, skulle det være fuldstændig indlysende, hvad normal og normalisering betyder. Det kan selvfølgelig godt være, at man opfatter det, man selv er, som det normale, og at alle andre, der ikke ligner en selv, ikke går med jakkesæt og slips og bor i kernefamilier osv., er unormale og anderledes.
Men nu er der jo nogle mennesker, der faktisk synes, at det er vigtigt at have frihed til at være på mange forskellige måder, og som oplever, at man kan være normal i nogle sammenhænge og meget unormal i andre sammenhænge, for det kommer jo an på, om man ligner dem, man er blandt, eller ej.
Så hvad er det egentlig, Dansk Folkeparti mener med en normalisering?
Hvad er det, man kræver, der skal ske?
Mener Dansk Folkeparti også, at man skal være smagsdommere og bestemme, hvem der må leve på et nyt Christiania, og hvem der ikke må?
Mener Dansk Folkeparti, at det samme skal gælde for andre boligområder i landet, hvor der bliver begået kriminalitet?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-20:
Hr. Per Dalgaard lægger jo op til en for så vidt interessant diskussion om frihed, hvor hr. Per Dalgaard ikke er i stand til at begribe forskellen på normal og så friheden til at leve anderledes.
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Per Dalgaard ikke er i stand til at foretage den overvejelse, men jeg bøjer mig for, at det er han ikke.
Frihed betyder vel netop retten til i ordets egentlige forstand at leve forskelligt inden for de rammer, der nu engang er samfundets rammer.
Det, som Dansk Folkeparti slet ikke forstår, og det tror jeg for så vidt er en rigtig tilkendegivelse, er, at nogle mennesker kan have et behov for at leve et helt anderledes liv end det meget borgerlige, ekstremt borgerlige, liv, som hr. Per Dalgaard er fortaler for.
Det synes jeg viser noget om det manglende udsyn hos Dansk Folkepartis ordfører.
Så vil jeg godt lige bede hr. Per Dalgaard - han nåede det ikke under de korte bemærkninger - at komme op og bekræfte, at der ikke findes hårde stoffer på Christiania i et omfang, som kan formodes at være større end et hvilket som helst andet sted i landet.
Per Dalgaard (DF), 2003-11-20:
Da jeg så dagsordenen for denne uge med SF's forespørgsel, F 4, om Christiania, tænkte jeg, at det må være nemt for både statsministeren og forsvarsministeren at svare på det.
Det var det også, og det var nogle fantastisk gode svar, vi fik fra de to ministre.
Der står: Hvad kan regeringen oplyse om planerne for Christianias »normalisering« set i lyset af regeringens tanker om frihed?
»Set i lyset af regeringens tanker om frihed« - man aner jo en skjult dagsorden i SF-teksten, også fordi ordet normalisering er i anførselstegn.
Det skal vel antyde, at SF's opfattelse af ordet normalisering ikke er den, som alle vi andre har af ordet normalisering eller normal.
Der lægges hermed helt tydeligt op til at skabe en afstand mellem det, de fleste mennesker netop opfatter ved begrebet normal, og det, SF og måske også christianitterne opfatter som normalt.
Og det skal man måske prise sig lykkelig for.
Men der ligger flere interessante aspekter i SF-forespørgslens tekst.
Det forsøges her yderligere at opstille et modsætningsforhold mellem normalisering, altså en normal optræden i samfundet, og frihedsbegrebet, således at den normalisering, som den borgerlige regering og Dansk Folkeparti ønsker for Christiania, vil medføre en ikkefrihed.
Det minder om en gammel socialistisk filosofi, hvor socialismen nærmest er noget, der er himmelgivet og noget, alle skal tro på.
Gør de ikke det, har de ikke fattet, hvad det hele handler om.
Frihed for hvem, kan man spørge.
Er det for christianitterne til deres vedvarende ulovlige hashhandel?
Eller er det frihed for naboerne til at leve i et område, hvor der ikke er konstant uro forårsaget af netop den ulovlige hashhandel, hælervirksomhed og andre kriminelle aktiviteter?
Er det SF's hensigt at favorisere hashhandlerne til fordel for fredelige, lovlydige borgere i Christianshavnsområdet?
Er det formålet at håne begrebet normalisering og sætte det op som en modsætning til frihedsbegrebet?
Jeg må erkende med det samme, at Dansk Folkeparti ikke har ændret holdning til Christiania, siden vi den. 9. april
2002 fik gennemført en forespørgselsdebat her i salen om netop Christiania
Det gjorde vi dengang ud fra den vurdering, at med systemskiftet i 2001, hvor det nye borgerlige flertal kom til, kunne der nu ske noget radikalt med denne ulovlige rede midt i vores hovedstad.
Et længe ventet borgerligt flertal har gennem de 2 år, det nu har eksisteret, vist viljen til at føre en anden politik end den slappe holdning, de tidligere socialdemokratisk-radikale regeringer har ført godt støttet af venstrefløjen.
Trods denne tidligere holdning lykkedes det dengang alligevel at få Socialdemokratiet med til at stemme for den vedtagelse i 2002, men jeg kan forstå på det hele, at det vil de åbenbart ikke gøre denne gang.
Arbejdet mod en ændring af de nuværende uacceptable forhold vil Dansk Folkeparti sammen med regeringen bruge megen energi på at få opfyldt, og det ser vi frem til.
Vi støtter selvfølgelig den vedtagelse, som hr. Ulrik Kragh læste op.
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-20:
Jeg kom til at tænke på, da hr. Poul Qvist Jørgensen sagde, at der ikke var ført bevis for dette, at vi havde et folketingsmedlem gennem mange år, hr. Bjørn Elmquist, og jeg husker, da tv bragte et hav af udsendelser gennem flere måneder inde fra Istedgade og andre steder på Vesterbro med pushere, gambianere, der stod og solgte små pakker til andre - man så dem og så pengene - at hr. Elmquist blev interviewet i tv om, hvordan han kunne acceptere, at det fortsatte.
Det kan jo være slik.
Hvor naiv kan man være?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Så er debatten da vist ved at være nået hen i noget helt andet.
Der er faktisk ikke rigtig ført bevis for, at der er en lige og direkte vej fra cannabisprodukter og så over til de hårde stoffer.
Jeg synes faktisk ikke, det har nogen særlig relevans i den her sammenhæng.
Men ovre i den afdeling, hvor myterne eksisterer, kan jeg da orientere hr. Helge Adam Møller om, at det er nogenlunde statistisk bevist, at de fleste hårde misbrugere er begyndt med modermælk.
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-20:
Man bliver jo næsten rørt til tårer.
Nu har de kriminelle derude lavet deres egne etiske regler.
Og hvad går de etiske regler så ud på?
Vi har 10-15.000 narkomaner i det her samfund, der er på hård narko, heroin, kokain og andet, og har ødelagt tilværelsen for sig selv og typisk for hele deres familie.
Der er masser af almindelige danskere, der går og sørger over at have en knægt eller en datter eller et barnebarn, som er hårdkogt narkoman.
Hvordan er langt de fleste af dem startet?
De er startet ved hjælp af de der mennesker med deres etiske regler, de hårdkogte kriminelle, som ødelægger tilværelsen for børn, der senere vokser op og går over til hårde stoffer.
Per Kaalund (S), 2003-11-20:
Det er mig ubegribeligt, at hr. Per Dalgaard kan nå den konklusion, at Socialdemokratiet ikke længere bakker den stilling op, som vi tog den 9. april 2002, og den redegørelse fra forsvarsministeren, som blev fremlagt i begyndelsen af maj 2003, altså i år, som vi også har taget til efterretning.
Socialdemokratiet bakker fuldt ud op om dette.
I redegørelsen står der indledningsvis, at ved folketingsvedtagelsen af 9. april 2002 blev regeringen opfordret til at fortsætte lovliggørelsen af Christiania og om fornødent anvende tvangsmidlerne i loven, at normalisere politiets indsats på Christiania og fortsætte målrettet bekæmpelse af kriminalitet, herunder hashhandelen, samt at tage initiativ til en ændring af Christianiaordningen, såfremt lovliggørelsesprocessen ikke havde den fornødne fremdrift.
Det er Socialdemokratiets holdning fortsat at støtte vedtagelsen fra april 2002 og redegørelsen fra maj måned
, og vi afventer et lovforslag og en redegørelse fra regeringen, og derefter kan vi tage stilling til det, forventeligt i foråret 2004. Hvordan kan man drage en modsat konklusion efter de bemærkninger, som både jeg selv og hr. Poul Qvist Jørgensen har fremsat, og hvor vi har refereret til en beslutning, der tidligere er taget?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Igen og igen skal vi høre den samme sang, og hr. Helge Adam Møller vil formentlig gerne høre det samme svar.
Vi er altså ikke meget for den der med, at vi skal bruge - hedder det M42-kampvogne? - til at rydde op. Vi synes også, det er dybt betænkeligt, og vi har sagt gang på gang, at det skal bringes til ophør; denne meget synlige lovovertrædelse vil vi ikke have.
Lad det være sagt nok en gang.
Når hr. Helge Adam Møller påstår, at en 12-årig dreng fra Næstved kan gå ind og købe, så handler de etiske regler, jeg har fået refereret, i hvert fald om, at man skal være en særdeles velvoksen 12-årig for at få lov til at købe, for det etiske regelsæt, de har aftalt derude, sådan som jeg har fået det refereret, handler i hvert fald om, at sådan noget ikke får lov til at finde sted.
Men man skal altså lade være med at skyde spurve med kanoner.
hvor man sagde, at man skulle lade være med at skyde elefanter med kanoner, hvorefter hr. Helge Adam Møller replicerede, at det da vist ikke var et rigtigt relevant kalibreret våben at bruge i den sammenhæng, men det var altså det der med elefanter og gråspurve.
Det kan hr. Dalgaard ikke udlede af det, jeg har sagt.
For mig er det et euforiserende stof, der er forbudt, uanset hvem der bruger det.
Jeg refererer bare til, at det er en kendsgerning, at 20 pct. af den danske befolkning ryger det, og at vi har diskussionen herom.
Per Dalgaard (DF), 2003-11-20:
Begynder Socialdemokraterne nu at skelne mellem, om det hash, der findes på Christiania, er til christianitterne selv, eller om det skal distribueres, og hvis det er det sidste, er det mere legalt, så behøver man ikke bekymre sig så voldsomt om det?
Det vil nordmændene og svenskerne sikkert synes er en fortrinlig idé, eller hvad?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Nu er det jo sådan, at jeg savner nogle forudsætninger hos fru Ebdrup om, hvad det her egentlig handler om.
Forsvarsministeren nævnte et tal, som han havde ovre fra Justitsministeriet.
Jeg har en klar mistanke om, at ca. 300 kg af den hash, som blev omtalt af forsvarsministeren, overhovedet ikke var tænkt til Christiania.
Der er vel ikke nogen af os, som i den her sag har det rigtige tal, hvis vi skal være helt hæderlige.
Men jeg har altså en klar mistanke om, at halvdelen af den angivne mængde var noget, der blev fundet i en rockergarage ude på Amager, hvor det er bevist, at det skulle til Norge og ikke til Christiania.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-20:
Nu kan jeg jo forstå, at Socialdemokratiet under dække af, at man kan købe hash andre steder end på Christiania, lader det være argumentet for at lade stå til.
Jeg vil så gerne spørge Socialdemokraternes ordfører: Hvordan stiller Socialdemokraterne sig til de indtægter, hashhandlerne putter lige i lommerne på rockerbanderne?
Er Socialdemokraterne også ligeglade med, at en stor del af rockerkriminaliteten finansieres via hashhandel på Christiania?
Det vil jeg gerne have Socialdemokraternes svar på.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Det er jo ren og skær demagogi, og man fristes til at citere Goethe, men det skal jeg afstå fra.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at hvis hr. Ulrik Kragh vil tage slipset af og sweateren på i stedet for jakken, ville han inden for 5 min. ved en helhjertet indsats kunne skaffe sig al det hash, han ville have, uden at tage på Christiania.
Det, hr. Ulrik Kragh forlanger af mig og af partiet Socialdemokraterne, er, at der skal gøres renere på Christiania end noget som helst andet sted i det danske samfund.
Jeg tilhører ikke selv den gruppe.
Jeg tager afstand fra den, og når vi om kort tid skal snakke om stoffet og frigivelsen i forbindelse med Enhedslistens genfremsættelse, som er en genindspilning, vil vores svar være det samme som sidste gang og forrige gang.
Der er intet nyt under solen, hvad det angår.
Men lad dog være med at forsøge at gøre 800 mennesker til gidsler med nogle krav, der er fuldstændig urimelige sammenlignet med kravene til befolkningen i øvrigt.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
Jeg synes, det lyder som en retorik, vi har hørt før: Vi er nødt til at give op over for problemet, fordi det er så stort, at vi ikke kan løse det.
Socialdemokraterne lægger nu op til, at vi skal give op over for hashhandelen, fordi det kræver så stor en politimæssig indsats.
Hr. Poul Qvist Jørgensen ryster på hovedet.
Det glæder mig i det mindste, at det ikke skal forstås således, når det er sådan, at man ikke mente, at man kunne løse den indsats, der er beskrevet af hr. Poul Qvist Jørgensen.
Det er altid noget, for så er vi kommet så langt.
Derfor vil jeg opfordre hr. Poul Qvist Jørgensen til, nu hvor det er min sidste mulighed for at stille spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, at gå herop på talerstolen og være konsekvent ved at sige: Vi ønsker ikke et Christiania med hash; vi ønsker ikke et Christiania, hvor politiet ikke kan arbejde; vi ønsker at være med til at bidrage til, at vi kan få et andet Christiania, som har lagt kriminaliteten bag sig, hvor vi får en normalisering af forholdene, således at politiet kan arbejde der under almindelige vilkår, og således
at vi er fri for de påvirkninger til det øvrige samfund
Kan hr. Poul Qvist Jørgensen ikke komme herop og forklare os, at det er Socialdemokraternes ønske, for
så ville vi været nået langt i forhold til de kommende diskussioner?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Jeg må sige om det der med opfordring til et samarbejde, at jeg anser det sådan set for temmelig uspiseligt.
Der er også et lille element, for som ministeren rigtig nok hviskede til os, kunne det være, at vi kunne komme med i en anden lille aftale, som andre er blevet forledt til, tror jeg nok det hedder, at sige ja til, og som derfor siger ja til det her.
Og det er vi selvfølgelig kede af.
Men det er igen til det her med regelforenklingen, som hr. Freddie H. Madsen hager sig fast i - man kan næsten se for sig det der med tømmerflåden og den skibbrudne, der hænger sig fast i den - hvor jeg godt vil spørge: Er det det, at lejernes vetoret bortfalder, der er forenklingen?
Er det det, at man kan lade huslejerne stige massivt, hr. Freddie H. Madsen og Dansk Folkeparti oplever som en forenkling?
Er det det, at forenklingen ren og skær kommer af, at man nu har halveret byfornyelsesmidlerne, siden VK-regeringen tiltrådte?
Man har skåret ned hvert år, og nu er man nede på under halvdelen af, hvad der var, da man tiltrådte.
Er det det, der er forenklingen, er det jo rigtigt nok, at det er en forenkling, fordi der bliver lavet mindre byfornyelse, sådan er det.
På den måde kan jeg godt se, at der er en forenkling.
Men jeg er ikke sikker på, at det er det, hr. Freddie H. Madsen mener.
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-20:
Jeg har også svært ved at forstå hr. Poul Qvist Jørgensens holdning.
Hr. Poul Qvist Jørgensen står gang på gang og siger, at han tager afstand fra hash, det skal bekæmpes, og det er for galt, at de sælger det derude osv., men at Pusher Street, som der står i forslaget til vedtagelsen, skal afvikles, vil hr. Poul Qvist Jørgensen alligevel ikke være med til.
Nu kan vi strides om, hvorvidt det er 650 kg eller 700 kg, man har beslaglagt, men smut derud om 2 timer, så ligger der 25 boder side om side, og på hver bod er der fuldstændig ligesom henne i Superbrugsen og Irma, og hvad de ellers hedder, lagt prisskilte med 25 kr. pr. g, 35 kr. pr. g, 42 kr. pr. g, lidt afhængig af hvad det er for en slags, og enhver 12-årig knægt fra Amager, Malmø eller Næstved kan gå hen og købe det.
Er det virkelig det, Socialdemokraterne ønsker skal fortsætte?
Det er ikke nok at tage afstand fra det i ord, vær nu også med til at gøre noget ved det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-20:
Jeg vil godt bede Venstres ordfører uddybe, hvad det er for nogle huslejestigninger, som regeringen mener at lejerne skal tåle.
I øvrigt kan de lofter, som ministeren har foreslået, også omgås med stor lethed.
Derfor vil jeg godt bede om at få en forklaring på, hvordan det kan være, at man nu kan indføre et system med store huslejestigninger, når man i valgkampen gav det løfte, at det ikke ville ske.
Byfornyelsesloven er bare en forklædt metode til at indføre en lejelovændring.
Jo, det er det jo.
Men det vil jeg godt bede om at vi kan få en grundig forklaring på her fra talerstolen.
Jeg tror, der er mange i befolkningen, der vil undre sig over, at man nu forsøger på at bortforklare
Line Barfod (EL), 2003-11-20:
Jeg har ikke lige taget dem med herned i salen, men jeg er sikker på, at hvis det er den indstilling, hr. Per Dalgaard har, så må han være fuldstændig enig med christianitterne i de regler, de selv har. Så forstår jeg ikke helt, hvad det så er, hr. Per Dalgaard gerne vil have normaliseret.
Hvad er det, normaliseringen skal gå ud på ud fra Dansk Folkepartis synspunkt?
Jeg er klar over, at det gælder hashhandel, men nu diskuterer vi ikke hashhandel, vi diskuterer Christiania.
Vi diskuterer, hvad skal der ske med Christiania.
Jeg vil godt høre, hvad det er, der for Dansk Folkeparti ligger i spørgsmålet om normalisering, når hr. Per Dalgaard siger, at man må leve som man vil, bare man ikke skader andre og ikke skader miljøet.
Hvad er det så, Dansk Folkeparti ønsker skal være anderledes på Christiania?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Jeg står her med Lejernes Landsorganisations medlemsblad »Vi Lejere«.
I det står der, at regeringen vil amputere byfornyelsen.
Det kan næsten ikke siges bedre, for jeg vil sige, at det er det, som Socialdemokraterne frygter med de lovforslag, der er fremsat.
Er det, hvad hr. Ulrik Kragh betragter som en beskyttelse af lejerne, som sidestilles med, hvordan vilkårene er ifølge den eksisterende lejelov?
Er det det, som Venstres tidligere formand, nu statsminister, gav et løfte om, da han under valgkampen sagde, at lejerne ikke skulle forvente huslejestigninger med den ny regering?
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
Der er al mulig grund til at ønske den fungerende, konstituerede økonomi- og erhvervsminister tillykke med byfornyelsesreformforslaget, som vi behandler med de to lovforslag, vi har til behandling her.
Den reform, vi har sat i gang, er god, og den er god, fordi den forfølger fire temaer, som gør loven bedre.
For det første giver lovforslagene væsentlige forenklinger for brugerne af loven.
For det andet giver lovforslagene en bedre ligestilling
mellem lejerne.
Det betyder, lejerne får ens vilkår, uanset om deres lejlighed renoveres efter den almindelige lejelovgivnings regler eller efter byfornyelseslovgivningens regler.
Det bliver altså nemmere at gennemskue ens rettigheder, for nu bliver de ens.
For det tredje skaber lovforslagene bedre rammer for samspillet mellem det offentlige og det private, således at skattekronerne trækker flere private investeringer med i spil.
For det fjerde giver lovforslagene mulighed for kommunal vurdering af eventuelle behov for indfasningsstøtte for at fremme byfornyelsen.
Der vil altså blive et større kommunalt incitament til at prioritere den statsligt tildelte støtte, hvorved vi får mere renovering for skattekronerne.
Jeg har bemærket, at der fra dele af oppositionen er lagt op til bekymring for lejernes vilkår efter gennemførelse af byfornyelsesreformen.
Denne bekymring er helt ubegrundet.
Som Venstre lovede i valgkampen, vil vi, så længe boligmarkedet ikke er i balance, sikre lejerne imod ubegrundede huslejestigninger.
Denne sikring findes i lejeloven og boligreguleringsloven, og den bliver ikke rørt som følge af byfornyelsesreformen.
Tværtimod laver vi en ligestilling, så lejerne i ejendomme, der byfornys, ligestilles med lejere i ejendomme, der renoveres uden offentlig støtte.
Huslejestigninger efter renovering bliver ikke større, end de ville være blevet efter den almindelige lejelovgivning.
Lejernes indflydelse på omfanget og gennemførelsen af renoveringen kommer til at følge lejelovgivningen.
Reglerne for, hvor meget huslejen må stige, før der skal tilbydes genhusning, kommer til at følge lejeloven.
Alt i alt forenklinger i lovgivningen og i tilskudsjunglen, således at der skabes større sammenhæng i vilkårene for lejerne, uanset hvilken model der renoveres efter.
Her synes jeg også, det er relevant at medtage den betragtning, at 80 pct. af det, der renoveres, renoveres uden for byfornyelseslovgivningen.
Jeg vil afslutningsvis bemærke, at så stor en reform og så fyldige lovforslag, som vi her behandler, har mange detaljer, og disse detaljer vil vi fra Venstres side under udvalgsarbejdet bearbejde sammen med de mange høringssvar, således at vi kan få en god og enkel byfornyelseslov, der virker.
Dermed skal jeg gøre opmærksom på, at Venstre støtter forslaget.