runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Man kunne også forestille sig, at det, der ville ske, var, at kommunerne af ressourcemæssige grunde ikke ville være i stand til at opbygge de faglige miljøer, der gjorde, at man faktisk kunne følge op på de her konkrete handleplaner på en kvalificeret måde.
Eller man kunne sige – det kan Venstre måske betragte som en særlig fordel: Jamen lad os så udlicitere det her til professionelle private ingeniørfirmaer, der kan stå for det.
Det ville i hvert fald også være skadeligt.
Inger Støjberg (V), 2005-03-31:
Jeg ser det som et væsentligt argument på miljøområdet, at kommunerne nu får større kompetence og mere indflydelse på hele miljøområdet.
Derfor er der også flyttet en lang række opgaver ud til kommunerne.
Nu synes jeg rent faktisk, at det er en vældig god idé, at staten har et ansvar for de overordnede regler og overordnede linjer i det her, hvor kommunerne så får en myndighedsopgave i at udføre tingene og i at fylde rammerne.
Jeg ser sådan set det her som en garant for, at miljøområdet også fremover er prioriteret højt.
Steen Gade (SF), 2005-03-31:
Vil Venstres ordfører bekræfte, at forslaget, hele pakken, både er en decentralisering ved at føre en række ting til kommunerne og en stærk centralisering ved at føre mere til staten?
Det er det første spørgsmål.
Det andet går på kompetencer.
Jeg ved ikke, om Venstres ordfører er opmærksom på, at Miljøministeriets høringssvar til Strukturkommissionen lægger vægt på, at der er en række forhold, som tilsiger, at der uanset størrelsen af kommunerne vil være behov for en regional planlægning.
Jeg ved ikke, om Venstres ordfører er opmærksom på det, men det er altså hele forhistorien til det her, at Miljøministeriet, da man startede diskussionen, lagde vægt på, at der var behov for regional planlægning, herunder også på det område, som har med det her lovforslag at gøre.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Det er lidt i samme boldgade, for det er det med forenklingen.
Er fru Inger Støjberg ikke enig med mig i, at det faktisk forholder sig sådan, at det i stor udstrækning er den samme ekspertise, man skal opbygge, hvis man skal lave basisanalyser og målfastsættelse og indsatsprogrammer, og hvis man skal være i stand til at lave kommunale handleplaner og følge op på dem?
Bliver konsekvensen af det her forslag, hvor man lægger det ene i staten og det andet i kommunerne, ikke, at staten og kommunerne skal opbygge parallelle kompetencer?
Betyder det ikke, at man faktisk kommer til at skulle ansætte og bruge betydelig flere ressourcer på at opnå det samme mål, som man kunne opnå, hvis man lagde det i regionerne/amterne?
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Det vil sige, at Venstres ordfører mener, at bureaukrati giver miljømæssige forbedringer.
Det vil sige, at Venstres ordfører her i ramme alvor står og siger, at ved at man overflytter det fra 3 amter til 17 kommuner, så bliver det bedre.
Det, der vel i princippet gerne skulle komme ud af det her lovforslag, af hele strukturreformen, var, at miljøet blev bedre.
Vi siger alle sammen i fællesskab: Det her er godt, det peger fremad, det bliver bedre.
Her har vi eksempelvis Limfjorden, hvor man går fra 3 til 17.
Giver det ikke anledning til bekymring?
Inger Støjberg (V), 2005-03-31:
Jeg vil gerne sige til hr. Torben Hansen, at det, at 17 kommuner skal samarbejde om en plan som den her, ser jeg sådan set som en rigtig god ting, i og med at der er flere kommuner, der har interesse i det her område.
Så jeg må sige, at jeg ikke helt kan følge hr. Torben Hansens indvendinger mod præcis det her område.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Ifølge miljømålsloven, som jo er halvdelen af det her, skal hver kommune udarbejde en handleplan for, hvordan man nu lever op til det her, eksempelvis i forhold til vandrammedirektivet.
Hvorledes kan Venstres ordfører se det som en forenkling og en styrkelse, at det eksempelvis i Limfjordsområdet nu bliver 17 kommuner, der skal forsøge at få det her koordineret; det bliver 17 kommuner, der tilsammen skal udarbejde en handlingsplan, der kan forbedre vandmiljøet i Limfjorden?
Hvori ligger forenklingen, hvori ligger forbedringen?
Er det her ikke bare noget, der fører til forøget bureaukrati og papirflytteri?
Steen Gade (SF), 2005-03-31:
Tak for bekræftelsen af, at det både er centralisering og decentralisering.
Så er vi da kommet så langt.
Det næste var beskrivelsen af, at kompetencen flytter med ud i kommunerne – det sagde fru Inger Støjberg i sit svar.
Men det gør den da ikke.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Det, der er det helt grundlæggende problem med den kommunalreform for natur og miljø, som regeringen har lagt frem, er, at hele grundskelettet i sin substans er forkert.
Andre opgaver kan det også være, kommunerne kan tage sig af, når de nu bliver større.
Men det, man har gjort fra regeringspartiernes og fra forligspartiets side, er, at man ud fra rent ideologiske – jeg vil nærmest sige – kvababbelser har sagt, at vi skal af med amterne under alle omstændigheder, og dem, der så kommer i stedet for, nemlig regionerne, skal vi virkelig sørge for bliver udtyndet, sådan at de ikke får indflydelse på noget som helst og slet ikke på miljøpolitikken.
Det synes vi er ærgerligt.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Jeg tror da, hr. Torben Hansen udmærket er klar over, at ifølge det oplæg, som er her, er der nogle beføjelser, som også er tillagt staten, bl.a. tilbagekaldelse af de her vandindvindingstilladelser.
Altså, hvis man er ude i, at man tror, at en kommunalbestyrelse har gjort noget totalt fejlagtigt, har givet nogle vandindvindingstilladelser, som man mener skal tilbagekaldes, så kan staten gøre det.
Er det ikke en sikring netop mod det misbrug, som hr. Torben Hansen måske har frygt for kunne opstå ved, at de ikke ville føre tilsyn her?
Har man ikke sikret sig på den måde?
Lad os nu få et klart svar fra Socialdemokratiet på: Hvad er det, man ønsker ændret i de her lovforslag?
Kom nu med et klart svar i stedet for at sige, at man har sagt det.
Sig det da igen, og så giv det tilsagn, at man så kan stemme for lovforslaget.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Det kan stort set blive et svar af samme kaliber, som jeg gav fru Inger Støjberg for 10 minutter siden, eller også var det hr. Vesselbo: Vi har stor tillid til kommunalpolitikerne, men synes hr. Dohrmann, at det er udtryk for fornuftig forvaltningspraksis, at man giver sig selv indvindingstilladelser, som går ud over kommunegrænsen, at man derefter skal føre tilsyn med sig selv, og at man til sidst håndhæver dem over for sig selv?
Det synes jeg rent faktisk ikke, og jeg tror, det ville være en hjælp for alle, hvis man fik det skilt ad.
Så var der et rent snit, og jeg tror rent faktisk også, at det ville hjælpe kommunalpolitikerne.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Hr. Torben Hansen siger, at de gerne vil have det placeret regionalt.
Vil det sige – og jeg tror, det er sådan – at hr. Torben Hansen og Socialdemokratiet overhovedet ikke har tillid til de lokalpolitikere, de byrådspolitikere, som egentlig er valgt ind for Socialdemokratiet i de enkelte kommuner?
Det må jo så stå
lysende klart, at man ikke har tillid til, at de kan løse den her opgave.
Det ville nu også være rart at få et klart svar på: Hvad skal der til af ændringer, for at Socialdemokratiet kan stemme ja til dette her lovforslag?
Er det ikke også sådan, at man flytter nogle opgaver fra amterne, bl.a. til staten, netop for at den overordnede myndighed af hensyn til vandforsyningsplanen kommer til at ligge hos ministeren i sidste ende, altså hos staten?
Derfor ville det her da være en styrkelse, hvis det er, at man ikke har tillid til sine lokalpolitikere, men har det til staten.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Først til hr. Eyvind Vesselbo: De der 67 pct. er jo det sædvanlige, som hr. Eyvind Vesselbo fremfører.
Det, der er vigtigt, er, at de 67 pct. er store og meget vigtige miljøområder, men det er jo også de brugerfinansierede via affald og via vand.
Det er affald, og det er vand.
Det vil sige, at det er nogle ting, der er relativt lette, og vi kan jo også se, og det går sin udmærkede gang.
Men at sige, at det dækker 67 pct. af hele forvaltningen af dansk natur og dansk undergrund.
Nej, det dækker 67 pct. af de samlede omkostninger, og det er, fordi det er brugerfinansieret.
Det er hele affaldsområdet, som ligger i kommunerne, og det er sådan set min kommune, der kræver op hos mig.
Med hensyn til forhandlingerne skal hr. Vesselbo ikke skyde os nogen forkerte motiver i skoene, som det er typisk for hr. Vesselbo.
Vi har også korresponderet via læserbreve, men jeg kan forstå, at hr. Vesselbo ikke læser det, jeg har skrevet til ham.
Jeg vil da gerne sende det igen, så man kan se, hvad det er, der er Socialdemokratiets holdning til det her, selv om jeg tror, det har været klart for enhver på nær hr. Vesselbo i de sidste 9 måneder.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Jeg kan så forstå, at det er et af de punkter, som Socialdemokratiet gerne vil forhandle om.
Jeg synes da, det er fint, at Socialdemokratiet nu i hvert fald kommer med ét eksempel på, hvor man godt vil forhandle, men det, jeg ikke helt har forstået, er, at hr. Torben Hansen åbenbart opfatter det som en kæmpe katastrofe for miljøet, at kommunerne nu skal have lidt mere, og at staten skal have noget af det, der er i amterne.
På nuværende tidspunkt er det sådan, hvis man tager ud fra økonomien, at kommunerne udfører 67 pct. af de opgaver, der er på miljøområdet, amterne 6 pct. og staten 26 pct.
Er det så virkelig sådan en kæmpe katastrofe, at man deler de der 6 pct. i amterne mellem stat og kommune?
Det har jeg svært ved at forstå.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jeg har bestemt meget stor tillid til kommunalpolitikere.
Jeg har selv været en af dem igennem mange år.
Men her, vi kan eksempelvis tage vandforsyningsloven og indvindingstilladelser, lægger man tilsyn og håndhævelse hos kommunen.
Det kan jo rent faktisk også være en hjælp til kommunalpolitikerne, når man siger, at de ikke skal føre tilsyn, eller at de ikke skal give sig selv indvindingstilladelser.
Det er ikke et spørgsmål om manglende tillid.
Det har været et hævdvundet princip i dansk miljøpraksis og alle mulige andre steder i mange år, at der skal være en adskillelse der, og det tror jeg også godt at man kunne finde ud af her.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Det spørgsmål, der blev stillet af hr. WedellNeergaard, var: Hvad er det, hr. Torben Hansen kunne tænke sig at der kunne forhandles om?
Det er vel det, der er udgangspunktet her.
Det kan da ikke være så svært, medmindre man altså i Socialdemokratiet har den holdning, som man jo indtil nu har givet udtryk for, at man slet ikke vil have noget med det her at gøre, og så er det jo nemt nok at stå på talerstolen og kritisere.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at spørge om, er: Når nu det er sådan, at vi har overladt det til kommunerne at have myndigheden over behandling af ældre, uddannelsesområdet, børneområdet, hvad er det så, der giver hr. Torben Hansen den mistillid, som jo åbenbart er meget udbredt i Socialdemokratiet, til, at kommunalpolitikere ikke kan klare miljøområdet, at de har nogle specielle interesser lige netop på miljøområdet, som de ikke har på nogen af de andre områder, der gør, at de ikke kan klare miljøopgaverne, men at de er inhabile?
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jeg vil ikke stå her og tage hvert enkelt lovforslag for sig og sige, hvad det så er, der skal ske med det og det og det og det og det.
Men der er nogle helt klare problemer omkring armslængdeprincippet, der er vandindvinding, der er også princippet i § 3-beskyttelsen, hvor man i eget lovforslag, det kommer senere på dagen, om naturbeskyttelsesloven siger, at det her er meget specialiserede opgaver, der kræver faglig ekspertise, hvorefter man putter det ud og fortynder det på samme måde, som fru Christine Antorini tidligere har nævnt det med saftevandet.
Jeg vil ikke stå her og sige, hvad der helt specifikt kan løftes over, men jeg har sagt, at der eksempelvis kan være nogle ting med vandindvinding, med naturbeskyttelse, og at vi til enhver tid gerne vil diskutere det.
Det er da nyt, at der overhovedet er mulighed for at diskutere, men det, der er vigtigt, og som det kunne være rart at få et svar på, er, om man overhovedet er parat til at ændre ved grundstrukturen i det her fra regeringens side, eller om det bare er et spørgsmål om, at man vil flytte på nogle små hjørner.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Man kan sige, det er en konservativ arbejdsplan at nå størst mulig enighed om de her lovforslag, og jeg er meget glad for, at hr. Torben Hansen ligesom kommer med en åbning, nemlig diskussionen om, hvorvidt enkelte af de opgaver, vi diskuterer i dag, måske kunne placeres i staten.
Kunne hr. Torben Hansen måske pege på, hvilke opgaver der efter hans mening kunne placeres hensigtsmæssigt i staten?
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Det vil jeg bestemt ikke afvise, og jeg kan forstå på den konservative ordfører, at man nu er parat til måske at rykke nogle af de opgaver, som man har lagt ud til kommunerne, til staten.
Hvis det skal være et diskussionstema, så tager vi med glæde det.
Hvad der ellers blev sagt i forbindelse med strukturreformforhandlingerne i sommeren sidste år, tror jeg hverken hr. Wedell-Neergaard eller undertegnede skal gøre os kloge på.
Det, som vi ser som det helt store problem i det her, er rent faktisk, at det armslængdeprincip, der har været i mange år, via det, at man har en regional forvaltning, rent faktisk går hen og forsvinder.
Hvis vi tager vandforsyningsloven, som er anden del af det lovforslag, vi har på lige nu, betyder det jo, at for eftertiden skal kommunerne give indvindingstilladelser til egne vandværk, at de skal føre tilsyn, og i sidste ende skal de også håndhæve.
Jeg er ked af at sige det til hr. Wedell-Neergaard, men det er ikke et spørgsmål om, at det forbedrer noget armslængdeprincip.
Men hvis det er sådan, at det skal til at være en konservativ mærkesag, at man har noget ideologisk kvababbelse omkring regionerne, og at man vil til at lægge indvindingstilladelser i staten, så vil vi gerne tage den diskussion.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Da Socialdemokratiet forlod forhandlingerne om kommunalreformen, herunder særlig opgavefordelingen, var der en række mindre ting, som skilte parterne, herunder var der først og fremmest spørgsmålet om økonomien i kommunalreformen.
Hvad er det i virkeligheden, der gør, at hr. Torben Hansen mener, at opgaverne ligger så meget bedre i regionerne end i den overordnede planlægning, der nu bliver lagt i staten?
Vil det ikke være muligt at etablere en situation, således at staten med sine udmeldinger kan være grundlag for en ordentlig og seriøs udmøntning i kommunerne?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-31:
Problemet er, at de faglige miljøer bliver splittet op, f.eks. når vi snakker miljøgodkendelse af de særligt forurenende virksomheder, som ikke går til staten, men som fremover går til kommunerne.
Her er der tale om, at ca. 90 miljømedarbejdere fra amterne skal overgå til små 100 kom muner.
Det tilfører mindre end en medarbejder pr. kommune, som så skal kunne håndtere samtlige problemstillinger omkring de her nye virksomheder, hvad enten det er støj eller drikkevand eller grundvand, eller hvad det ellers er.
Vi kan simpelt hen ikke se, at det giver en styrkelse af det faglige miljø at flytte de medarbejdere væk fra hinanden i stedet for at sørge for, at de har mulighed for at bakke hinanden op.
Og med hensyn til, hvad Socialdemokratiet i øvrigt ønsker, som hr. Torben Hansen også tidligere har godtgjort, vil jeg sige, at vi godt vil være med til at diskutere, hvordan det skal se ud i fremtiden, men der er ikke nogen tvivl om, at ønsket om denne massive overførelse af de mest problematiske virksomheder til kommunerne deler vi ikke.
Det synes vi ikke er nogen god idé, snittet er nødt til at ligge et andet sted.
Inger Støjberg (V), 2005-03-31:
Hr. Torben Hansen snakker om, at der sker en spredning, og at man bare ukritisk har taget opgaverne og flyttet dem rundt, og så tænker man, at det går jo nok.
Hr. Torben Hansen ønsker, at man bare skal puste ballonen op, kan man sige, således at fem regioner skulle varetage alle opgaverne.
Så havde man bare lavet nogle større amter, men i øvrigt med samme opgavefordeling.
Synes hr. Torben Hansen ikke, at det indimellem kan være godt at kigge kritisk på tingene, om man egentlig kan få varetaget de her opgaver på en bedre og mere fornuftig og mere borgernær måde, end de bliver varetaget på nu?
Så tror jeg i øvrigt nok, at hr. Torben Hansen stadig væk skylder mig en matematisk forklaring og også en forklaring sådan generelt på, hvordan 275 kommuner, der nu bliver til 99, skulle give en større spredning af opgaverne.
Det giver da tværtimod lige præcis det modsatte, nemlig en samling af ekspertise og en samling af opgaverne i færre led.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jamen det er meget simpelt.
Det kan jeg ikke se som nogen forenkling.
Det er en spredning af ekspertise, og det medfører også forøget bureaukrati, og hvad der ellers følger med.
Det er da udmærket, at man går fra 275 kommuner til et lavere antal, men vores udgangspunkt for en reform havde været det bedste udgangspunkt, nemlig hvis man havde taget de opgaver, der i dag er i amterne, havde lagt dem over i de fem regioner, og så havde taget diskussionen derfra.
Det, man har gjort med det her, er, at man fuldstændig ukritisk har delt det mere eller mindre i to, og så har man sagt: Ja, ja, der er 13 amter og så en regionskommune, det er 14 i alt, deres opgaver deler vi nu ud på 99, så håber vi det bedste, og det går jo nok.
Inger Støjberg (V), 2005-03-31:
Jeg kan forstå, at hr. Torben Hansen ser det her som en forringelse og ser det ud fra, at opgaverne bliver spredt, at der bliver langt flere, der skal varetage opgaverne, og at det var en stor bekymring fra hr. Torben Hansens side.
Jeg vil egentlig gerne bede ordføreren om at prøve at forklare mig, hvordan tingene bliver mere diffuse, bliver mere spredte og bliver sværere at overskue, når nu det jo rent faktisk er sådan, at man går fra de 275 kommuner og ned til 99 og fra 14 amter til 5 regioner.
Hvor er det, at der er den store spredning og dette miskmask, som hr. Torben Hansen snakker om?
Hvor er det lige, det er, at det kommer ind i billedet?
Inger Støjberg (V), 2005-03-31:
Nu er det jo sådan, at de sammenlægninger, der er sket af kommuner, er sket på baggrund af, hvor stor en befolkning der nu var i kommunerne.
Det vil sige, at nogle af de små kommuner er blevet større, og nogle af dem er så kommet op på størrelse med lige præcis Morsø Kommune, som hr. Johannes Poulsen nu pludselig interesserer sig meget for.
Nu er det jo sådan, at Morsø Kommune er en relativt stor kommune befolkningsmæssigt, så derfor kan man sige, at ekspertisen allerede er i Morsø Kommune.
Jeg må sige, at jeg ikke helt forstår hr. Johannes Poulsens indvendinger mod det her.
Det er jo rent faktisk også sådan, at nogle af de medarbejdere, der nu er i amtet, må man jo så antage, bliver ansat muligvis i Morsø Kommune, muligvis i andre kommuner, men i hvert fald er det sådan, at varetagelsen af opgaverne jo stadig væk kan ske, og den kommer til at ske på et kvalificeret grundlag, nøjagtig som den nu gør i f.eks. amterne.
Jeg tror simpelt hen bare ikke, at virkelighedsopfattelsen er den samme blandt alle politikere.
Men det er jo altså rent faktisk sådan, at den synergieffekt, der vil opstå imellem de mange kommunale miljømedarbejdere, der er rundtomkring, når de nu i en ny kommune bliver sat sammen med de medarbejdere, der kommer fra amterne, vil blive vældig stor, og det vil betyde, at man får langt større kompetence og viden rundtomkring i kommunerne.
Man kan sige, at det følger med, når opgaverne bliver flyttet ud.
Så miljøet bliver varetaget på bedste vis også efter kommunalreformen.
Johannes Poulsen (RV), 2005-03-31:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører bekræfter, at man ikke kan dele en person i otte og dermed føre ekspertisen til alle nye kommuner, som ligger i et givent område.
Det bekræfter jo altså også, at det ikke er muligt i alle tilfælde at sikre, at den ekspertise rent faktisk tilføres alle kommuner i et givent område, og at man derfor i hvert fald i en overgangsperiode må forudse, at der kan være problemer med løsningen af opgaverne på et fagligt kvalificeret niveau.
Det synes jeg ud fra det, der er sagt, er en uomtvistelig kendsgerning.
Jeg kan forstå, at det, der på det teoretiske plan er det afgørende for Venstres ordfører, er, at vi med sikkerhed får større og stærkere kommuner, og at det er det, der ligesom er begrundelsen for, at det her kan lykkes.
Må jeg så ikke blive i virkelighedens verden?
Nu brugte vi før Morsø som eksempel, så lad os bare blive ved den: Hvordan bliver Morsø større og stærkere?
Inger Støjberg (V), 2005-03-31:
Jeg kan oplyse om, at ordføreren har godt kendskab til op til flere kommuner.
Tak for gengivelsen af det sidste spørgsmål om kommunale samarbejder fra hr. Steen Gade.
Jeg ser ikke det her som værende indgangen til, at man nu skal have storstilede kommunale fælles selskaber og samarbejder.
Tværtimod er et led i det, at vi har fået den nye kommunalreform, og at vi nu får 99 større og stærkere kommuner, netop, at kommunerne bliver mere, om jeg så må sige, selvforsynende for at kunne klare de opgaver, som de har fået.
Det leder mig jo direkte over til det næste, nemlig at man får nogle større og stærkere kommuner, hvori der er ekspertise.
Vi må jo antage, at man samler ekspertisen fra de to eller tre kommuner, der nu er blevet lagt sammen til en større kommune, og derved bliver der jo en stor synergieffekt mellem de kommunale medarbejdere, der har været på miljøområdet.
På den måde får man rent faktisk også i nogle tilfælde ligefrem frigivet arbejdskraft, som så kan varetage nogle af de nye opgaver.
Jeg har fuld tiltro til, at de nye, større, stærkere kommuner har den kompetence, som de skal have inden for miljøområdet.
Johannes Poulsen (RV), 2005-03-31:
Jeg vil gerne oplyse Venstres ordfører om, hvad spørgsmålet var.
Spørgsmålet var, hvorvidt det ville medføre, at man skulle have kommunale samarbejder i stor stil på regionalt plan.
Så er der jo lejlighed til at svare på det.
Må jeg så også stille Venstres ordfører et spørgsmål i tillæg – det var så det, jeg egentlig ville spørge om.
Venstres ordfører fortæller, at hun har været amtsrådsmedlem.
Det er mig bekendt.
Derfor går jeg også ud fra, at Venstres ordfører ved, at den såkaldte ekspertise, der er i de nuværende amter, og som man mange gange har gentaget som et mantra flytter med ud, jo ofte har bestået i en eller to medarbejdere, som var ekspertisen på et givent område, og som havde den store viden dér og arbejdede med det.
Jeg vil godt spørge, hvordan Venstres ordfører vil dele én medarbejder, som er ekspertisen i et amt, på f.eks. otte nye kommuner, hvoraf nogle er større, men jo ikke alle.
Jeg forstår også, at den kommune, som ordføreren kender godt til, Morsø, jo ikke bliver større.
Hvordan vil Venstres ordfører dele én medarbejder på otte forskellige kommuner, når kompetencen nu følger med?
Inger Støjberg (V), 2005-03-31:
Jeg er sådan set glad for, at hr. Steen Gade ikke ønsker en stor ideologisk debat om centralisering og decentralisering og sådan nogle ting.
Tværtimod ser jeg det som en utrolig væsentlig ting i netop det, at man decentraliserer, at man så giver mulighed for at sætte nogle rammer, nogle mål centralt fra.
Det vil jeg ikke kalde for en centralisering, selv om hr. Steen Gade ligesom forsøger at lægge ordene i munden på mig.
Det, der er det væsentlige, er, at opgaveløsningen kommer nærmere den enkelte borger.
Det sidste spørgsmål var om koordineringen mellem kommunerne.
Jeg beklager meget, men jeg fik ikke helt fat på spørgsmålet.