runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Fru Lene Jensen spørger, om der overhovedet er noget, der gør indtryk.
Jamen alle, der kommer med kritik, hvad enten den er berettiget eller uberettiget, gør indtryk.
Fru Lene Jensen gør et godt indtryk.
Jeg vil bare sige om det her område, altså universiteterne, at der sker en reduktion af beløbet i år
på 350 mio. kr., og der tilføres 413 mio. kr., 400 mio. fra UMTS-puljen, 13 mio. kr. til en målrettet styrkelse af Syddansk Universitet.
Plus og minus giver det en større tilførsel af midler end under den tidligere regering.
Vi lytter til de kritikpunkter, der kommer alle steder fra.
Det bør vel være en opgave, som arbejdsgiveren tager sig af, hvad enten det er stat, amter eller kommuner, at sikre, at der er et godt arbejdsmiljø.
Til hr. Jan Petersens eksempler: Både med hensyn til hjemmehjælpere og buschauffører, også selv om buschaufførerne skulle være udliciteret, er det det offentliges ansvar, at de arbejdsbetingelser, de får, er gode nok.
Jeg kan ikke forstå, at det skulle være en holdning fra socialdemokratisk side, at man skal have en kontrol af offentlige myndigheder.
Det bør være sådan, at de arbejdspladser, der er i den offentlige sektor, af sig selv har et ordentligt arbejdsmiljø, uden at der skal være dyre tilsyn.
Til hr. Carsten Hansen har jeg taget et godt eksempel
med på, hvordan den tidligere regerings arbejdsmiljø vil fungere.
Men nu lyser den røde lampe, så jeg håber, hr. Carsten Hansen vil stille et nyt spørgsmål, så skal jeg komme op og fortælle ham om det.
Jan Petersen (S), 2002-02-01:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at vi skal have flere i arbejde, og at folk gerne må arbejde lidt længere, f.eks. lidt længere end fra det 50. eller 52. år, eller hvornår en række danskere bliver nødt til at leve af førtidspension, fordi de er slidt ned.
Kl. 9.55
Hvor længe skal vi vente på, at buschauffører, hjemmehjælpere og kassedamer kan få gjort noget ved deres arbejdsmiljø, fordi beskæftigelsesministeren har aflyst udbygning af BST.
Det er jo nogle af de farlige job, jeg her taler om, hvor der er mere sygdom, hvor der er mere førtidspension, og hvor der er stor fare for og risiko for nedslidning. Hvor længe skal vi vente på, og hvor længe skal de vente
på, at de får ordentlig råd og vejledning på deres virksomheder, sådan at de kan arbejde ud over det år, for det er for mange vigtigt at kunne arbejde, og det er for samfundet vigtigt, at de kan arbejde.
Vi ved, vi mangler arbejdskraft om nogle år.
Synes hr. Kristian Jensen, at svaret på det er, at der ikke bliver gjort så meget ved sygdommen og ved fraværet, så der formentligt bliver flere, der skal have førtidspension?
Synes man, det er et ordentligt svar til kassedamen, hjemmehjælperen og buschaufføren?
Carsten Hansen (S), 2002-02-01:
Det er jo utroligt, hvad vi skal høre heroppefra: pæne, pæne ord om arbejdsmiljøindsatsen.
Og så kan vi læse i dagens aviser, at i øjeblikket sidder der 90 medarbejdere lokalt rundtomkring i samtlige regioner inden for arbejdstilsynet, som skal fyres.
Og konkret i København er de fyret.
Det er alle de mennesker, som skal ud og føre tilsyn på arbejdspladserne, det er alle dem, der skal sikre, at der er et ordentligt arbejdsmiljø udeomkring. Man skærer arbejdstilsynet med ca. 20 pct.
90 medarbejdere fik besked i går om, at de skulle fyres, samtidig med at hr. Kristian Jensen taler så pænt, så pænt om arbejdsmiljøet.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Jeg er nødt til at oplyse over for Venstre, at den bedste nedbringelse af ventelisterne på vores sygehuse er egentlig forebyggelse og et godt arbejdsmiljø.
På trods af det er man ligeglad med 60.000 mennesker, der hvert eneste år bliver udsat for enten en arbejdsbetinget lidelse eller en ulykke.
Og nu skal de, der skal føre tilsyn, åbenbart også skæres væk.
Mit spørgsmål er: Hvordan hænger det sammen?
Lene Jensen (S), 2002-02-01:
Det er jo rørende, at det er de videregående uddannelser og forskningen, vi står og er bekymrede for, når det i virkeligheden er plus og minus, det kniber med.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte, at uanset hvordan man lægger tingene sammen, vil det være sådan, at der på den finanslov, der jo sandsynligvis på det her område bliver vedtaget af højre side i Folketingssalen, vil være færre penge til universiteterne og færre penge til forskning i forhold til den aktivitet, som er blevet afholdt sidste år og også i forhold til det tidligere finanslovforslag.
Jeg har siddet og lyttet mig til i al min skarpsindighed, at når det kommer til forskningen og til universiteterne, er det der med politiske argumenter ikke noget, der gør det store indtryk.
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge hr. Kristian Jensen, om det heller ikke gør indtryk, når man ser den ene leder efter den anden af store danske hæderkronede virksomheder være hammerbekymrede for, hvad det her betyder for deres udvikling, hvad det betyder for deres muligheder for at gøre sig på det danske eksportmarked.
Hvis ikke det gør indtryk, kunne jeg godt tænke mig at vide, om der er overhovedet er noget i denne her boldgade, der gør indtryk på hr. Kristian Jensen.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Hvis jeg denne gang starter bagfra, kan jeg jo svare
fru Karen Jespersen først og sige, at det er rigtigt, at denne regering planlægger at bruge samtlige de til rådighed værende midler i satspuljen til de udsatte grupper og til de allersvageste, præcis som den tidligere regering gjorde, hvilket man får bekræftet i en artikel i Berlingske Tidende i dag, der bl.a. citerer fru Karen Jespersen for, at sådan gjorde man også i den tidligere regerings tid. Til fru Margrethe Vestager vil jeg bare sige, at det kan godt være, at fru Margrethe Vestager ser skattestoppet som en plage.
Det gør vi ikke, så den er helt sikkert selvpåført.
Det er helt sikkert et mål, at vi ønsker at holde, at ingen skat skal stige under denne regering.
Men det betyder jo, at vi er nødt til at omprioritere, og det betyder også, at vi er nødt til at prioritere.
Det vil sige, at der er en rationaliseringsprioritet på uddannelsesområdet, hvor der bliver fjernet 350 mio. kr. på universiteterne.
Men det spændende er jo, at en stor del af den besparelse allerede lå i den tidligere regerings forslag til finanslov, under fru Margrethe Vestager som undervisningsminister.
Der lå der en besparelse på ca. 165 mio. kr - hvis jeg husker tallet rigtigt, men ellers kan fru Margrethe Vestager rette mig. Derudover tilfører vi det her område forskning, innovation, udvikling - 400 mio. kr. fra UMTS-midlerne.
Jeg er glad for, at jeg kan lære fru Margrethe Vestager noget om, hvad der står, og det håber jeg at jeg også kan gøre fremover.
Til fru Lene Garsdal vil jeg bare sige, at det ikke bør være sådan, at det skal være en kontrolopgave at sikre, at man i det offentlige har et ordentligt arbejdsmiljø.
Det bør være inkluderet fra start af.
Det bør der ikke føres en ekstra kontrol med.
Og der skal naturligvis en styrkelse til på det område.
Jeg vil bare sige omkring arbejdsmiljøforskningen, at der forskes i arbejdsmiljø ved syv større arbejdsmedicinske klinikker, ved de samfundsvidenskabelige og de tekniskvidenskabelige forskningsmiljøer og ved kandidatuddannelsen i psykologi.
Så forskningen i arbejdsmiljø er der fortsat.
Karen Jespersen (S), 2002-02-01:
Hr. Kristian Jensen taler om, at regeringen vil afsætte flere midler, flere penge til de dårligst stillede grupper i samfundet, de svage grupper i samfundet.
Men kan hr. Kristian Jensen bekræfte, at de penge, der bliver omtalt, allerede tidligere er afsat i kraft af det såkaldte satspuljeforlig, og at der altså ikke er tale om én eneste krone mere til de dårligst stillede, de svage grupper?
Kl. 9.50
Lene Garsdal (SF), 2002-02-01:
Når man læser regeringsgrundlaget, står der, at arbejdsmiljøet i den offentlige sektor skal styrkes.
Det er jo meget fornuftigt, for det er et område som f.eks. hjemmehjælpernes, som ligger højt på statistikken over både arbejdsulykker og arbejdsbetingede lidelser. Så vil jeg gerne spørge hr. Kristian Jensen, hvordan det hænger sammen med, at man nu vil standse udbygningen af BST, så lige præcis hjemmehjælperområdet ikke skal være dækket af det, som skulle forebygge de der arbejdsbetingede forhold.
Tilsvarende vil jeg sige, at der står i regeringsgrundlaget, at man vil styrke forskningen i arbejdsmiljø, men hvordan hænger det sammen med, at man nu har massive nedskæringer på vores arbejdsmiljøindstitut, som netop står for forskning i arbejdsmiljø?
Det vil jeg gerne spørge Venstres ordfører om.
Karen J. Klint (S), 2002-02-01:
Vi vil afskaffe offentligt betalte smagsdommere, sagde hr. Kristian Jensen.
Folk vil gerne helt gratis give deres mening til kende, sluttede hr. Kristian Jensen med at sige.
Så vil jeg gerne spørge, om regeringen har tilbagekaldt de 15 mio. kr., den ville give erhvervslivet i kompensation for at give gode råd.
Var det ikke bedre, at man gav de 15 mio. kr. til at fremtidssikre uddannelsesområderne? De 15 mio. kr. står nævnt på side 27 i konkurrenceevnepakken, hvor der klart står: »Regeringen vil derfor afsætte 15 mio. kr. til at styrke brugen af test- og fokuspaneler samt testgrupper.
Midlerne skal bl.a. bruges til at kompensere de virksomheder, der deltager i panelerne.«
Morten Homann (SF), 2002-02-01:
Venstres ordfører ser denne finanslov som et opgør med forstenede systemer.
Og hvis man læser finansloven, kan man forstå, at regeringen mener, at nogle af de mest forstenede systemer i det her land er, at vi har et uddannelsessystem.
Venstres ordfører siger videre, at det, det drejer sig om, er, at man styrker kerneområderne i denne her finanslov og slanker og effektiviserer de øvrige områder.
Deraf kan jeg konkludere, og det vil jeg gerne have Venstres ordfører til at bekræfte, at man ikke betragter uddannelsesområdet, herunder de videregående uddannelser, som et kerneområde
, siden det er noget af det, der ikke skal styrkes, men slankes og effektiviseres. Venstres ordfører siger videre, at man skal have uddannelser i top og man skal løfte uddannelserne.
Men fakta er, at man i virkelighedens verden allerede i år skærer 1 mia. kr. på uddannelserne.
Så siger Venstres ordfører efterfølgende, at det er i virkeligheden at styrke uddannelserne, at man sænker bevillingerne til dem. Så vil jeg spørge Venstres ordfører: Hvordan kan det være, at man, hvis man gerne vil styrke uddannelserne og man mener, man gør det ved at spare på dem, kun sparer 1 mia. kr. på uddannelserne, hvorfor så ikke spare 2, 3 eller 4 mia. kr. på uddannelserne? Det, men er i gang med,
er, at man siger, at man til næste år gerne vil styrke uddannelserne, men i virkelighedens verden er det som at snakke om at bygge en ny etage til sit hus, samtidig med at man i det mellemliggende år river resten af huset ned.
Jeppe Kofod (S), 2002-02-01:
Jeg vil gerne følge op på et spørgsmål, som tidligere blev stillet af hr. Ole M. Nielsen fra Kristeligt Folkeparti, fordi hr. Kristian Jensen flere gange fra talerstolen har sagt ting, der er direkte usande, når det gælder den nye regerings forslag og støtten til de folkelige organisationer, ngo'erne.
Det er sådan, at ser man på regeringens egen publikation, der blev offentliggjort i tirsdags fra Udenrigsministeriet, så ser man, at der er en besparelse på godt 10 pct. på de danske folkelige organisationer.
Her taler vi om Folkekirkens Nødhjælp, Dansk Røde Kors, Red Barnet og andre organisationer, der arbejder med civilsamfundet og de allersvageste grupper i den fattige verden.
Og jeg har ikke hørt på ét eneste tidspunkt i valgkampen, at Venstre har sagt til vælgerne eller lovet vælgerne, at det er de her organisationer og deres arbejde, man vil skære ned på og nedprioritere.
Hvad er det så for nogle projekter, man skærer ned på?
Det er jo interessant.
F.eks. Folkekirkens Nødhjælps projekt i Malawi, som de har planlagt, og som de har fået Finansudvalgets tilslutning til i november måned sidste år under valgkampen.
Det er man nødt til at droppe nu.
Et projekt, der hjælper hiv-/aids-ramte i et af verdens fattigste lande.
Det er den politik, som Venstre lægger ud via de folkelige organisationer.
Hvordan synes man selv, det hænger sammen med de løfter, der blev givet i valgkampen om at styrke civilsamfundet?
Der er ingen sammenhæng desværre.
Jens Rohde (V), 2002-02-01:
Der må man jo sige, at Socialdemokratiets hykleri i den grad blev udstillet af hr. Ole M. Nielsen, og tak for det - det er absolut ikke hr. Ole M. Nielsens, det vil jeg dog ikke beskylde ham for.
Næ, det, der var interessant at høre, var jo, at fru Pia Gjellerup nu gik på talerstolen og talte om »de forkerte patienter«.
Hvem er det?
Hvem er »de forkerte patienter«?
Hvis man nu er imod den her model, som regeringen laver, må det jo medføre et spørgsmål lydende: Vil Socialdemokratiet så stille et ændringsforslag til finansloven, der fratager de 1,5 mia. kr. til sygehusene - som fjerner dem?
Og hvis ikke man vil det, men godt kan støtte, at der går 1,5 mia. kr. ekstra til sygehusene, hvordan skal det så finansieres?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
I formiddags var jeg jo på front sammen med de socialdemokratiske ordførere omkring udviklingsbistanden.
Sådan for historiens skyld, og for at Socialdemokratiets glorie ikke skal være alt for strålende, synes jeg alligevel, at jeg vil benytte lejligheden til at sige, at vi jo også havde lidt problemer med Socialdemokratiet i forhold til udviklingsbistanden. Vi kæmpede jo omkring den sidste finanslov og før den tid med, at den daværende regering ikke ville leve helt op til 1 pct. i den nye beregningsmetode.
Det kneb lidt med at få den indfaset.
Vi havde også den meget, meget kedelige oplevelse, da vi skulle finansiere en international indsats på Balkan, at den socialdemokratiske regering støvsugede kassen til FN's udviklingsprogram UNDP og andre multilaterale kasser.
Og så har vi endelig det, som den nuværende regering jo altså også her lever fuldt op til, at vi bruger
en ganske væsentlig del af Mifresta-rammen
til hjemlige flygtningeomkostninger
Bare sådan for, at glorien ikke bliver alt for prangende, synes jeg alligevel, det hører med i dagens debat.
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Nu er det blevet lidt lettere, for jeg har én hængende over fra sidst, men nu var der to, der spurgte om det samme
det går vel.
Med hensyn til sygehusene
: Se, der er jo ingen grund til at bruge 1,5 mia. kr., hvis man tror, at det, der vil komme ud af situationen, vil være, at de forkerte patienter vil blive opereret.
Jeg er desværre af den opfattelse, at det meget vel kan gå hen og forvride sundhedsvæsenet, og det ønsker vi faktisk ikke at medvirke til.
Vi ønsker at medvirke til, at det er de mest alvorlige syge og dem, der har det vanskeligst, der bliver behandlet først.
Så til spørgsmålet om erhvervspakken, og hvad der er skattefiduser: Se, der er nogle elementer i erhvervsskattepakken - de bliver så i øvrigt understøttet af en række af de forskellige forslag, som både Venstre og De Konservative har præsenteret her det sidste års tid - som handler om, at man på en række områder udskyder betalingen af skat så meget, at man faktisk helt undviger beskatning.
Det har vi prøvet, og det er der sådan set ingen grund til at prøve igen, men der er nogle, der ikke kan stå for at vende tilbage til en fuser, og det er det, VK-regeringen gør.
Det vil vi ikke deltage i.
Til hr. Jens Kirk, som synes, det nærmest er rørende at høre mig tale om erhvervslivet, vil jeg sige, at det har jeg
en vis erfaring med.
Og så sammenligner hr. Jens Kirk Danmark med Østen!
Jeg vil bare sige, at hvis man skal føre skattepolitik og velfærdspolitik i Danmark, som gør os konkurrencedygtige i forhold til leveforholdene i Østen, vil jeg sige velbekomme.
Søren Gade (V), 2002-02-01:
Efter lidt pres her fra talerstolen og ikke helt frivilligt måtte fru Pia Gjellerup nødtvungent udtale sig positivt om regeringens plan om at bruge 1,5 mia. kr. til nedbringelse af ventelister.
Det var finansieringen, fru Pia Gjellerup ikke kunne lide.
Javel, men regeringen og regeringspartierne spillede ærligt ud før sidste valg og sagde: Vi ønsker at spare 1,5 mia. kr. på ulandshjælpen, og efter den besparelse vil vi så stadig væk ligge i top tre over lande, som giver en stor ulandshjælp.
Det, jeg gerne kunne tænke mig at spørge fru Pia Gjellerup om, er: Betyder fru Pia Gjellerups udsagn, at Socialdemokratiet er villig til at give 1,5 mia. kr. til sygehusvæsenet til nedbringelse af ventelister?
Og i så fald: Hvorfra skal finansieringen komme, og hvorfor var det ikke et tema, som fru Pia Gjellerup og Socialdemokratiet havde oppe i valgkampen?
Kim Andersen (V), 2002-02-01:
Ud over at vi godt ved, at Socialdemokratiet grundlæggende ikke bryder sig om det private erhvervsliv, ikke kan lide den enkeltes foretagsomhed, vil jeg egentlig gerne helt konkret have at vide, hvad det er fru Pia Gjellerup karakteriserer som fup og skattefiduser og andet underlødigt i regeringens erhvervspakke.
Hvad er det, Socialdemokratiet har imod initiativer som disse?
Hvad er det, der er så forfærdeligt, og hvad er det, der her er at karakterisere som fup og fiduser?
Ester Larsen (V), 2002-02-01:
Jeg må forstå fru Pia Gjellerups svar sådan, at den socialdemokratiske gruppe er relativt positiv over for, at der bliver givet 1,5 mia. kr. ekstra til sundhedsområdet, men at det er finansieringen, der er noget i vejen med.
Så vil jeg gerne spørge, hvordan Socialdemokratiet har tænkt sig at kunne anvise en finansiering af disse 1,5 mia. kr. ekstra til sundhedsvæsenet. Så var man bekymret for, at pengene nok ville gå til de forkerte, og fru Pia Gjellerup nævnte kræftpatienter: Nu er det sådan, at der faktisk foreligger behandlingsgarantier for livstruende sygdomme, så de skal på ingen måde omfattes af de 1,5 mia. kr., som skal gå til behandling af patienter, som er indstillet til behandling.
Det må vel være et mål i et velfærdssamfund, at man behandler patienterne, når de har behov for det, og ikke flere måneder senere.
Mit spørgsmål er, om man ud fra fru Pia Gjellerups tankegang skal have en livstruende lidelse, for at man kan få en behandling i tide.
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Hr. Kristian Jensen mente, at jeg gerne ville blæse på det kommunale selvstyre.
Det tror jeg også at vi kommer til at se dokumentation af på et senere tidspunkt. Det, hr. Christian Lund Jepsen lægger op til i forhold til det kommunale selvstyre, er så i øvrigt interessant, men man må jo på en eller anden måde afklare i Venstres gruppe, om man går ind for det eller ej, og om man gør det på samme tid og i samme sager, eller om det er noget, der tages frem sådan efter forgodtbefindende, for man vil tvinge kommunerne til at lave en bestemt form for indretning af deres service over for ældre.
Lad mig først holde mig til hr. Kristian Jensens spørgsmål om de personlige tillæg: Se, vi har jo faktisk budgetteret med det høje beløb, vi havde ment var det, der var udslaget af en behandling af det personlige tillæg, sådan som det var tilsigtet med lovgivningen.
Regeringen har nu erfaret, at tallene indmeldes på et meget lavere niveau, og så er der to valgmuligheder: Vil man bruge de penge til de personlige tillæg alligevel, eller vil man ikke bruge dem?
Venstres svar er øjensynlig, at man ikke vil bruge dem.
Vores svar er, at vi gerne vil bruge dem, sådan som vi også budgetterede med i august.
For så vidt angår besparelserne, har vi for en stor dels vedkommende anvist de 330 mio. kr. i de angivne puljer og via tilskud, der afskaffes.
Og så vil jeg gerne sige: Vi har efterladt større reserver end VK-regeringen i sit finanslovforslag, så det er jeg helt tryg ved.
Endelig til hr. Christian Lund Jepsen: Ja, jeg synes sådan set, det er mærkeligt, at man skal tvinge kommunerne til noget specielt, for at de skal få nogle penge, der ikke vedrører det, de tvinges til i øvrigt.
Det er jo ikke, fordi der bliver frit valg, at det bliver dyrere.
Det må jeg tolke på den måde.
Kommunerne kan lave frit valg på hjemmehjælpen.
Det vil være noget, man vil kunne have fornøjelse af i nogle af de større kommuner, men det vil typisk være et dårligt valg at være presset til i mindre kommuner, hvor befolkningen bor
lidt mere spredt
Det kan kommunerne vælge, men hvis de skal tvinges til det, går pengene ikke til de ældre, men til
tåbelig administration og alt for megen kørsel
Jens Kirk (V), 2002-02-01:
Det er jo næsten rørende.
Jeg forstod næsten den forhenværende finansministers svar således, at man ønskede, at erhvervslivet skulle flytte udenlands, og så skulle vi klare os herhjemme på højteknologi ved ligesom alene at producere dét, men er der ikke også konkurrence andre steder i verden på dette område?
Med den stilling, fru Pia Gjellerup har haft før, må fru Pia Gjellerup også vide, at man i øjeblikket har et meget højt omkostningsniveau, f.eks. har man, når man er færdig med at betale, tit kun 35 pct. tilbage, mens man f.eks. i Østen har det dobbelte tilbage, når man har betalt lønninger og det hele, og så er det altså betydelig nemmere at producere.
Derfor synes jeg, det er rørende.
Det var næsten et klart svar, jeg fik: at Socialdemokratiet ved at pålægge erhvervslivet ekstra omkostninger sådan set ønsker og ikke ser noget problem i, at en masse arbejdspladser ønsker at komme udenlands.
Christian Lund Jepsen (V), 2002-02-01:
Nu havde fru Pia Gjellerup ikke meget ros til den ekstra halve milliard kroner, som regeringen har afsat på ældreområdet.
Nu kunne jeg godt tænke mig at få vide, hvad der er galt med det.
Hjemmehjælpen har ikke fungeret særlig godt i den tid, Socialdemokratiet havde regeringsmagten.
Nu vil regeringen give et alternativ, så man kan vælge et privat tilbud her, på plejeboliger, på madordninger.
Vil fru Pia Gjellerup også det, eller har hun ikke tillid til, at de ældre er i stand til at administrere sådan en ordning?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerups svar til mig bekræftede, at Socialdemokratiet nu satser på at blæse på det kommunale selvstyre og ændre på de muligheder, kommunerne har for at tildele forskellig hjælp.
Det er jo sådan, at de love, vi har i dag, er præcis de samme love, som vi havde dengang, fru Pia Gjellerup var finansminister.
Jeg vil bare sige, at dengang var der ikke noget optræk til, at reglerne skulle ændres, tværtimod.
Jeg synes, det er ufatteligt, at Socialdemokratiet nu forsøger at bilde vælgerne alt det ind, man nu kan løfte, når man ikke kunne klare det i de 9 år, hvor man havde muligheden for det.
Det er utroligt, at man virkelig tror, at vælgerne har så kort en hukommelse.
I den udgivelse, som Socialdemokratiet kom med i mandags, nemlig deres udspil til finanslovforhandlinger, som jeg kan forstå man skal have med ind, er der også nævnt en række puljer, der skal kigges på for at spare 330 mio. kr.
Når fru Pia Gjellerup kender finanslovens oplæg til at halvere reserverne, kan vi så få at vide, om Socialdemokratiet endnu en gang vil halvere reserverne?