runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-02-20:
Mens jeg med det forrige forslag, vi behandlede, kunne se et klart boligpolitisk sigte, for her fik vi mulighed for at få etableret nogle flere lejeboliger, som vi har behov for, så kan jeg ikke svinge mig op til den samme stemmeføring ved dette forslag.
Jeg er da optaget af, at vi også får etableret en række andelsboliger, men for at tage en som mig selv, der bor i ejerbolig, så har jeg jo god mulighed for via min ejerbolig at skaffe indskuddet til en andelsbolig, og havde man så tillige en kapitalpension, ja, så ville man jo blive opfattet som ikke særlig økonomisk klog, hvis man brugte sin ejerbolig frem for denne ordning.
Selv om man havde en mulighed for at betale sit indskud, ved at man realiserede sin ejerbolig, ville man jo bruge denne her model for udskudt skat; det vil enhver revisor jo råde én til.
Og dér synes jeg, at ordningen - sådan vil jeg føle - er for gunstig.
Man argumenterer for, at det drejer sig om en bestemt gruppe, som ikke har en ejerbolig, og derfor ikke har mulighed for at skaffe de 300.000 kr. Kunne man så lave noget mere målrettet for den gruppe, der ikke har mulighed for indskud?
Jeg er ikke helt klar over, hvordan man skulle gøre det, men det kunne jeg se et sigte i.
Men som det er fremstillet her, synes jeg nok, at man må spørge, om det er den mest hensigtsmæssige boligpolitiske udformning, man kan forestille sig. Det spørgsmål sidder jeg med over for dette forslag.
Så lad os se under udvalgsarbejdet, om nogle ting kan blive afklaret.
Jeg er optaget af, at vi får bedre muligheder for andelsboliger, også de ustøttede, men denne her form for støtte har jeg som sagt mine tvivl med hensyn til.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Allerførst skal jeg sige, at da den konservative ordfører ikke kunne være til stede, har han meddelt mig, at De Konservative støtter forslaget.
Jeg takker da for de fleste af indlæggene.
Der er muligheder for at komme over i en andelsbolig, og på den måde fremmer man mobiliteten.
Ældre har mulighed for at flytte fra deres ejerboliger, og på den måde skaber vi en større fleksibilitet.
Man skal være klar over - det kan man se på statistikkerne - at der vil blive flere og flere ældre borgere i Danmark, som vil råde over betydelige opsparinger, og det, der er interessant ved det her forslag, er jo, at man har mulighed for at flytte i tide, f.eks. før man, som jeg nævnte før, mister sin førlighed, at man har mulighed for at tilpasse sin tilværelse til sin bolig, hvilket igen betyder, at man kan bevæge sig i den gråzone, der er imellem plejeboliger, ældreboliger og ens eget hjem. Det har faktisk vist sig ud fra flere undersøgelser, at vi jo får flere ældre, som selv ønsker at tilrettelægge deres egen tilværelse. Derfor er jeg da ked af, at ministeren i så barsk en grad sagde: Jamen vi har løst problemet.
Det var sådan, jeg hørte det: Vi har løst problemet. Den socialdemokratiske ordfører konkluderede jo faktisk mere eller mindre, at det er rige mennesker, vi her snakker om.
Vi ved så nu, at hvis man har en kapitalpension og har sparet op - surt tjente penge, 300.000 kr. - så hører man til den rige, privilegerede del af befolkningen.
Der bliver mange af dem; der bliver søreme mange af dem.
Når nogle siger, at det her er en skattefidus osv., så vil jeg sige, at jeg altså har lidt svært ved at se, at det er en skattefidus, for det, det egentlig handler om, er jo en pension, som folk har sparet op, og som vi vil give mulighed for, at de kan anvende lidt tidligere, mens de lever, mens de måske har muligheden for at ændre deres tilværelse til noget bedre.
Så var der en rent teknisk ting, som De Radikale var inde på, at det ikke kan lade sig gøre at lave pantsætning ved andelsboliger, og det er korrekt - der er også en undersøgelse i gang - men det, vi taler om, er jo et andelsboligbevis.
Men tilbage til pointen med det her forslag.
Det er jo i bund og grund hele tiden at prøve at finde nye alternativer, hele tiden at prøve at skabe størst mulig fleksibilitet.
Det lyder, som om man siger, at hvis ikke alle har muligheden, så skal ingen have det - i stedet for at starte et sted og give noget fleksibilitet.
Det er faktisk det, Venstre forsøger: at få lavet en rokade mellem de forskellige boligtyper.
Jeg tror faktisk, at alle boligordførere og også ministeren er enig i, at vort største problem på det danske boligmarked er, at der ikke er god nok fleksibilitet og mobilitet. Mange gange er det mere eller mindre, hvis jeg må bruge lidt gåseøjne, de forkerte mennesker, der sidder de forkerte steder, for det kan ikke betale sig, det er for dyrt at rokere.
Det er den mulighed, Venstre gerne vil skabe, og jeg håber, at ordførerne alligevel vil tænke sig en ekstra gang om, om ikke der er en mulighed for, at vi kunne drøfte det her videre.
René Skau Björnsson (S), 2001-02-20:
Jeg har bare sagt, at hvis vi med det her forslag åbner op for, at alle med en kapitalpension på 300.000 kr. eller mere skal have den her mulighed, så er det, milliarderne ruller.
Vi i Socialdemokratiet går ind for, at vi skal se på, hvordan vi får skaffet boliger til de ældre, og hvordan vi får skaffet fleksible muligheder for at foretage nogle frie valg, sådan at man som ældre kan vælge: Jeg vil bo i ejerbolig, jeg vil bo i andelsbolig, jeg vil bo i lejebolig.
Men vi vil ikke være med til den her forskelsbehandling
med en skattebegunstigelse.
Det er det, vi har sagt, og vi har ikke kategoriseret folk med hensyn til at være rig eller ikke rig.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-20:
Jeg synes, det er noget underligt noget, at hr. Jens Hald Madsen ikke forholder sig til, at det her forslag begunstiger nogle mennesker helt tilfældigt.
Jeg tager et eksempel: Postbudet, der er tjenestemand, er ikke omfattet af det her, for vedkommende har formentlig ikke lavet en kapitalpension oveni til de 300.000 kr. Børnehavepædagogen har formentlig heller ikke, for der er tale om en overenskomstdækket pensionsordning, der har løbende udbetaling.
Derimod har metalarbejderen formentlig en kapitalpension, for det er sådan, vedkommendes pensionsordning er indrettet.
Det er jo helt tilfældigt, hvem det er man gavner.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
For at svare begge ordførere, må jeg sige, at det lyder, som om konklusionen er, at hvad ikke alle kan få, skal ingen have.
Der er jo ikke nogen, der forhindrer nogen i at lave en kapitalpension.
Der er jo ikke nogen, der forhindrer nogen i at spare op.
Det har jeg aldrig hørt om - aldrig hørt om.
Vi starter bare ét sted, og det er så ved kapitalpensionen, for at skabe den fleksibilitet.
Det er jo også egentlig det, der er at sige til Socialdemokratiet: Jamen det er da udmærket og nemt bare at afvise tingene.
Men hvordan skaber vi så den fleksibilitet, som er nødvendig for at få et mere velfungerende boligmarked?
Det er jo det, der er det afgørende.
Vi kommer med et forslag, og det kan man jo godt afvise, fordi det ikke lige er den gruppe, som SF synes om, eller det ikke lige er den gruppe, Socialdemokratiet synes om.
Jamen så kom selv med nogle forslag til, hvordan vi kan afhjælpe det problem.
Man må da starte med at se konstruktivt på, at vi er kommet med et forslag, som virkelig kan skabe en form for fleksibilitet.
René Skau Björnsson (S), 2001-02-20:
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af - det var ministeren også inde på - at se på, at få en diskussion, en dialog også med de andre partier i Folketinget om, hvordan vi nu får skabt de her rammer for de ældre i fremtiden og den måde, de vælger at bo på.
Men der er altså ikke ret meget luft til det meget flotte ord fleksibilitet i det her forslag.
Hvis vi ser på forslaget, så snakker vi om 125 personer.
I min amtskreds, Århus, vil det sige, at 6 personer ville kunne få mulighed for det her.
Skal vi så til at trække lod om, hvem de 125 personer skal være?
125 giver ikke ret meget fleksibilitet.
Det er 15 mio. kr.
Egil Møller (DF), 2001-02-20:
Beslutningsforslaget har til hensigt at lette mulighederne for, at ældre borgere kan etablere sig i nyopførte andelsboliger med udskydelse af beskatningen af indskud stående på en kapitalpension, når maksimum 300.000 kr. anvendes til køb af en andelsbolig inden for kategorien de ustøttede private andelsboliger.
Som også andre har sagt, er der jo her tale om, at det er en udskydelse af beskatningen.
Forslagsstillerne opererer med, at det alene er personer mellem 60 og 70 år, der skal være omfattet af denne ordning.
Hvorfor den begrænsning?
Hvorfor ikke lade ordningen gælde for alle over 60 år?
Når lovforslag fremsættes i dette parlament med henblik på at lette og forbedre vilkårene for den ældre del af befolkningen, skal det være et aldeles tåbeligt forslag, hvis det ikke får Dansk Folkepartis opbakning.
Dette beslutningsforslag hører til i kategorien af fornuftige forslag og får naturligvis Dansk Folkepartis fulde støtte.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Jeg er da helt enig med SF i, at selvfølgelig skal vi løse boligsociale problemer.
Det, jeg taler om, er, at vi forhåbentlig ikke alle sammen har et boligsocialt problem.
Derfor siger jeg blot, at hvis retorikken er, at SF's ordfører er enig med mig i, at der skal være en privat boligsektor, og man afviser det her forslag, så må jeg gå ud fra, at SF har et forslag til, hvad man så gør, så vi kan komme videre.
Det her er jo en konstruktiv anmodning, som vi kommer med fra Venstres side.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-20:
Jeg må sige, at hr. Jens Hald Madsen har en beklagelig mangel på kendskab til sit eget partis historie.
Han er god til at gøre sig klog på andre folketingsmedlemmers historie og baggrund, ganske vist på et fejlagtigt grundlag, men han kender ikke det arbejde, som mange Venstrefolk gennem årtier ud fra andelstanken har gjort i boligforeningerne rundtomkring i den almene bevægelse, ikke for at lave en ghetto for sociale problemer, men fordi det er en boligform, som de går ind for, med et samvær mellem alle mulige beboere, både dem, der har sociale problemer, og de andre.
Jeg synes, hr. Jens Hald Madsen skulle gå hjem og studere sit eget partis historie.
Så vil jeg bare meddele hr. Jens Hald Madsen, at han har lige meldt sig ud af forhandlingerne, for der er en aftale om den realrenteafgift, og den aftale bliver ikke ændret på de ultimative betingelser, som hr. Jens Hald Madsen stiller, nemlig at der ikke må være anvisningsret. Hr. Jens Hald Madsen spilder tiden, hvis han tror, han skal til forhandling.
Det kommer der i hvert fald ikke noget ud af på de betingelser, han stiller.
Egil Møller (DF), 2001-02-20:
Venstres liberalist på området, hr. Jens Hald Madsen, vil gerne i forhandlinger, kan jeg forstå, med regeringen om beslutningsforslaget.
Jeg vil så godt spørge ordføreren, om ordføreren, ligesom der blev givet udtryk for for CD's vedkommende, også vil være med til, at det offentlige får anvisningsretten til en del af boligerne, eller om det er udelukket, for det forstod jeg egentlig at De Konservative, der tidligere har udtalt sig, tog stærkt afstand fra.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-02-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Aage Frandsen: Er det ikke sådan, at hvis vi får bygget 2.000 nye boliger inden for den kvote, så vil de 2.000 mennesker, som måske står på venteliste i øjeblikket, kunne komme hen og betale et boligbyggeri, som var til at betale for almindelige mennesker?
Det er jo det, det drejer sig om, at det skal være sådan nogle byggerier.
Og der er da flere pensionskasser, der har været ude og sige, at hvis de kan få opfyldt de her betingelser, kan de også bygge nogle boliger, som er til at betale for almindelige mennesker. Alt andet lige kommer det også an på, hvad de forskellige kommuner skal have for deres grunde, hvor byggeriet skal være.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-20:
Hvis der bliver bygget 2.000 boliger, jo, så har man bygget 2.000 boliger.
Men det er jo for det første ikke nogen garanti for, at man opnår andet end det, man allerede ser nu, nemlig at det er bestemte boligbyggerier, der er tale om.
Og for det andet: Bare fordi pensionskasserne siger, at hvis de kan få lempeligere regler, vil de bygge boliger - uden at de i øvrigt giver anden modydelse, end at de bare vil bygge boliger - er det jo ikke nogen garanti for, at vi får det, vi vil have.
Det er derfor, vi afviser forslaget.
Det er det ene, men vi vil gerne diskutere en række af de her synspunkter, som er blevet fremført.
Det andet er, at vi jo har en aftale med nogle partier omkring beskatningen af de her ting.
Det vil sige, at det laver vi da ikke om på, fordi der kommer et forslag fra Venstre, De Konservative og CD.
Egil Møller (DF), 2001-02-20:
Forslagsstillerne ønsker mere privat udlejningsbyggeri.
Dette synspunkt er Dansk Folkeparti principielt enig i.
Det er med regeringens førte politik på boligområdet lykkedes regeringen at sætte en effektiv stopklods for privat udlejningsbyggeri til den almindelige befolkningsgruppe, der ikke befinder sig sådan i de højere luftlag rent indtægtsmæssigt.
PFA og andre pensionskasser holdt i 1995 op med at bygge boliger, fordi en skatteteknisk ændring gjorde det urentabelt.
Og da pinsepakken strammede skatteskruen, blev det helt urimeligt.
De få udlejningsejendomme, der bygges i hovedstaden, er som regel kun for en lille minoritet, der kan betale en skyhøj husleje.
Dansk Folkeparti ønsker derfor, at der sker en gradvis liberalisering af lejeloven, så der kan komme ligevægt på markedet.
»Tiden er løbet fra privat boligudlejning.«
Ja, sådan udtalte socialdemokraten Sonja Mikkelsen sig i en pressemeddelelse udsendt i sidste valgkamp.
Vil by- og boligministeren også vedkende sig denne holdning, eller vil ministeren tage afstand fra denne politiske melding? I bekræftende fald vil boligudlejning så på længere sigt alene foregå i den almene sektor, ikke mindst i københavnsområdet.
Dansk Folkeparti ønsker, at landets boligsammensætning består af et broget tilbud af både ejer- og lejeboliger, således at mobiliteten på boligområdet styrkes.
At vi i dag befinder os i den situation, at en almindelig dansker på venteliste til socialt boligbyggeri bliver sorteper i spillet om en passende bolig, skyldes de sidste års store boligplaceringsbehov til det stadig stigende antal af flygtninge og indvandrere, som får opholdstilladelse her i landet.
Det er stort set alene Dansk Folkeparti, der virkelig ønsker en stærk opbremsning i dette forhold.
Såfremt beslutningsforslaget stiller betingelser om, at den private udlejningssektor via tvang skal modtage disse grupper mod udlejerens ønske, kan Dansk Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-02-20:
Den dag i dag kan det jo godt undre én, hvorfor man egentlig gjorde det her, for jeg kan da tydeligt huske, at i hvert fald den tidligere boligminister gang på gang har tilkendegivet, bl.a. i forbindelse med kvarterløftdiskussionerne, at den ideelle løsning er byområder med blandede ejerformer.
Det må altså efter min opfattelse forstås således, at der er tale om ejerboliger, andelsboliger og almene og private udlejningsboliger.
Det har vi så også hørt den nuværende by- og boligminister sige her fra denne talerstol i dag.
Gang på gang har man også hørt fra både regering og venstrefløj, at de private udlejere skal være med til at løfte de boligsociale problemer, men forslagene i denne retning er altså ikke mere konstruktive eller opfindsomme, end at de enten alene vedrører nogle snævre og derfor ret utraditionelle præmieringsordninger, eller også går de slet og ret på tvang.
Det er altså tilsyneladende ikke fra denne regering, man kan regne med et reelt udspil om at skabe et marked for privat udlejningsbyggeri.
Ikke at vi i CD har noget imod alment byggeri - det er der vel ikke nogen der er i tvivl om - jeg vil sige tværtimod.
Men målet må nu engang være at få opført de boliger, vi mangler i øjeblikket.
Det er ca. 20.000 om året.
Hvis man så kunne få 20.000 boliger med det tilskud, der er på 20 mio. kr. i eventuel skattefritagelse, vil det koste ca. - jeg har haft min lille lommeregner i hovedet fremme -
10.000 kr. pr. lejlighed eller bolig, der bliver opført.
Også derfor skal der satses bredt, og et af elementerne er at gøre det mere attraktivt at skyde privat kapital i udlejningsboliger.
Det kan bl.a. ske ved genindførsel af den kvoteordning, som svarer til mellem 1.500 og 2.000 boliger om året, som der lægges op til i dette lovforslag.
Nogle af pensionskasserne har selv været ude og sige, at man måske kunne sætte sig ved et forhandlingsbord og se på den kommunale anvisningsret mod en skattefritagelse eller en momsfritagelse, eller hvad man nu kunne finde ud af.
Jeg synes, det er en hånd, der er rakt ud, hvis pensionskasserne vil være med til det. Og alt andet lige, vil jeg godt sige, er nogle af de pensionskasser jo også dem, der skal gøre, at den ældre generation til sin tid kan trække sig tilbage med en ordentlig pension
, så noget afkast skal de pensionskasser jo også have.
De er jo ikke et filantropisk foretagende.
Derfor står CD bag dette beslutningsforslag.
Lissa Mathiasen (S), 2001-02-20:
Det er et direkte citat fra, hvad jeg sagde før, og derfor er jeg nødt til at spørge: Jamen er det, fordi CD ikke ønsker at få den her brede forhandling?
Vi er fra Socialdemokratiets side og - har jeg forstået på ministeren - også fra regeringens side optaget af at tage de her drøftelser; vi ønsker at finde løsninger, men er man så ikke også fra CD's side optaget af, at de private pensionskasser m.v. også skal være til sinds at løfte nogle af de boligsociale problemer?
Det synes jeg vil være rimeligt, og det tror jeg egentlig også at CD mener vil være rimeligt.
Vi vil i hvert fald gerne forhandle.
Vi vil gerne tage drøftelserne.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-02-20:
Helt korrekt forstået, CD vil meget gerne være med til, at også det private boligbyggeri løfter deres sociale forpligtelser.
For alt andet lige, tager man 2.000 boliger om året, 2.000 mennesker ud af en venteliste, så er det vel ikke de mest velhavende, der står på de ventelister for at få boliger.
Men jeg er lydhør over for, hvis vi kan sætte os ned, måske under udvalgsarbejdet, og tale sammen, om der eventuelt i forbindelse med skattefriheden kunne komme en eller anden form for en procentsats, som man skal tage til kommunal anvisningsret.
Det vil jeg meget gerne være med til.
Jeg vil ikke udelukke det, og så kan vi måske ud fra det få et flertal for det.
Egil Møller (DF), 2001-02-20:
Som jeg har læst beslutningsforslaget fra forslagsstillerne,
lagde man ikke op til, at der skulle være nogen anvisningsret til de boliger, der skulle opføres inden for den kvote.
Men jeg kan forstå, at man åbenbart ikke er helt enig i kredsen, der har fremsat dette beslutningsforslag, så jeg vil godt sådan måske helt tydeligt og klart have det præciseret fra CD's ordfører, at man virkelig går ind for, at dette forslag skal indeholde en bestemmelse om, at man får en anvisningsret fra kommunens side til en del af boligerne.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-02-20:
Jeg håber, hr. Egil Møller hørte efter, hvad jeg sagde.
Men det står ikke i dette forslag, så jeg ved godt, at anvisningsret i forbindelse med dette forslag er et inhabilitetsord.
Egil Møller (DF), 2001-02-20:
Jamen jeg kan betro fru Annie Lunde Hansen, at jeg forsøger at lytte efter, hvad der bliver sagt fra ordførernes side, og der blev også ganske rigtigt fra fru Annie Lunde Hansens side sagt, at i første omgang skal man tage beslutningsforslaget, som det står, men så tilføjede hun: Jamen altså, hvis det er sådan, at vi kan forhandle os til, at der også bliver mulighed for en anvisningsret, så gør vi det. Så vil jeg gerne spørge fru Annie Lunde Hansen
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Først til Dansk Folkeparti: Anvisningsret er en krænkelse af den private ejendomsret, så det er udelukket.
Til Socialdemokratiet: Om de bor der i kraft af, at de har et socialt problem?
Det var vel mere et spørgsmål om, hvad jeg mener, at den almene sektor skal bruges til.
Noget af det første, der blev lavet, var bl.a. Kartoffelrækkerne, hvis ikke jeg tager helt fejl historisk, og de blev faktisk solgt.
Da man havde løst det problem, som netop blev nævnt, nemlig boligproblemet, gik de faktisk over i privat eje.
Hvor ville jeg dog håbe, at Socialdemokratiet ville følge det op og gøre det ved den almennyttige sektor, nemlig give folk, som bor der, den mulighed at kunne købe deres egen bolig, at kunne eje deres egen bolig, så det var mere fleksibelt.
Jeg siger blot, at det, der er problemet med den almennyttige sektor, er jo netop, at et flertal af dem, som bor der, ikke har sociale problemer.
De bor der bare, fordi det er billigere, for man har givet statsstøtte, og det er undergravende for en reel konkurrence med det private.
Det er det, det handler om for mig, og så kan man jo fortolke det, som man vil.
Efter mit synspunkt er det her
jo rent og skært ideologisk.
Jeg går ind for, at der skal være fri konkurrence, og Socialdemokratiet har gjort alt for at bekæmpe, at der var en reel fri konkurrence, ellers ville vi jo ikke have et totalt låst boligmarked, som vi har i dag, ellers ville det jo ikke være så ufleksibelt, som det er i dag.
Vejen frem
er at få skabt noget mere privat byggeri.
Lissa Mathiasen (S), 2001-02-20:
Nu sidder jeg da godt nok og bliver i tvivl, for jeg synes, jeg lyttede meget godt efter, da fru Annie Lunde Hansen svarede mig og Socialdemokratiet.
Og jeg mener, jeg fik en meget klar hilsen om, at man fra CD's side også var enig i, at det var rigtigt at sige, at der måtte en anvisningsretning med.
Men da jeg jo bliver i tvivl, når jeg hører, hvad hr. Egil Møller får af svar efterfølgende, vil jeg godt bede om at få at vide - det tror jeg vi alle sammen synes kunne være interessant - hvad CD egentlig vil.
Ønsker man til det, der ligger her, at knytte en mulighed for anvisningsret også til private pensionskassebyggerier m.v., eller ønsker man det ikke fra CD's side?
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Det er jo imponerende, at der er nogle få stykker tilbage i Danmark, der alligevel ikke er kommet ud over, at Muren er faldet, og at planøkonomien faktisk ikke har været så stor en succes.
Man må jo sige til ordføreren: Vågn op, vågn op, det er Danmark, vi taler om, det er markedsøkonomi, vi taler om.
Vi skulle være bagudrettede, det skulle være noget, der er sket.
Jeg kan godt fortælle ordføreren, hvad der er bagudrettet: Det er Enhedslistens tankegang, det er dens tankegods.
I tabte!
Sådan er dét!
Nu er det markedsøkonomi.
Så spørger jeg, om vi dog ikke kunne finde nogle alternativer, nogle valgmuligheder.
Hvorfor kan man ikke have valg mellem forskellige boligtyper?
Hvad er så forfærdeligt?
Hvad er der så forfærdeligt i, at der er nogle, der bygger huse for andre og så oven i købet får en skilling for det?
Er det så forfærdeligt?
Egil Møller (DF), 2001-02-20:
Det er lidt i samme tråd, for jeg mener, jeg hørte hr. Keld Albrechtsen sige, at ingen bør eje andres bolig.
Jamen alle de boliger, der er opført, ejes jo af nogle, enten af den, der bor i dem, af en kommune eller en pensionskasse.
Boliger kan eventuelt ejes af andre end den, der bor i ejendommen.
Er det ikke det, vi ønsker os?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-20:
Nu snakkede vi om ejendomsformerne, og jeg må indrømme, at jeg forstod hverken hr. Jens Hald Madsen eller hr. Egil Møller, for det, jeg sagde, var jo helt præcis, at der ikke er behov for, at andre skal eje min bolig.
Det er nu heldigvis heller ikke tilfældet, for jeg bor i en almen bolig, og der ejer vi jo boligerne i fællesskab.
Der er nogle, der bor i private andelsboligforeninger, men der er det jo heller ikke andre, der ejer deres bolig, og så er der nogle, der bor i et parcelhus, og det ejer de selv.
Det er et levn fra historien, at man har dette private udlejningsbyggeri, og jeg er principielt ikke tilhænger af, at vi udbygger det private udlejningsbyggeri, for det er altså bedre, at folk selv har indflydelsen på og råderetten over deres egen bolig, hvad enten det så er organiseret alment, så det er dem selv, der ejer den direkte, eller det er en andelsbolig, og det er da besynderligt, at liberalister som hr. Jens Hald Madsen, der egentlig skulle have deres rødder i andelsbevægelsen og netop skulle gå ud fra dette med at være fælles om tingene, selv have råderetten og påtage sig ansvaret, have sin egen bolig, vil have sådan et tvangssamfund, hvor nogle andre skal eje ens bolig.
Det er i hvert fald ikke et klassisk liberalt udgangspunkt, må jeg da sige, men javel, et kapitalistisk udgangspunkt.