runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Nej, det er dog fantastisk.
En socialminister må da vide, at de almene boliger, der bliver bygget i dag, er ældreegnede, og at der ved siden af er et særligt sæt boliger, der hedder ældreboliger/plejehjemsboliger.
Det fremgår faktisk også af et svar, jeg har fået fra ministeren, så man burde da vide som socialminister, hvad forskellen mellem de to typer byggeri er.
Så ville det klæde ministeren meget at give mig svar på: Hvorfor er det lejerne i den almene sektor, der skal betale plejehjemspladserne og de tilsvarende ældreboliger, der ligger i den samme pulje?
Ministeren og alle andre kan få behov for en plejehjemsplads på et tidspunkt, og hvorfor skal de alene betales af lejerne og ikke af alles skattekroner?
Det er en samfundsopgave, fuldstændig som Ældrerådets formand, tidligere finansminister Palle Simonsen, siger, så lad os dog få et logisk svar.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Ministeren gentager igen og igen, at Socialdemokratiet ikke vil være med og har valgt ikke at deltage.
Men sagen er jo den – og det ved ministeren også udmærket – at ministeren selv afbrød forhandlingerne, fordi ministeren ikke var interesseret i at nedsætte huslejen og følge de forslag, Socialdemokratiet kom med.
En anden ting, ministeren hænger fast i, er argumentationen om, at det hele tiden har været meningen at bruge pengene i Landsbyggefonden til de og de ting osv. osv.
Det bliver sagt igen og igen, men jeg er ikke specielt enig i den opfattelse, og jeg mener, at det princip først blev knæsat i 2002.
Men lad os nu lege, at det rent faktisk er sådan, at det hele tiden har været meningen.
Jeg vil gerne spørge: Mener ministeren, at det skulle være et argument i sig selv, at noget altid har været meningen?
Mener ministeren virkelig, at fordi man altid har gjort noget på en bestemt måde, skal det være et tilstrækkelig godt argument for at fortsætte med at gøre det?
Jeg har sådan set
opfattet Venstres politik sådan, at man går ind for et slogan, der hedder »Tid til forandring«, men nu siger Venstre altså, at det hele tiden har været meningen, og derfor fortsætter vi med det.
Kan jeg få en forklaring på det?
M022S14321560ALFV.FM Page 1518 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Forklaringen er i hvert fald, at det er noget, der er gældende, så vi behøver ikke at antage eller lege, at det er sådan.
Lovgivningen er ganske klar, og det tror jeg i virkeligheden også hr. Rasmus Prehn ved, for om ikke andet har jeg i hvert fald givet et uddrag af lovens bemærkninger fra 1967, tror jeg det er, hvor det klart fremgår, hvad der er formålet med Landsbyggefonden.
Hvis det er det, man vil lave om, så må man jo også fra Socialdemokraternes side være præcis og sige: Vi synes ikke længere, det er det, der skal være formålet.
Men det er jo ikke det, man gør.
Man hopper med på en eller anden populistisk linje og taler om at stjæle lejernes penge, om, at det her er lejernes penge, og at de i øvrigt skal gå til huslejenedsættelser.
Hr. Rasmus Prehn kender jo om nogen forløbet i de boligforhandlinger, vi var igennem, og ved udmærket godt, at Socialdemokraterne pludselig mente, at langt de fleste penge nu skulle bruges på huslejenedsættelser, i øvrigt uden at have et svar på, hvad der så skulle ske om 3 år.
Vi har tværtimod forhandlet videre og har fået gennemført målrettede huslejenedsættelser i de udsatte områder.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Ministeren ved udmærket godt, at vi i god tid fremlagde vores eget forslag, så jeg synes ikke, der er nogen grund til at have en strid om det.
Med hensyn til historikken er det jo sådan, at det før 2002 var en fælles opgave, en samfundsmæssig opgave at bygge de her plejeboliger.
Det er først efter 2002, man er gået i gang med at anvende princippet med almene boliger.
Det er alle tiders, men når der er et stort behov og der er ekstra ting, der skal tages højde for osv. – det er dyrere boliger at bygge – så er det ikke rimeligt, at det er dem, der i forvejen ofte er svage og bor til leje, der skal betale.
Det må være hele samfundet, der betaler for de her ting.
Jeg vil gerne henlede ministerens opmærksomhed på det høringssvar, der er kommet fra Rådet for Socialt Udsatte med Preben Brandt som formand, der retter en rimelig kraftig kritik mod det her.
Hvad mener socialministeren om det?
Jeg mener, at hvis der er en, man må lytte til som socialminister, så må det da være formanden for Rådet for Socialt Udsatte.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Undskyld, det sidste bliver jeg lige nødt til at have en gang til.
M022S14321560ALFV.FM Page 1516
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Jeg er helt uenig i, at der er tale om en særskat.
Vi har valgt en særlig konstruktion for alle lejligheder i den almene sektor, som bl.a. går ud på, at huslejen ligger fast, så man kender den til enhver tid.
Det giver en enorm tryghed, og man løber ikke nogen risiko, uanset om økonomien ændrer sig eller ej, eller om renten går op eller ned.
Det er den konstruktion, vi har valgt i den almene sektor, og derfor fortsætter huslejeindbetalingen, efter at de lån, der oprindelig finansierede byggeriet, er udamortiserede, og det synes jeg er en enorm styrke i den almene sektor.
Det, der er vigtigt, er at tilgodese, at midlerne forbliver i sektoren og kommer lejerne til gode, både i form af vedligeholdelse af den eksisterende boligmasse og i form af det nybyggeri, der løbende er behov for.
Der kommer rigtig mange penge i Landsbyggefonden, når vi ser nogle år frem, og jeg synes, det er vigtigt at træffe beslutning om, hvordan de penge skal bruges.
Jeg kan forstå, at fru Lissa Mathiasen er tilhænger af ældreegnede boliger.
Jeg skal bare hilse og sige, at størstedelen af de boliger, der er bygget i de seneste år, faktisk er ældreegnede boliger, og så er det jo underligt, at hr. Carsten Hansen kritiserer, at der er blevet brugt penge på området.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Det er jo fantastisk at høre, at ministeren efter så mange år i både Europa-Parlamentet og her ikke kan forstå, hvordan politik hænger sammen, men det skal jeg i øvrigt overlade til ministeren selv.
Er det ikke korrekt, at af skade bliver man klog, men sjældent rig?
Er det ikke korrekt, at forudsætningen for den aftale, vi lavede med regeringen i 2002, i virkeligheden var et langt, langt mindre beløb, under halvdelen af det, man faktisk har taget til ydelsesstøtte?
Og er det ikke korrekt, at vi i virkeligheden gik med i aftalen for at skaffe noget mere?
I det oprindelige oplæg var der jo kun sat 1,1 mia. kr. af til renovering, men vi fik faktisk afsat 400 mio. kr. ekstra, og det vil jeg gerne bede ministeren at bekræfte.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jamen når jeg stiller det her spørgsmål, er der selvfølgelig ingen, der må misforstå, at vi er meget, meget glade for også at få en plejehjemsgaranti.
Vi er sådan set meget glade for, at vi op igennem 1990’erne har kunnet se nye, gode plejehjemspladser blive etableret.
Men der, hvor bruddet er sket – og det ellers ikke lå som en del af aftalen, da den blev lavet, om den nye finansiering, om plejehjemspladser, om ældreboliger – er der, hvor man lige pludselig siger, at det her er en opgave, der skal privatiseres i form af, at det er lejerne, der via en særskat skal finansiere det her.
Nu er det ikke samfundets, nu er det ikke statens opgave mere.
Den uretfærdighed, der ligger i det, var sådan set det, der var mit ærinde med det her.
For selvfølgelig glæder vi os over, og mener også, vi fortsat skal have alle de plejehjemspladser, der er behov for.
Det er bare noget, vi skal betale via vores skat, fuldstændig som også tidligere finansminister Palle Simonsen og andre i deres høringssvar har givet udtryk for.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Vil ministeren ikke erkende, at det, der henvises til, er overvejelser, der knyttede sig til L 53 i 2002, og at det, der nu gennemføres, har vist sig at være konsekvensen af L 53?
Man tømmer den jo helt, og derfor vil jeg sige, at det er et andet spørgsmål i dag end det, der blev drøftet i 2002, og derfor bør regeringen også sørge for en fornyet juridisk gennemgang af forslagets forhold til grundlovens § 73.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg mener ikke, der er brug for hverken en fornyet konkret vurdering af lovforslaget fra Justitsministeriets side eller for at forelægge kammeradvokaten det.
Jeg er sådan set ikke i tvivl, for jeg mener, at lovgivningen om Landsbyggefonden er ganske klar, som jeg også har refereret til.
Men når jeg får et høringssvar, der peger på problemet, er det klart, at jeg i kommentaren til høringssvaret også har en kommentar til det, der er blevet påpeget.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Det er blevet sagt, at det er nonsens at tale om, at lejernes penge stjæles, men det er vel ikke mere nonsens, end at regeringen selv har stillet spørgsmål.
Man har jo spurgt Justitsministeriet, om det er i overensstemmelse med grundloven, at man eksproprierer folks penge – eller tyveri sagt på almindelig dansk.
Man får godt nok det svar tilbage fra Justitsministeriet, at det ikke er tyveri, men som vi har været inde på før, er det jo ikke sikkert, vi bare skal tro på det, når regeringen siger, at det ikke er tyveri.
For det første: Er der ikke brug for at få en fornyet konkret vurdering fra Justitsministeriet af det, der sker nu, og ikke bare en henvisning til et dokument fra 2002?
Og for det andet: Vil regeringen gå med til, at spørgsmålet forelægges kammeradvokaten?
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Jeg er enig, og derfor er jeg også glad for, at Socialdemokratiet ikke er med i den her aftale.
Men må jeg så ikke sige, at det jo desværre er en sygdom, der er udbredt i Folketinget, at når man siger, at man skal finansiere et eller andet godt formål, så tager man pengene fra samme gruppe.
Her skal vi finansiere nogle forbedringer inden for lejeboligområdet, og så tager vi pengene fra lejerne.
På samme måde, når man skal finansiere nogle forbedringer for førtidspensionister, M022S14321560ALFV.FM Page 1514 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Det er helt i forlængelse af det, jeg tidligere har svaret, at nogle opgaver og noget finansiering, som burde klares af os alle sammen via skatten, tager man nu her og sparer staten for, sådan at det kun er nogle borgere og ikke alle skatteborgere, men kun de skatteborgere, der bor i almene boliger, der finansierer det pågældende formål, som vi burde løfte i fællesskab.
Det er fuldstændig korrekt.
Det er også derfor, at jeg synes, det er et korrekt billede, selv om jeg godt ved, at Det Radikale Venstre ikke kan lide det, at man altså tager et stort milliardbeløb fra lejerne i det her land, som ubeskåret går til ejerne i form af skattelettelser på ejerboligmarkedet.
O.k., der er lidt tilovers, man har indtil videre taget 8 mia. kr. og har indtil videre kun givet 5 mia. kr. til ejerne, men skattestoppet fortsætter jo også næste år og næste år, så det skal nok komme til at passe: 8 mia. kr. fra lejerne direkte til ejerne.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Det er sådan set en opfølgning på et af de spørgsmål, der just er blevet stillet af fru Charlotte Fischer, som spørger, om hr. Frank Aaen er enig i, at hver en krone fra Landsbyggefonden er gået til gavn for lejerne.
Jeg vil godt høre, om hr. Frank Aaen deler det synspunkt set i forhold til, at ca. 1 mia. kr. i gennemsnit er gået om året fra 2002, og noget tyder på, at det også vil komme til at ske både i år og næste år, til at bygge plejehjemspladser og til at bygge ældreboliger.
Derfor vil jeg godt høre, om hr. Frank Aaen mener, at man dermed kan sige, at hver en krone er gået til fordel for lejerne, eftersom det heldigvis er alle, der har behov for en plejehjemsplads eller en ældrebolig, der får lov til at flytte i en sådan – og som vi selvfølgelig kun kan glæde os over vi har og er enige om vi skal have bygget.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Nu er det jo sjældent, at tyveknægte indrømmer, at de er tyveknægte, og det er også meget ofte sådan, at tyveknægte meget rørende fortæller om, at de har brugt pengene til et eller andet godt formål, så det skal vi ikke gå videre i.
Jeg vil bare sige, at det, der står tilbage her, er nogle udgifter, som staten hidtil har afholdt og har skullet afholde.
Der går man nu ind og lader staten spare pengene, og så hugger man dem i stedet for i Landsbyggefonden.
M022S14321560ALFV.FM
Page 1513
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Jeg vil gerne igen understrege, at Landsbyggefonden i sin konstruktion er utrolig flot og solidarisk, fordi den hjælper lejere i én del af det almene boligbyggeri til at hjælpe lejere i en anden del.
Hvis der er heldige lejere og uheldige lejere, så hjælper de hinanden.
Det er utrolig flot og solidarisk.
Men nu tømmer man jo kassen – nu tømmer man jo kassen! – sådan, at når der om nogle få år er nogle, der har brug for penge til at renovere deres boligbyggeri, kan de ikke få støtte fra Landsbyggefonden, og så er de nødt til at sætte huslejen op, for det er den eneste anden finansieringskilde, der er.
Så med det, man gør nu, er Det Radikale Venstre med til at tvinge huslejestigninger igennem i kommende boligområder, hvor man har brug for at renovere, og man kan ikke få pengene fra Landsbyggefonden, for der er pengene blevet taget.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
For at være helt sikker: I vores øjne er det det rene nonsens at tale om noget tyveri, og pointen er jo sådan set, at hver en krone går til at skabe en god, attraktiv almen boligsektor – også i de lejeres interesse, der allerede bor i den almene boligsektor.
Kunne det ikke kaldes et lidt gammeldags og meget snævert solidaritetsbegreb, man har, hvis man siger, at de penge, som bliver betalt ind fra lejerne i de eksisterende boliger, kun skal gå til lejerne selv, til trods for at de her lejere jo altså også nyder godt af, at de er understøttet af det offentlige?
Det andet er, at jeg godt vil have bekræftet, at det jo ikke er sådan, at staten ikke har nogen udgifter i forbindelse med nybyggeri.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Tak for det.
Så vil jeg sige, at selvfølgelig skal der bygges nyt.
Det har De Radikale og den tidligere regering og SF og Enhedslisten jo været med til f.eks. ved at fremme boligbyggeriet ved at nedsætte den grundkapital, der skal betales, ved at staten betalte mere til nybyggeri.
Det er vi fuldt ud tilhængere af: at staten med sine bidrag sørger for at øge boligbyggeriet, så vi får flere gode og billige boliger.
Men vi er imod det, der sker her, og som Det Radikale Venstre desværre er med til, nemlig at de penge, som staten skulle betale, og som de i øvrigt betaler til de private boligejere, bl.a. igennem rentefradraget, beslutter man sig herfra at staten skal spare, og i stedet for tager man penge op af Landsbyggefonden, altså stjæler lejernes penge.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Enhedslistens ordfører viderefører retorikken om det store tyveri og siger, at vi nu tager 8 mia. kr. fra lejerne i Landsbyggefonden.
Jeg vil egentlig godt prøve bare at få fastholdt det her med tyveriet, for er det ikke sådan, at hver en krone, der bliver brugt i forbindelse med det her lovforslag, går til den almene sektor?
Er det sådan, at det egentlig er smaddersolidarisk kun at fokusere på lejerne i de eksisterende boliger?
Er der ikke også et solidarisk behov, kan man sige, for at tænke på dem, der står helt uden boliger, og som faktisk har brug for, at der bliver bygget nogle nye boliger?
Er det ikke sådan, at man kan sige, at de lejere, der bor i de eksisterende boliger, måske også har en meget stor interesse i, at der bliver bygget nyt, for ellers kan man heller ikke bryde den onde cirkel, som faktisk findes mange steder?
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Man kan sagtens forestille sig en ændring, hvor man frigør den almene boligsektor fra staten.
Det kunne der måske være en god idé i at overveje.
Det vil ikke ændre ved, at jeg stadig væk mener, at der skal være en solidarisk ordning mellem de forskellige boligforeninger.
Jeg synes, det er meget fint, at man har en solidarisk ordning, hvor man hjælper hinanden, så de, der er heldige at bo i en god boligforening, hjælper dem, der er så uheldige at bo i en mindre god boligforening.
Derfor går jeg ind for det solidariske element, som Landsbyggefonden er udtryk for.
Men vi blev altså enige om, og det er jeg da glad for, må jeg sige til hr. Morten Østergaard, at bare fordi det er et gebyr, der betales efter en lov til en fond, så gør det ikke automatisk, at vi må stjæle fra den fond.
Men det er jo det, der sker her.
For der har været mange udmærkede formål, Landsbyggefonden har kunnet give penge til gennem tiderne, men her tager man direkte nogle penge fra Landsbyggefonden og bruger på nogle opgaver, som staten skulle finansiere.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
Nu er ministeren jo på det seneste blevet meget optaget af, hvordan man kan mindske uligheden i samfundet, og i det lys kunne jeg godt tænke mig at få ministerens vurdering af det her lovforslag.
Og når der er flere udgifter, som bliver tørret af på de dårligst stillede, må det jo alt andet lige øge uligheden i samfundet.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan ministeren stiller sig til det.
Betyder det, at ministeren i dag så er tilhænger af øget ulighed, eller betyder det, at ministeren vil tage initiativ til at ændre nogle af principperne bag det her lovforslag?
M022S14321560ALFV.FM Page 1519
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Nej, det er jeg simpelt hen helt uenig i.
Jeg synes, situationen og forslaget meget ligner det, der blev taget stilling til i 2002, fordi det stort set er det samme, der videreføres.
Vi forhøjer renoveringsrammen med 625 mio. kr., og vi laver en aftale om finansiering af nybyggeri, dog med en fifty-fifty-finansiering.
Staten betaler 50 pct. og Landsbyggefonden 50 pct., og hvis vi ser på andelen, er den faktisk mindre end i de tidligere år, så jeg mener, at situationerne ligner hinanden meget.
Hr. Morten Homann har fuldstændig ret i, at jeg er meget optaget af at mindske uligheden og i øvrigt altid har været det.
Jeg synes, det er så vigtigt at sikre alle fair og lige muligheder, og jeg synes jo om noget, at vi med det her forslag faktisk giver gode muligheder for flere mennesker bl.a. til at få en lejlighed i den almene sektor qua det, at vi også sikrer, at der fortsat bliver bygget nyt.
Samtidig imødekommer vi så det behov, der kan være for renovering rundtomkring, og så gør vi en gevaldig indsats over for ghettoproblemerne.
Her har vi i hvert fald også et meget væsentligt område med hensyn til at sikre en bedre integration og en bedre sammenhæng mellem de belastede områder og det omkringliggende samfund.
Så hr. Morten Homann har fuldstændig ret i, at det her ligger helt på linje med det at gribe ind for at mindske uligheden og give alle gode muligheder for f.eks. at få en god bolig at bo og leve i.
Med hensyn til loftet er det et loft over statens ydelsesstøtte.
Jeg tror, det efterhånden er velkendt, at når det drejer sig om Landsbyggefondens bidrag, er der en aftale mellem partierne om at følge udviklingen på området nøje og mødes igen, hvis det mod forventning skulle vise sig, at aktiviteten bliver større end den, vi skønner på nuværende tidspunkt.
Det tror jeg nok jeg har svaret på ganske mange gange.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jeg må sige, at hr. Morten Homanns vinkel er helt skæv.
Det er tværtimod sådan, at regeringen netop mener det alvorligt, og det er derfor, vi nu tager initiativ til, at de her midler kommer lejerne til gode.
Jeg synes ikke, de bare skal være i fonden og ikke gøre nytte i forbindelse med de problemer, der er i den almene sektor.
Så de penge, der er indbetalt og nu kommer ind i Landsbyggefonden, bliver brugt helt i overensstemmelse med det, der er formålet med Landsbyggefonden.
Hr. Morten Homann bliver nødt til at forholde sig til, hvad der er formålet med Landsbyggefonden, og det ligger i hvert fald helt klart, at jeg ikke vil lave en aftale, der går på tværs af det, der er formålet med Landsbyggefonden.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Så hr. Frank Aaen mener altså ikke, at det er rigtigt, at der allerede helt fra start, da man lavede den almene sektor, var taget højde for, at man ikke skulle sænke huslejen, samtidig med at lånene blev udamortiserede, at man skulle blive ved at tage den samme husleje – og først senere opretter man så Landsbyggefonden til at tage sig af det.
Det er egentlig en meget fin, ja, man fristes til at sige en solidarisk ordning, hvor det bliver planlagt rundtomkring.
Men jeg vil bare spørge hr. Frank Aaen, om man så kan forvente, at hvis det nu lykkes os at komme igennem med, at sektoren skal frigøres fra staten og være selvfinansierende – ja, vi kunne fristes til at kalde det en liberalisering af den almene sektor – så vil hr. Frank Aaen bifalde det, fordi man så ville have sikret, at den her centralkomité, som Landsbyggefonden jo i en eller anden sammenhæng er, ikke længere ville være til stede.
Så ville sektoren få lov at leve godt og trygt for sig selv.
Ville hr. Frank Aaen bifalde sådan en liberalisering?
M022S14321560ALFV.FM Page 1512
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Nu er det jo ikke os fra Socialdemokratiets side, der har nogen interesse i at trampe rundt i, hvordan forløbet har været.
Det er ministeren, der M022S14321560ALFV.FM Page 1526 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM bliver ved med at gentage, at det er os, der ønsker at stå udenfor, men sagen er jo, at ministeren valgte at afbryde forhandlingerne.
Vi fremlagde vores forslag, og der var i hvert fald en måned til at tygge drøv på forslagene, men ikke desto mindre ventede ministeren hele den måned med at tage stilling til, at man ikke kunne imødekomme vores ønsker.
Med hensyn til spørgsmålet om loftet har jeg ikke fået noget svar på det, men det vil jeg gerne have.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Angående forhandlingsforløbet er jeg faktisk lidt forundret over, at hr. Rasmus Prehn ønsker at vade rundt i det, for der er jo mange gode ting, man kunne henvise til.
De blev smidt ind i forhandlingerne, og det er jo udmærket kendt af alle, også af hr. Rasmus Prehn, at det fik nogle konsekvenser.
Jeg er som sagt meget forundret over, at Socialdemokraterne valgte at melde sig fuldstændig ud af forhandlingerne, for om noget kan vi jo høre i dag, at der er interesse for, hvordan der egentlig bliver prioriteret fremover med forskellige lånetyper, hvad vilkårene for den almene sektor bliver, og hvordan renovering og nybyggeri bliver prioriteret osv.
Men det er jo Socialdemokraterne selv, der har valgt at sige, at det store arbejde, der ligger foran os med at diskutere, hvordan sektoren kan blive mere selvbærende fremover, vil man ikke være med i.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Ministeren har flere gange gentaget påstanden om, at Socialdemokratiet har valgt at stå uden for aftalen, men jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at det rent faktisk var ministeren selv, der afbrød forhandlingerne ved at sige: Jeg er ikke i stand til at imødekomme de krav, som Socialdemokratiet har stillet, jeg ønsker ikke lavere husleje, og jeg ønsker ikke det samme, som Socialdemokratiet har fremlagt.
Med hensyn til loftet er det jo sådan, at det, at der er et loft over, hvor meget staten skal bidrage med, alt andet lige betyder, at der påhviler Landsbyggefonden en større betalingsbyrde.
Kan ministeren bekræfte det?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg tror, jeg allerede har besvaret spørgsmålet ved at gøre det klart, at partierne bag aftalen har aftalt at mødes og i øvrigt har aftalt at følge udviklingen på området tæt.
Jeg skal i øvrigt sige, at skulle der ske det, at der bliver større byggeaktivitet end forventet, vil der komme et voldsomt træk på både de statslige midler og Landsbyggefonden, som jeg lige skal understrege en gang til jo har til formål at støtte både renovering og nybyggeri.