runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Det er måske nyt for Det Radikale Venstre, men det synspunkt har vi egentlig altid haft, det synes vi er ret logisk.
Men fru Elisabeth Arnold kommer åbenbart ikke rundt og ser problemerne.
Jeg vil lige starte med at sige, at det jo er en meget stor usandhed, at man ikke vil bo på et gammelt plejehjem.
Hvis man følger bare lidt af debatten, der foregår i København blandt ældre, vil man opleve, hvordan man tvangsflytter ældre mennesker, der ikke har en ret til deres bolig, som alle andre lejere har, på trods af at de betaler huslejen, og som hellere ville blive, hvor de var, i de gamle plejehjem, end at blive flyttet over i noget nyt.
Tænk hvis det blev respekteret, at selv om man er på et plejehjem, har man den samme ret som andre lejere, der selv betaler deres leje.
Og må vi sige, at dette at kunne vælge selvfølgelig er at vælge mellem det, der er, og det vil sige, at det ikke er det, politikerne egentlig har fastlagt, men det er det, som andre aktører måske også gerne vil bidrage med.
Der er jo i dag selvejende institutioner, der historisk gennem mange år har drevet plejehjem, hvor det egentlig er kommunerne, der har absorberet den kompetence, der lå i disse gamle selvejende systemer.
Der er ikke noget i vejen for, at man vil opleve ved efterspørgsel, at de i virkeligheden kan blomstre op og være et supplerende tilbud til det, som lokalt folkevalgte bestemmer.
For det er altså ikke dyrere, hvis det beløb, der følger med, er det, det koster i eget regi. Det er altså ikke dyrere, at man bor på den ene adresse end på den anden adresse i et selvvalgt plejehjem
, hvis det, der følger med, er det prisniveau, der egentlig er anlagt for kommunen.
Må jeg så sige til Socialdemokratiet om det med beskæftigelsen, at det er regeringens skyld.
Det er meget svært at forstå, hvordan det at opkræve 2 mia. kr. i nye skatter og afgifter, at inddrage 13 mia. kr. ekstra i likviditet næste år som følge af kortere momskredittid, hjælper på beskæftigelsen. Sandheden er, at de fleste af de forslag, der vedtages herinde, gør det sværere at drive virksomhed.
Hvis man bevæger sig, vil man opleve, at de fleste ledere i virksomheder føler, at den lovgivning herindefra begrænser ...
Frode Sørensen (S), 2000-12-14:
Venstres ordfører brugte meget af sin tid på påstanden om, at Socialdemokratiet synes, at det er Venstres skyld, og jeg fik faktisk lidt medfølelse med Venstres ordfører, så det vil jeg da gerne afhjælpe.
forrygende godt med beskæftigelsen, med økonomien, med renten og med eksporten.
Nu fik erhvervsområdet jo faktisk meget lidt plads i hr. Thor Pedersens tale, så med baggrund i regeringens erhvervsstrategi, dk21, vil jeg da gerne spørge hr. Thor Pedersen om holdningen til de 24 konkrete erhvervsinitiativer, som gennemføres i 2001.
Hvordan er holdningen til de 24 initiativer?
Og ikke mindst, hvordan er viljen til også at være med til at finansiere et beløb, som jo i 2001 bliver på 350 mio. kr. og over de næste 3 år vil komme over 1 mia. kr., til gavn og glæde for erhvervslivet og os alle sammen?
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-14:
Så sagde hr. Thor Pedersen en meget, meget vigtig sætning, en bisætning, der lød: Kun de fysiske rammer sætter grænsen.
Det var jeg meget glad for, for det var jo en tilståelsessag.
Lad os forestille os, at vi har en kommune, hvor der er to plejehjem: et gammelt plejehjem, hvor der ikke er elevator; beboerne skal bæres op og ned ad trapperne.
De har ikke særlig gode toiletforhold; de har i det hele taget ikke særlig gode sanitære forhold.
Så er der et moderne plejehjem i kommunen, som alle elsker, og alle gerne vil ind på.
Ingen ønsker at komme på det gamle plejehjem.
Hvor er det frie valg så henne, hr. Thor Pedersen?
Hvis det frie valg skal fungere, skal der jo være noget at vælge imellem.
Hvis der ikke er noget at vælge imellem, så vil jeg gerne spørge Venstre: Vil Venstre udvide de fysiske grænser, så det frie valg bliver en realitet?
Og hvis Venstre vil det, kan det så kombineres med et skattestop?
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Det er både til hr. Hækkerup og til fru Margot Torp.
Det er helt klart, at der ligger en vækstfilosofi bag dette med at stimulere til beskæftigelse i private virksomheder, som er i stand til at eksportere deres produkter, altså dette med, at skal man få folk i arbejde, skal man kunne producere sine varer, så de kan sælges og især på de udenlandske markeder.
Problemet for Danmark er, at vi taber markedsandele.
Og det er skjult gennem den vækst, der er i de lande, vi eksporterer til.
Vi konstaterer godt nok, at vi eksporterer mere, men vi taber relativt i forhold til andre lande, der går ind og tager en større del af væksten
, fordi vores konkurrenceevne ikke er god nok. Derfor er det lovgivers ansvar ikke at lægge byrder på virksomhederne, men at lette dem for byrder, så man kan sælge flere varer, kan få flere i arbejde og i fællesskab kan skabe det rummelige arbejdsmarked, som vi ønsker, for at begrænse antallet, som bliver skubbet ud på et sidespor i forhold til et aktivt arbejdsliv. Hr. Erling Christensen siger, at vi ser igennem fingre med lovovertrædere.
Jeg ved ikke, hvor man har den opfattelse fra.
Det synspunkt, vi har, er, at vi skal hjælpe til, at man ikke begår lovbrud, og det gælder for langt den største del af bilisterne, at de er lovlydige borgere.
Nu hørte jeg selv den socialdemokratiske ordfører sige
, at selv om han har en trailer, betyder det ikke, at han bryder loven.
Fordi man har en bil, behøver man ikke at bryde loven.
Det gælder vel for medlemmer af Folketinget
som for alle andre, at man gerne vil overholde hastighedsgrænserne.
Dér kan man hjælpe ved lystavler, der viser, hvad hastigheden egentlig er.
Det har vi gode erfaringer med, og de erfaringer viser, at hastigheden reduceres tre gange så meget som dér, hvor man etablerer fartfælder.
Problemet er blot, at det ikke giver penge i kassen. Regeringen har besluttet, at danske bilister skal betale
400 mio. kr. mere i bøder
De er lagt ind i finansloven og brugt ...
Ole Hækkerup (S), 2000-12-14:
Jeg skal begynde med et opklarende spørgsmål.
I hr. Thor Pedersens ordførertale tror jeg, der var en vending, der hedder: Når lov og orden bliver lov og orden, og jeg mener også, der var en vending - men det er her, jeg er lidt usikker - der lød: at skattelettelser bliver skattelettelser; jeg tror, den kom umiddelbart efter sætningen når lov og orden bliver lov og orden; jeg er ikke helt sikker.
Men under alle omstændigheder er det min oplevelse, at der er flere andre Venstrefolk, der har været ude og sige, at med tiden, efterhånden som man får afviklet mere og mere af gælden, skal der skabes rum til skattelettelser.
Men hvorom alting er, så vil jeg gerne understrege, at der må være nogle økonomiske omstændigheder, Venstre har tænkt over skal være til stede, før man kan lade folk slippe billigere i skat.
Er det, når den offentlige gæld er fuldstændig afviklet, at man kan begynde at overveje skattelettelser, eller hvornår er det i tidsperspektivet, Venstre forestiller sig at man kan begynde at nedsætte skatten?
Erling Christensen (S), 2000-12-14:
Man vil se igennem fingre med dem, der overtræder færdselsloven.
Nu i dag vil Venstre give information, siger hr. Thor Pedersen.
Kan hr. Thor Pedersen, som jo ser skatten som et stort spøgelse, så fortælle mig: Når de danske aktiekurser stiger og stiger, eksporten stiger, og der er overskud på handelsbalancen, der tjenes penge i Danmark, og erhvervslivet har gode vilkår, er det så, fordi det går rigtig skidt i Danmark?
Jeppe Kofod (S), 2000-12-14:
Hr. Thor Pedersen var både i går og i dag inde på spørgsmålet
om vores udviklingsbistand
, og her synes jeg virkelig man får afdækket Venstres sande ansigt.
Når hr. Thor Pedersen bliver presset bare en smule, ser man, at det eneste, han kan pege på af finansiering til skattelettelser og andre gode formål, er nedskæring i udviklingsbistanden.
Zimbabwe bliver nævnt, et samarbejde med diktaturstater, med terrorstater osv.
Det kunne være, hr. Thor Pedersen skulle sætte sig lidt ind i, hvad det er, vi laver i dansk udviklingsbistand.
For det første har vi afbrudt samarbejdet med Mugabe, men det er gået fuldstændig hen over hovedet på hr. Thor Pedersen.
Hvorfor er vi så i Zimbabwe, når det gælder sundhedssektoren, når det gælder hjælpen til de 30 pct. af befolkningen, der er ramt af hiv?
Det er vi for at undgå, at den her katastrofe udvikler sig til en meget, meget alvorlig katastrofe for hele verden.
Jeg vil bare lige nævne, at 400.000 børn i dag er forældreløse på grund af, at hiv/aids-epidemien har eksisteret i Zimbabwe.
Derfor er vi der.
Og det er et udtryk for ren populisme, for Venstres magtbegær og kynisme, at man hver gang, man bliver presset lidt i en finanslovdebat, peger på, at man bare med god samvittighed kan tage hver fjerde bistandskrone, og dermed kan 800 millioner mennesker gå sultne i seng hver aften.
Velbekomme!
Pernille Blach Hansen (S), 2000-12-14:
Man kan med rette beskylde Venstres finansordfører for en hel masse, men i hvert fald ikke for at svare på spørgsmålene.
Det er der ingen fare for overhovedet, så derfor vil jeg stille dem igen. Synes Venstres finansordfører ikke, det er et problem, at det her fra Venstre hævdes, at man kan få en hel masse frit valg, uden at det koster noget, samtidig med at Amtsrådsforeningens formand, Kresten Philipsen, har sagt til Jyllands-Posten, at det ikke kan lade sig gøre både at holde skatten i ro og samtidig give folk et frit valg til at vælge?
Der er jo ikke stillet nogen krav til privathospitalerne i Venstres finanslovoplæg, så punkt 1: Hvordan vil Venstre sikre, at patienter med sjældne lidelser og sjældne sygdomme stadig væk får behandling?
Punkt 2: Hvordan vil Venstre sikre genoptræningen?
Og punkt 3: Hvordan vil Venstre sikre, at speciallæger uddannes og der bliver forsket, når der overhovedet ingen krav stilles til privathospitaler overhovedet?
Det her er jo ikke et forsøg på at gavne patienterne.
Det her er et forsøg på at gavne privathospitalerne.
Det kan Venstre lige så godt indrømme med det samme.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Til hr. Ole Sohn: En meget stor del af problemet inden for sygehusvæsenet er arbejdsfordeling, det er stive regler, det er måden, man fordeler budgettet på, det er kampe mellem forskellige grupper, lægegrupper, sygeplejergrupper, reservelæger, fysioterapeuter, ergoterapeuter, portører, som bestemmer, hvornår patienten kommer til operationsafsnittet - måske - som i gamle dage, når det passede portørgruppen osv.
Det er det, man finder ud af, når man tager den dialog med sygehusvæsenet om, hvilke problemer de gerne så løst.
Forudsætningen for det rigtige arbejdsmiljø er, at man bryder med de regler og sikrer, at ressourcen til behandling kommer udefra, i takt med at man egentlig behandler, så man ikke fokuserer på det, man ikke har råd til, men fokuserer på alt det, man kan og gerne vil have lov til.
Sådan er virkelighedens verden.
Jeg er for så vidt også glad for, at hr. Villy Søvndal spørger til det med behandlersystemet, for det skal ikke opfattes negativt.
For det er jo det, vi vender om: Hvor medarbejderen tidligere måske skulle beskrive alt det, man ikke kunne, for at opnå en forsørgelsesindkomst, skal medarbejderen nu beskrive alt det, man kan.
Det er det, jeg kalder for, at man er i behandlersystemet, altså at man er i gode hænder hos de kommunale sagsbehandlere, som skal hjælpe én med hensyn til en arbejdsmulighed, hvor man fokuserer på det, man kan.
Til fru Pernille Blach Hansen: Nu må jeg sige, at historisk set - hvis vi glemmer personer - har hertugdømmerne mod syd egentlig altid opponeret lidt mod centralmagten i København.
Det vil man kunne se historisk.
Så der kan være en afsmitning, men det afgørende er, at vi for det første siger, at det er et offentligt ansvar at sikre, at der altid er et offentligt tilbud om gratis behandling for de lidelser, der kan behandles, men derudover, at man har retten til at vælge et andet behandlingssted for de samme penge.
Det er meget enkelt.
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Jeg spurgte i mit tidligere indlæg, om der grundlæggende er forskel på regeringens og højrefløjens skattepolitik.
Jeg spurgte, om forskellen kun er, hvem der er bedst til at sikre statens indtægter.
Hvis det er det, der er forskellen, er jeg ikke i tvivl om, at regeringen kan vinde diskussionen.
Men man kan ikke vinde den politiske debat - så taber regeringen. For os er forskellen i forhold til højrefløjen, hvem der skal betale.
Vi har det sådan, at med de formuer, nogle mennesker ophober, bør vi genindføre formueskatten, for det er et godt sted at tage penge til velfærd.
Vi har det sådan, at arbejdsfri indtægter, spekulationsgevinster på børsen, bør beskattes mindst lige så hårdt som arbejdsindtægter.
Mit spørgsmål til Socialdemokratiet er: Hvor er forskellen mellem Socialdemokratiet og højrefløjen?
Er Socialdemokratiet enig i de ting, jeg lige har sagt?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-12-14:
Ja, Venstreasernes Thor tordner og lyner, men vi får ingen svar.
Er sandheden ikke, at alt det, man i øjeblikket fra Venstre kritiserer, med alle de skatter, vi har, og at det er helt forfærdeligt, sådan set ikke er så galt? Man mener det jo ikke, fordi skattestoppet betyder, at man ikke vil røre noget ved det.
Nå jo, det kunne godt være, at man ville omprioritere lidt, men kunne vi så ikke få at vide, hvem det er, der skal holde for, og hvem det er, der i givet fald skal have
Det mangler vi et svar på.
Så vil jeg også spørge hr. Thor Pedersen, om man egentlig kan bygge Venstres strategi på, at man skal ud og hente de der 25-30 mia. kr. på en udlicitering, baseret på en udtalelse til Mandag Morgen for et års tid siden, og hvor den derværende person, nemlig Allan Andersen, der var formand for Udliciteringsrådet, rent faktisk efterfølgende ved et møde, hr. Thor Pedersen deltog i den 18. maj i Handelskammeret, har gjort opmærksom på, at det ikke var ment på den måde.
Er det ikke at bygge en økonomisk strategi for velfærdssamfundet på kviksand?
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Der er ingen, der har talt om mirakelkur.
Det har vi ingen forventninger om.
Men det er vores ønske, og det er det løfte, vi giver.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen
: Altså, ufinansieret løfte.
Papirerne ligger der.
Man ved, hvad vi har foreslået.
De fleste af besparelserne er viljeshandlinger, det at gøre det.
Når det gælder lønnen, så er det rammen, man giver til et ministerium.
Hvis man udbyder, så er det en viljeshandling.
Hvis man beskærer ulandsrammen, så er det en viljeshandling.
Der er ikke noget luft i det overhovedet.
Og må jeg sige om det her hemmelige papir: Der er altså ikke noget hemmeligt papir.
Der er lavet nogle beregninger, og så vidt jeg kan se, er vores formand korrekt citeret for det.
Der er lavet sådan nogle beregninger, og de er brugt i et duelmøde, bl.a. med finansministeren og økonomiministeren og på møder ude i landet, og jeg har sagt, at jeg vil tro, at vi kan finde den planche, der har været brugt, og affotografere den. Der er ikke noget hemmeligt.
Vi har ikke brug for hemmelighed, vi har nemlig brug for det, som også er svaret til hr. Jan Petersen: Jeg ved ikke, hvor mange penge der er i kassen i Venstres valgfond, men jeg ved, at vi skulle bruge mange flere penge, hvis vi skal gendrive den manglende viden, som Socialdemokratiet giver udtryk for omkring Venstre.
Jeg synes, at hvis man vil fortælle, hvad Venstre vil, så bør man forsøgsvis læse, hvad vi lægger frem, og der skal vi altså bruge penge til nogle kurser for Socialdemokratiets folketingsmedlemmer, for at man kan fortælle, hvad det er, der står på tryk.
Det koster også penge.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-14:
Ja, for nu at blive i skurvognsjargonen, så kunne man jo fristes til at sige: Kors i skuret!
Venstre har ingen hemmeligheder, siger hr. Thor Pedersen.
Venstre har tilsyneladende heller ikke nogen svar.
Man behøver egentlig blot at nærlæse dagens udpluk af aviserne, hvor der er en række artikler, der taler om ufinansierede løfter til befolkningen.
Kan løfterne holde osv.?
Det er nogle af de spørgsmål, der bliver rejst af journalisterne.
Og hvis vi blot lige vender tilbage til den artikel fra Reuters Finans, så kunne man jo sige, at i den er der jo talt om en fortrolig plan.
Der bruges udtrykket fortrolig.
Nu kan jeg forstå, at det ikke er korrekt, hvad der står i den artikel.
Den er stort set ukorrekt sådan hele vejen igennem.
Jeg synes, det ville være interessant for befolkningen og formentlig også for journalisterne, i hvert fald også for salen her, at få at vide: Hvor er det så, Venstres formand er citeret korrekt i den artikel?
Jeg synes, det ville være rart at få nogle af de svar på bordet.
Hvor er hr. Anders Fogh Rasmussen fejlciteret?
Og hvor er han citeret korrekt?
Det synes jeg ville være rart at få at vide.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Hr. Thor Pedersen oplyste i sit hovedindlæg, at Venstre ikke havde råd til at informere om Venstres politik, og jeg spurgte derfor, hvad Venstre havde af midler til at informere om politik.
Man har råd til at informere om noget af regeringens politik, men ikke det hele.
Kan hr. Thor Pedersen i det mindste ikke bekræfte, at der mindst er 16,5 mio. kr. i Venstres valgkasse? Noget andet er så, at hvis ikke der eksisterer et fortroligt papir om hele sammenhængen i Venstres økonomiske politik, kunne vi så ikke få et dementi fra hr. Anders Fogh Rasmussen?
Jeg troede i og for sig, at vi her havde noget, Venstre ønskede at skjule, men at der måske også var en mulighed for, at man kunne forklare, hvordan paradiset kommer til at hænge sammen.
Nu forstår jeg, at der ikke er nogen plan.
Og det kunne da bekymre, at der ikke er en mirakelkur.
Er det, fordi Venstre ikke er i stand til at lave en sammenhængende beskrivelse af de løfter, man afgiver, og faktisk har reduceret sin økonomiske politik til at være nogle overheads? Eller har Venstre rent faktisk gennemført sådan en vurdering og fundet ud af, at det giver visse problemer at få regningen til at hænge sammen?
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
: Altså skattestop betyder, at vi holder fast i de procenter, vi kender.
Det er det samme med afgifter.
Her er det blot, at hvor de er i faste kroner, holder vi fast i kronebeløbet.
Sådan er det.
Til hr. Henrik Svane: Nu forstod hr. Henrik Svane jo godt det med skurvognen, for det var jo hr. Jan Petersen, der bekendtgjorde, at han havde været i en skurvogn, så det mentale billede havde hr. Jan Petersen, og det er så overført nu til hr. Henrik Svane, kan jeg se, der nikker med hele skuret. Der bliver spurgt: Hvad vil vi med overførsler og løn?
Jamen som i dag.
Vi har da i vores oplæg nøjagtig den samme regulering, når det gælder offentligt ansatte og privat ansatte, og når det gælder overførselsindkomst, som i dag.
Der er overhovedet ingen ændringer.
Vi finansierer ikke noget ved egentlig at gå ind og beskære på reguleringsfaktoren. Så vil jeg sige til hr. Henrik Svane, at vi ikke kan løse alverdens problemer alene i Danmark.
Vi kan yde et bidrag, men vi har et særligt ansvar for at sikre, at den måde, vi bruger pengene på, er den optimale, at vi reflekterer på det, som er sagt af statsrevisorer og andre, af Martin Paldam, som er en af de mest vidende, når det gælder det faglige, om fejlen i dansk bistandspolitik, at vi lærer af det, at vi gør det bedre.
Vi har blot bedt om en evaluering, der kan sikre, at vi i fremtiden gør det bedre, end vi har gjort i fortiden, og under alle omstændigheder at vi ikke hjælper de diktaturer, som jeg tidligere har været inde på.
Til hr. Thulesen Dahl: Jeg forstår godt problemet.
Jeg vil blot sige, at dem, vi tager imod, uanset regelsættene eller om vi kan lide dem eller ej, skal vi behandle ordentligt, så de udgifter, der er forbundet med dem, vi har taget ind i landet, må vi altså lære at leve med.
Men man ved jo, at de forslag og ønsker, vi har, går ud på at gøre mere for at repatriere, omhandler midlertidigt ophold af længere varighed, 7 år, altså noget andet end det, der gælder i dag.
Vi skal gøre mere for dette at målrette, at man kan komme hjem igen, hvor man kom fra.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Der er mange kritiske spørgsmål til hr. Thor Pedersen, også om finansieringen, og der tales om luftballoner, men jeg skal da bare sige på Dansk Folkepartis vegne, at hvis vi kan få paradis på jord efter næste valg, så stemmer vi altså nærmest for.
Men ellers tog jeg ordet for at følge op på det spørgsmål, jeg stillede før omkring integration af udlændinge i Danmark.
Altså nu ser det ud til i år, at der kommer en 17.000 udlændinge gennem asylsystemet og via familiesammenføringer, og det tal, sådan 17.000-18.000-20.000, er et tal på dem, der kommer hvert eneste år til Danmark.
Er det ikke også i hr. Thor Pedersens terminologi uholdbart, at udgifterne fra sidste år til i år på det her område er fordoblet?
Er det ikke dybt bekymrende? Og hvis man skal hjælpe i nærområdet for alvor, er det så ikke nødvendigt, at man ændrer indsatsen fra at integrere folk her i landet til at hjælpe i nærområderne?
Er det ikke den prioritering, der skal til?
Når jeg spørger, så er det, fordi jeg ikke kan forstå, hvorfor Venstre nu melder, at de står bag integrationsloven.
Det var jo ikke det, vi hørte oprindelig, men det er det, vi har hørt både fra fru Birthe Rønn Hornbech og nu i virkeligheden også har fået bekræftet her i dag, og det er brandærgerligt.
Henrik Svane (RV), 2000-12-14:
Det kniber med at få svarene, men mine ører var ved at falde af, da jeg hørte hr. Thor Pedersen svare hr. Jan Petersen følgende: »... den skurvogn, hr. Jan Petersen var i i sit tidligere indlæg.
Jeg har ikke set nogen skurvogn på talerstolen, så det var igen et af Venstres bluffnumre.
Det går hen over forsamlingen, men der skulle altså have været en skurvogn heroppe i første halvleg!
Jeg vil bare lige spørge først: Hvis nu Venstre kommer igennem med det dér skattestop og fastfrysning af visse priser, hvad betyder det så for lønnen for de offentligt ansatte, og hvad betyder det for overførselsindkomsterne?
Må vi få et klart svar.
Er der nu folk i det offentlige, der skal være tilbageholdende med løn, eller hvad?
Det, jeg så heller ikke fik svar på, for ingen af os får ret mange svar i dag, i første indlæg, var følgende: Når vi ved, at 75 pct. af verdens flygtninge findes i nærområderne, og Venstre vil fjerne halvanden milliard derfra, hvornår vil Venstre så stille sig tilfreds?
Når vi når 96 pct. eller 97 pct. af verdens flygtninge i nærområderne?
Er det solidarisk at gå den vej frem for at hjælpe også nogle herhjemme?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Det er en kommentar til det spændende skattestop, som jeg selv synes er en sympatisk tanke.
Men det afhænger lidt af, hvordan man udformer det, for det kan udformes på forskellig måde. Derfor er jeg optaget af hr. Thor Pedersens udformning.
Lad mig tage et meget enkelt eksempel: En person tjener 300.000 kr. og kommer til at betale 150.000 kr. i skat.
Det er indkomstskat, det er moms, og det kan være forskellige typer afgifter, vandafgift osv. Så har vedkommende en merindtægt det følgende år på i alt 5 pct.
Hvor meget bliver så skatten?
Bliver det så stadig 50 pct., man betaler næste år også, eller hvordan er den samlede skatteprocent eller det samlede skattebeløb?
Hvis jeg bare sådan ved et eksempel kunne få det klargjort, vil jeg være taknemlig.