runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2000-11-21:
Jeg er altså nødt til lige at bore lidt mere i det.
Når hr. Duetoft siger, at når der er gået et år eller to, så ser vi, hvad der så er sket.
Jamen er det ikke et utrolig løst grundlag at udbetale så mange penge til TV 2 på?
Det er trods alt lytterne, der skal betale det. Og så vil jeg gerne vide, når det år eller to er gået, tager man så sådan et målebånd frem og ser på, hvor mange børneudsendelser TV 2 kørte, før de fik de 60 mio. kr., og på, hvor mange ekstra timer de nu kører pr. år?
Er det sådan, det skal måles?
Skal der ikke også indgå en kvalitetsfaktor, og hvem lægger så normen for den kvalitetsfaktor?
Jeg synes, der er mange løse ender i det her, og jeg har utrolig svært ved at forstå, når man sad deroppe på en god kro, og når man samtidig kunne gå ud og nyde den gode natur, at man så ikke kunne finde nogen løsninger, der lavede et skudsikkert system.
Det er trods alt mange penge, der væltes ud i systemet, uden at man sådan siger andet end: Nå, når der er gået et par år, er det sikkert i orden, og er det ikke, ja, så får de ikke nogen påtale af den grund.
Er vi også enige om det?
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-21:
Vi har med stor interesse fulgt de udmøntninger
af medieaftalen, der er lavet, og de ændringer, der er kommet ud af det, og vi vil gerne positivt kvittere for den præcisering og styrkelse af hele public service begrebet, der er sket i loven.
Vi har også tidligere talt om det kommercielle pres, som fusioner og mediekoncentrationer sætter lødighed og kvalitet under, og vi noterer os en styrkelse af udbudet af dansk kunst og kultur.
Det kan være med til at sikre, at de eksisterende public service-stationer ikke bare bliver et kommercielt halehæng til offentlige licensmidler.
Vi ser TV 2 som en national public service-station, der konkurrerer med de internationale giganter på det danske reklamemarked, en konkurrence på kvalitet og nyheder.
Lovforslaget er på en række områder et bedre udgangspunkt end det medieforlig, vi gik ud af.
Vi er positive over for den omlægning af licensen, der lægges op til med en mere effektiv erhvervsopkrævning, men vi er betænkelige ved den 4-5 pct.s stigning i licensen, der også lægges op til.
Vi håber, vi tager fejl på det område, men det er vores opfattelse, at det med det udbud, der kommer med yderligere kommercialisering og egenbetaling, i det lange løb vil blive umuligt at holde den høje brugerbetaling, som licensen jo er, i ave, og vi ville foretrække en omlægning i retning af skattefinansiering.
Siden debatten om medieforliget her i Tinget har en arbejdsgruppe forestået etablering af et digitalt jordbaseret sendenet.
Det er perspektivrigt, og det vil kunne dække et større offentligt behov og etablere den nødvendige teknologiske mulighed for billige multimedieydelser og interaktive ydelser.
Det er vores ønske, at dette sendenet etableres i offentligt regi, så det ikke underkastes udbud og dermed kan blive en brik i spillet mellem private konkurrenter.
Reglerne om børnereklamer er strammet op til fordel for især de mindste børn, og det er godt.
Vi stiller os dog stadig uforstående over for den åbning, der ligger i, at bevægelig sponsorering i DR tillades.
Den form for reklame mener vi faktisk ikke, at især TV 2 har været særlig gode til at administrere, og der er ingen grund til at friste de svage sjæle i tv-stationernes ledelse unødigt.
Så er der spørgsmålet om udbud af den fjerde og den femte radiokanal.
Vi noterer os med tilfredshed, at public service-forpligtelsen står klart over udbudet, men vi er netop derfor af den opfattelse, at der kan blive problemer i EU, herunder i hvilket omfang Radio og tv-nævnet kan tage nationale kulturelle hensyn.
Det er et af de spørgsmål, vi gerne vil have afklaret.
Vi vil ligeledes spørge, om det kan forlanges, at der sendes fra Danmark, og at der hermed ikke røres ved de ophavsretlige bestemmelser som følge af dansk lovgivning.
Alt i alt kan jeg slutte af med at sige, at vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, og uanset om det ender med, at vi kan tilslutte os lovforslaget eller ej, er det vigtigste for os at styrke public service og sikre, at den ikke undermineres.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Venstre tilsluttede sig denne her lov sidste år, selv om det lå klart, at man tog patienterne som gidsler: De syge skulle betale mere for deres medicin.
Skal jeg forstå hr. Preben Rudiengaards udtalelser her
sådan, at Venstre nu er indstillet på fortsat at tage de syge som gidsler, hvis ikke Venstre kan komme igennem med sine krav til, hvordan den fortsatte undersøgelse vedrørende medicinpriser skal foretages?
Hanne Andersen (S), 2000-11-21:
For det første forstår jeg ikke rigtig hr. Preben Rudiengaards udlægning af kommissoriet, for her står der, at det er regeringens hensigt, at der i den periode, hvor suspensionen af reglerne om tilskud til den europæiske gennemsnitspris og den særlige prisregulering er i kraft, gennemføres et udvalgsarbejde med henblik på at anvise modeller til sikring af målsætningen om at sikre priserne i Danmark på det europæiske niveau.
For det andet vil jeg gerne sige til hr. Preben Rudiengaard, at hvis industrien havde nedsat priserne til det niveau, der var forudsætningen, så havde vi vel ikke haft noget problem i dag.
Preben Rudiengaard (V), 2000-11-21:
Lov nr. 469 af 31. maj 2000 om ændring af medicintilskudsregler, også kaldet europæiske gennemsnitspriser, har nu ved implementeringen vist sig at være problematisk, idet en række af vores kroniske patienter er kommet i klemme i form af en øget egenbetaling.
Det er beskrevet forskellige steder, at kroniske patienter ikke har haft råd til medicinen og derfor ikke har fået en sufficient behandling.
Det vil vi på ingen måde være med til at acceptere i Venstre. Ministeren har på sin sædvanlige facon lagt hele skylden på medicinalindustrien.
Den er blevet beskrevet som den store skurk, idet det er ministerens opfattelse, at hele problemet
skyldes, at medicinalindustrien ikke som helhed har sænket priserne til europæisk gennemsnit, og derfor er patienterne blevet gidsler.
Efter Venstres opfattelse skyldes problemet snarere, at hele dette tilskudssystem er så komplekst og fyldt med problemer, at det ikke er til at håndtere og forstå for almindelige mennesker og heller ikke for de såkaldte specialister på området, bl.a. indebærer tilskuds- og udregningssystemet en række muligheder for at regne gennemsnit ud efter forskellige metoder, hvilket gør forholdet totalt uoverskueligt og også manipulerbart. Da vi således i aftalepartierne kunne se problemerne for patienterne og det uholdbare i systemet, aftalte vi, at reglerne om tilskud til europæiske priser blev suspenderet, og at der blev indført et loft over priserne på tilskudsberettigede lægemidler.
Samtidig blev der aftalt, at der skulle gennemføres et udvalgsarbejde for at finde et tilskudssystem, som er moderne, gennemsigtigt og enkelt i sin opbygning.
Udvalget skulle bestå af aktører, der til daglig håndterer medicin og især dem, som må forklare patienterne tilskudssystemets forhold: Lægemiddelindustriforeningen, Danmarks Apotekerforening og Lægeforeningen.
For at Venstre kan tilslutte sig dette lovforslag, må vi stille som betingelse, at der udarbejdes et defineret kommissorium, som skal fremkomme med forslag til forenkling af det fremtidige tilskudssystem, samt at der sker en fastlæggelse af niveauet for industriens priser på tilskudsberettigede lægemidler. Det nedsatte udvalg skal gennemgå tilskudssystemet med udgangspunkt i de fastlagte egenbetalingsgrænser.
Udvalget skal forenkle de eksisterende regler, således at det bliver lettere at administrere og lettere at forstå for vores patienter.
Udvalget skal fremkomme med forslag til, hvilke lande der skal indgå i prissammenligningerne, og hvorledes disse sammenligninger teknisk skal gennemføres.
Jeg kan derfor ikke på det foreliggende grundlag tilslutte mig dette lovforslag, uden at vi nøje får specificeret kommissoriet for dette udvalg, som var en forudsætning for, at Venstre kunne medvirke til, at tilskuddet til europæiske priser blev suspenderet frem til 25. juni år 2001.
Hanne Andersen (S), 2000-11-21:
Man er selvfølgelig i forbindelse med udvalgsarbejdet indstillet på at se på, om der er elementer, der kan gøres bedre, så tingene kan fungere mere hensigtsmæssigt for alle parter, og vi tror på, at de partier, der deltager i udvalgsarbejdet, godt ved, hvordan lovgivningen bliver, hvis de ikke i fællesskab når frem til en fornuftig model.
Så vi tror på, at parterne finder hinanden.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Jo, men den mekanisme, et bredt udsnit af partier i Folketinget valgte at tage i anvendelse ved sidste års finanslov, var, at hvis målet ikke opnås, fjernes støtten, og dermed går det ud over patienterne, ud over de syge.
Det, jeg ikke forstår, er, hvorfor man opretholder mekanismen.
Man suspenderer den i et halvt år, men så er man indstillet på at genindføre den.
Det forstår jeg ikke en brik af.
Hanne Andersen (S), 2000-11-21:
Hensigten med reglerne var at indføre et konkurrencemoment i lægemiddelindustrien, således at priserne ville blive nedbragt til det niveau, vi talte om.
Det er jo fortsat målet, og det er også målet for udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Enhedslisten støtter selvsagt, at medicinindustrien skal sætte priserne ned.
Når vi ikke gik med i aftalen i sidste finanslov, var det jo, fordi vi sagde, at det her går ud over patienterne, ud over de syge, de kommer til at betale, de bliver taget som gidsler.
Det, der er mit spørgsmål, er: Hvad er der egentlig talt nyt?
Det er altså sådan set ikke, fordi jeg vil håne dem, der nu er kommet på bedre tanker, men der er jo ikke noget nyt.
Og når vi også igen kun laver en midlertidig suspension af reglerne, så er det, fordi man stadig væk vil opretholde den trussel, der ligger i, at man kan fratage støtten til medicin, hvor priserne er for høje.
Derfor vil jeg godt spørge: Var det ikke under alle omstændigheder forkert overhovedet at indføre denne her regel, og hvorfor ophæver man den ikke fuldstændigt i stedet for bare at suspendere den?
Hanne Andersen (S), 2000-11-21:
Medicin skal ikke være dyrere i Danmark end i det øvrige Europa.
Det var det fornuftige og logiske synspunkt, der var baggrunden for forslaget, der blev vedtaget den 31. maj i år, hvor de europæiske gennemsnitspriser blev grundlaget for tilskudsberegning.
Patienternes enorme medicinregninger
det sidste stykke tid har gjort det helt klart, at medicinindustrien ikke levede op til forventningerne om at sænke priserne til det europæiske niveau.
Patienterne kom til at betale.
Det var absolut ikke meningen. Derfor tilslutter vi os ministerens forslag om midlertidigt at suspendere de gældende regler, dvs. i tidsrummet fra den 17. november og til og med den 24. juni næste år.
Priserne fastlåses på det niveau, virksomhederne har anmeldt med dette forslags fremsættelse den 17. november.
Prisen på tilskudsberettiget medicin nedsættes til det europæiske niveau, hvis dette overstiges.
Prisen pr. 17. november gælder til og med den 24. juni.
I den samme periode vil det udvalgsarbejde, ministeren sætter i gang, finde frem til, hvordan vi sikrer, at medicinpriserne i Danmark fremover er på det niveau, der var tilsigtet den 31. maj, altså de europæiske priser. Det er fortsat Socialdemokratiets opfattelse, at medicin i Danmark ikke skal være dyrere end i det øvrige Europa.
Ja, det er ikke bare Socialdemokratiets opfattelse, men en opfattelse, vi deler med de partier, der er bag den aftale, der er grundlag for dette forslag.
I den periode, hvor udvalget arbejder på at nå en løsning, skal patienterne naturligvis være sikre på, at de trygt kan hente den nødvendige medicin på apoteket uden frygt for priskaos, og det kan de med dette forslag.
Patienter, der kan vente med at hente medicin til på fredag, undgår priskaos og den overraskelse, det har været at gå på apoteket og ikke vide, hvilke priser man blev præsenteret for fra gang til gang.
Hvis man kan, så anbefaler jeg altså, at man venter med at hente medicin til på fredag.
Vi støtter naturligvis også forslaget om, at hvad enten patienten har overskud eller underskud på tilskudsregnskabet, så kan dette overføres til den nye tilskudsperiode. Vi vil medvirke til et hurtigt udvalgsarbejde og til de dispensationer, der er nødvendige for at gennemføre forslaget meget hurtigt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-11-21:
Det er det, der står.
Peter Duetoft (CD), 2000-11-21:
Jeg synes, at ministeren var lidt bly.
Bare lige for at sikre mig, at der ikke er nogen forvirring nogen steder, så står der rent faktisk i lovforslaget, at nyhedsformidlingen skal være på Danmarks Radios nuværende niveau.
Det er ikke bare »på niveau med«.
Der står på nuværende niveau, og det var jo netop for at undgå den der gummiboldseffekt, som hr. Kim Behnke nævner.
Så jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at det er det, der står i aftalen og også i lovforslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-11-21:
Hvis det ikke var, fordi det ville være meget vanskeligt at undvære hr. Kim Behnke som ordfører på medieområdet her i salen, så ville jeg tilbyde en plads i mediekontoret i Kulturministeriet, for det ville være meget hensigtsmæssigt at have et menneske med så stor indsigt, og som samtidig er så god til korrektur.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har en lidt problematisk formulering om, at man kun må præsentere præmier mundtligt, så det vil vi prøve at rette op på i forbindelse med den endelige lov.
Oprindelig havde vi tænkt det på den måde, at det kun er dér, hvor der er dækning, at fællesantenneanlæggene skal gå ind og tilbyde
den femte radiokanal, men der kan da være en idé i at åbne op for, at andre også kan. Så til spørgsmålet om den aftale, vi har lavet med TV 2 på børnereklameområdet, bliver fikspunkt for alle andre, hvis man går ind og ændrer på den i de kommende 4 år.
Ideen er sådan set ikke, at man kan gå ind og ændre på den de næste 4 år.
Der er altså lavet en aftale for 4 år.
Det er da rigtigt nok, at vi selvfølgelig vil tage udgangspunkt i den aftale, der er lavet med TV 2, når vi laver aftaler med de andre stationer, men det er ikke sådan, at vi nøjagtig skal kopiere den aftale, som er lavet med TV 2.
Der skal netop være mulighed for at lave individuelle aftaler, også fordi de forskellige tv-stationer er meget forskellige.
Og det er det samme med den femte radiokanal og den radioavis, der skal komme dér.
Selvfølgelig er det ikke sådan.
Omkring det med kortbølge: Grunden til, at vi ikke har gjort noget ved sagen, er, at vi ikke har et alternativ endnu.
Men jeg tror, at i det øjeblik, man laver den næste medieaftale, så er kortbølgevirksomheden noget, der vil blive sat punktum ved. Og til spørgsmålet om de 16-18 kanaler, som jeg håber på at Danmark får, er det rigtigt, at der er vedtaget en ikkehamstringsplan i EU, altså at man ikke skal kunne gå ind og hamstre kanaler, medmindre man kan bevise, at man også kan bruge dem til noget.
Derfor er det vigtigt, at vi får fyldt vores første multipleks ud, og det er vi jo godt i gang med, fordi TV 2 og Danmarks Radio i begyndelsen kommer til at fylde vældig meget i forhold til at få udfyldt den første multipleks, og som jeg også sagde indledningsvis, vil der sandsynligvis blive mulighed for, at der også dér kan komme en kommerciel kanal ind.
Men vi er i gang med at udmønte den aftale, som vi oprindelig indgik på det her område.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-21:
Der er mange detaljer.
Ministeren understreger, hvor handicapvenlig man er, så kan jeg ikke forstå, hvorfor man har glemt de døve.
Det er nemlig sådan, at der står i bemærkningerne, at hvis der er præmiekonkurrencer i en udsendelse, må man kun give mundtlige oplysninger.
Det er ikke godt, hvis man er døv. Så er der for det andet
spørgsmålet om den femte radiokanal.
Der står i bemærkningerne, og det betragter jeg som en værnsregel, at hvis man f.eks. når op på, at 77 pct. af landet er dækket af den femte radiokanal, skal antenneforeningerne inden for de 77 pct. - hvis ministeren beslutter, at der er must carry på den femte - inden for det dækningsområde sende, men der står ikke noget om, hvorvidt antenneforeninger uden for området frivilligt kan vælge at sige, at de også godt vil sende den femte radiokanal, så man rent faktisk når op på en større spredning end forventet. Så er der to steder, hvor ministeren har et problem.
Hvis nu TV 2 beslutter sig for i de kommende år at stramme eller slække på reglerne, skal de andre stationer, som har indgået aftaler, så også stramme eller slække på reglerne, så det hele tiden er TV 2, der er fikspunktet, og det er TV 2, der bestemmer, om reglerne skal strammes eller slækkes?
Vil det sige, at hvis Danmarks Radios niveau går op eller ned, så skal den femte radiokanals nyhedsdækning også gå op eller ned?
Hvis Danmarks Radio siger: Nu knalder vi lige 50 mio. kr. ekstra på.
Så sidder den der kommercielle station derude og siger: Ups, nu skal vi også finde 50 mio. kr. til at dække vores nyheder.
Så siger ministeren her i besvarelsen, at der bliver tale om en licensnedgang.
Jeg er altså nødt til at gøre opmærksom på, at alt ud over en pris- og lønstigning på 2,5 pct. eller 2,3 pct. er jo altså en licensstigning, så næste år med 4,1 pct., sådan hørte jeg det, er jo altså stadig væk en licensstigning.
Når nu ministeren erkender, at det er ved at være en by i Rusland, hvorfor står det så i en ny lovtekst, at Danmarks Radio skal sende kortbølgevirksomhed?
Hvorfor står der ikke, at det skal de gøre f.eks. indtil 2003?
Ligesom Danmarks Radio har sagt, at efter 2003 sender de alle deres udsendelser i 16:9-format på tv, ligesom TV 2 har besluttet det samme.
Endelig er der det sidste punkt.
Ministeren siger, at fremtiden, vi har foran os, er 16-18 digitale tv-kanaler.
Det er rigtigt, men ministeren glemmer, at der i Europa er aftalt en antihamstringsregel, som betyder, at vi først får tildelt nye digitale multipleks, i det omfang vi har udfyldt de gamle, og for at få udfyldt de gamle skal vi altså have nogle kommercielle stationer til at begynde at sende, og min bekymring er, at med stramme reklameregler får vi ikke fyldt vores første digitale multipleks op, og så kan Danmark ikke få tildelt flere digitale multipleks, hvorefter vi har gjort os selv en bjørnetjeneste.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Det sidste ville jeg nu ikke stå og prale med.
Jeg synes ikke, at man skulle betale så meget som kronisk syg, jeg synes, at man skulle have sin medicin gratis.
Men det, jeg spurgte om, var: Stemmer Venstre for dette her forslag?
Ja eller nej?
Forudsætningen for, at vi får bragt priserne ned, så man på fredag kan få sin medicin til en ordentlig pris - stadig væk for høj, men ordentlig i forhold til tidligere - er, at dette lovforslag vedtages.
Det var uklart i Venstres ordførertale, om Venstre vil stemme for eller imod lovforslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-11-21:
Hr. Holger K. Nielsen sagde sammen med sit parti kort efter afstemningen, at SF ikke deler den opfattelse, at nejet til ØMU'en også var et nej til Nicetraktaten.
Vi var i Det Radikale Venstre meget glade for den melding, og jeg lagde også mærke til, at hr. Holger K. Nielsen i dag i sin tale sagde, at SF endnu ikke har taget stilling til Nicetraktaten
Det har Det Radikale Venstre
heller ikke.
Vi arbejder for at få et resultat, vi kan sige ja til, men det resultat foreligger jo endnu ikke.
Tværtimod opstillede SF en hel række
betingelser, som skulle være opfyldt, bl.a. udvidelsen, at den danske velfærdsmodel skal sikres bevaret, at der skal være en tilfredsstillende løsning på kommissærposten osv., osv. Hr. Holger K. Nielsen bad os om at se hinanden dybt i øjnene, og det vil jeg nu gøre.
Og så vil jeg spørge: Siden SF først tager stilling efter nytår, kan vi håbe på, at det måske kan blive et ja?
Hvis alle disse betingelser er opfyldt, selv om det til den tid vil være næsten gratis, for så har regeringen jo sagt ja, fordi det skal foretages allerede i december måned, men kan vi være så heldige at håbe på, at SF vil acceptere de resultater, der opnås, og sige endeligt ja til Nicetraktaten?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-11-21:
Med EU-charteret for fundamentale rettigheder gives både de klassiske menneskerettigheder og de sociale og økonomiske rettigheder en stærk placering som et fælles værdigrundlag
for EU-samarbejdet.
Det er blevet til på en for EU-samarbejdet ny måde, nemlig i form af et konvent.
Charterets indhold og rækkevidde fortjener en bred politisk og folkelig debat i Danmark og i resten af Europa, og vi ser derfor denne her forespørgselsdebat som en begyndelse på denne debat.
Besvarelse
Efter folkeafstemningen den 28. september om Danmarks deltagelse i eurosamarbejdet har der været et bredt ønske
blandt Folketingets partier og løsgængere om at få en debat i Folketinget om dansk europapolitik i fremtiden.
Vi ved efter folkeafstemningen, at forbeholdene består for en tid, og at det ikke er aktuelt at holde folkeafstemninger om dem.
Der har også været en række drøftelser om situationen op til forhandlingerne om Nicetraktaten, hvor der er et ønske om, at vi bidrager aktivt til at sikre, at udvidelsen bliver mulig, ved at EU gør sig parat, og det er også klart, at der kommer mange nye ting på den fremtidige europæiske dagsorden; der er mange forslag i spil.
I den forbindelse er det også væsentligt, at vi fra dansk side, uanset hvilke holdninger vi i øvrigt har, spiller en aktiv rolle, både i den daglige europapolitik, i det, vi deltager i, i forbindelse med det, vi ikke kan deltage i, og i forhold til de synspunkter, andre lande har.
Behovet for en dansk europadebat om fremtiden er altså ikke mindsket, hverken af folkeafstemningen eller af den udvikling, som er i gang i de øvrige EU-medlemslande, og som de deltager aktivt i.
Derfor er der også et stærkt ønske om, at vi med debatten i dag kan tage hul på en fremtidsrettet drøftelse om Danmarks rolle og EU og Europas udvikling.
Besvarelse
Margrethe Vestager (RV), 2000-11-21:
Jeg har svært ved at se det gavnlige i en sådan bekræftelse, da en god politisk idé vel på ingen måde kan hæmmes af, hvem der måtte få den, specielt ikke med den indsigt, som den bæres af.
Men jeg tror, at det er rigtigt - sådan har folk også fortalt mig det - at det var Herluf Eriksen, der fik ideen oprindelig.
Margrete Auken (SF), 2000-11-21:
Altså nu bliver jeg lige nødt til at sige, at den første gang det kom frem, at man skulle flytte bidraget, var da daværende aktive biskop Herluf Eriksen i Århus sagde: Var det nu ikke på tide, at den danske folkekirke kom i overensstemmelse med grundloven?
Så blev det ramt af det uheld, at de eneste, der fandt på at tage sagen op i Folketinget, var SF, hvilket udløste en automatreaktion, ikke mindst i Kirkeministeriet, som straks mente, at nu var der et angreb på båndene mellem stat og kirke, og hvad ved jeg af sludder.
Og jeg vil godt lige spørge ministeren, om hun godt kan bekræfte, at den første, der fremsatte dette ønske, som derefter er blevet støttet af mange stærkt kirkelige jurister, selv om det ikke ligefrem er i Kirkeministeriet, men der kan man ...
nå, nu skal jeg igen passe på mit polemiske talent.
Kan ministeren bekræfte, at det er dér, at den sætning kom frem første gang, og at det hverken var i SF, i Kristeligt Folkeparti eller for den sags skyld i Enhedslisten?
Margrethe Vestager (RV), 2000-11-21:
Jeg tror, jeg ser lidt anderledes på det spørgsmål.
Den parathed, hvormed spørgeren afskriver, at det er til gavn for nogen, at der er et bånd mellem folkekirken og den danske stat, har jeg ikke.
Jeg vurderer heller ikke på samme måde, at man raskvæk sådan på en studs lige kan få bragt orden i de såkaldt rodede økonomiske forhold.
Nogle af os sætter meget stor pris både på grundlovens § 4, hvori der står, at staten understøtter folkekirken, og på den ordning, der er mellem stat og folkekirke i Danmark.
Derfor synes jeg - og det er jo ikke et spørgsmål om orden eller ikke orden; det er en politisk og en kirkepolitisk indstilling - at det er fornuftigt, at den grundlov, som vi har, kan sameksistere med en underskrevet tillægsprotokol.