runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Jeg har selvfølgelig lyttet interesseret til debatten, men nu er det således, at før man kan foretage en sådan konstatering, som hr. Per Clausen gør, skal der enten foreligge et forlig eller en afstemning i Folketingssalen, og den vil jeg selvfølgelig afvente.
For det er klart, at når vi står her og diskuterer, hvordan og hvorledes billedet skal se ud fremover, ville jeg være yderst betænkelig, hvis det var således, at det flertal, som hr. Per Clausen tegnede i dag med fremlæggelsen af vedtagelsen, skulle blive virkeligheden, for så ville jeg antage, at vi ville få nogle utrolig vanskelige forhandlinger.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Nu lagde ministeren meget vægt på, at der var 2,6 mia. kr. i uforbrugte midler i universiteternes pengekasse.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren også er vidende om, hvordan det beløb har udviklet sig de sidste 4-5 år, for så er det jo interessant.
Ellers er det bare et tal, som ministeren har fået, og som han synes det er relevant at slynge ud her.
Så sagde ministeren også, at han ville tage udgangspunkt i virkeligheden.
Det synes jeg er meget positivt, og så vil jeg bare spørge ministeren, hvordan han forholder sig til den kendsgerning, at der på to centrale områder er flertal imod regeringens politik.
Der er et flertal imod den fusionsstrategi, som regeringen har lagt frem i forhold til forskningsinstitutionerne og universiteterne.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
Jeg synes, det er en meget interessant diskussion, som den socialdemokratiske ordfører rejser her.
Vi har jo forsøgt at få den med regeringen tidligere, hvilket viste sig at være helt umuligt, fordi regeringen ikke kunne sige noget.
Jeg synes, det er meget komplekst, fordi meget tyder på, at det nogle steder i Danmark kunne være en god idé at lave den type af fusioner mellem uddannelsesmiljøer med mellemlange uddannelser og uddannelsesmiljøer med akademiske uddannelser, hvor man har den egentlige definition af forskning.
Andre steder i landet vil det ikke være en frugtbar situation, der vil det være meget mere entydigt og meget mere kvalitetsorienteret at sørge for, at man får stabile miljøer, som er orienteret mod det, som er kernen.
Derfor har vi et meget åbent sind over for institutionsstrukturen, og vi har også en stor tålmodighed med institutionsstrukturen, fordi der er foregået så mange fusioner, som er dyrt betalte, og hvis gevinst ikke altid har vist sig.
Derfor håber jeg, vi kan få en egentlig og ret præcis diskussion på det her område, før regeringen skrider til handling og lovgivning og lægger et landkort ned fra oven.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Kan den radikale ordfører overhovedet forestille sig, at man i særlige tilfælde kunne gå med til at lave direkte fusioner imellem f.eks. et sundhedsCVU og en sundhedsvidenskabelig retning på et universitet, sådan at man kan få den synergi?
Kunne De Radikale forestille sig, at man i enkelte tilfælde kunne arbejde i retning af fusioner på det område?
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
Vi ser mange muligheder for det.
I det lovgrundlag, der er for CVU'erne, begyndte man jo med at dreje krogen den ene vej, nemlig ved at CVU'erne skulle have forskningstilknytning til universiteterne via universitetsloven.
Jeg vil sige, at jeg tror, at det bl.a. er et socialdemokratisk resultat, at man har fået det med.
Man har også fået drejet krogen den anden vej, sådan at Centre for Videregående Uddannelse og universiteter kan knyttes sammen.
Det at omsætte viden fra universitetsforskningen til uddannelserne, som CVU'erne gør, kan være med til at løfte ikke kun deres uddannelse, men også deres professionsidentitet og det arbejde, som de faktisk gør.
Det betyder så, at de videnscentre og den forskningstilknytning, som er i CVU'erne, skal have en selvstændig bevilling, sådan at de miljøer, der opbygges der i tæt samspil med universiteterne bliver stabile, bliver frugtbare og ikke hele tiden må lide under de fluktuationer, der er i CVU'ernes økonomier.
For der er ingen tvivl om, at det at få forskningen spredt mere ud og gjort tilgængelig for de mellemuddannede vil være en kolossal gevinst.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg vil gerne komplimentere den radikale ordfører for et meget skarpt og flot indlæg.
Og så vil jeg spørge til den pind, vi har med i vores fælles forslag til vedtagelse omkring samarbejdet med CVU'erne.
Fra socialdemokratisk side kan vi jo se en række muligheder for stærk synergi ved at universiteter og CVU'er samarbejder.
Jeg vil gerne have en uddybning af De Radikales visioner på det her område.
Hvilke muligheder ser fru Margrethe Vestager i, at universiteterne og CVU'erne samarbejder?
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
Altså, jeg kan jo desværre ikke ændre på de misforståelser, som Venstres ordfører ønsker at skabe, og heller ikke på den retoriske manipulation, som Venstres ordfører ønsker at foretage.
For der er en fuldstændig entydig linje i, at vi synes, der skal være flere frie basismidler, men det betyder jo ikke, at alle midler skal være basismidler.
At Venstres ordfører ønsker at fremstille det sådan, er jo Venstres ordførers valg.
For det er jo indlysende, at hvis man vil konkurrenceudsætte ting, er der langt flere, der skal skrive ansøgninger end det antal, der kan få bevilget midler på baggrund af deres ansøgninger.
Og det er jo et meget stort problem, at det forholder sig sådan, fordi det betyder, at forskere bruger tid på at skrive ansøgninger, der bruges til absolut ingenting, hvor deres tid i stedet kunne være brugt til egentlig forskning.
Og det må Venstre jo også synes er et stort problem, jævnfør de mange effektivitetsovervejelser, som Venstre gør sig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-11:
Jamen jeg synes, det er interessant at høre, at med hensyn til den beskyldning, som man altid bliver mødt med fra De Radikales side, om, at regeringen vil styre forskningen, ja, så synes De Radikale, når det så lige pludselig drejer sig om nogle særlige emner, at det er helt fint, at regeringen vil det.
Også hvad angår ordførerens tale om fordelingen af basismidler havde man lige pludselig forståelse for, at det skulle ske efter nogle kriterier og ikke bare være historisk betinget.
Det er så åbenbart heller ikke styring, men det er jo så fint, at vi er kommet så langt.
Og det kan jo nærmest kun begrundes med, at De Radikale har en mistro til, at forskningssystemet fungerer, altså at man ikke får noget ud af at fordele gennem konkurrenceudsatte midler; at De Radikale er mistroiske over for den måde, det foregår på.
Er det virkelig det, der skal stå tilbage fra Det Radikale Venstres side?
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
Hvad hjertet er fuldt af, løber munden over med.
Altså, hvis det er sådan, at Venstres ordfører gerne vil have, at det bliver på den måde, så kan vi jo godt diskutere det, men det, vi jo foreslår i forslaget til vedtagelse, er, at der skal være en anden balance.
Der skal sikres en relativt større andel til basismidler og dermed til fri forskning, samtidig med at der skal være midler, som er konkurrenceudsatte.
Det hænger jo sammen med, at vi er dybt loyale over for det forskningsrådssystem, der er lavet, og hvor vi synes, det er en god idé at have muligheden for at lave begrænset strategisk forskning.
Det gælder jo bl.a. på energiområdet, det gælder på en lang række områder, og det gælder med hensyn til hormonforstyrrende stoffer, men det gælder ikke med hensyn til at sikre, at stadig større dele af forskningsmidlerne går til forskningsområder, som regeringen synes er relevante.
Men vi anerkender, at der er legitimitet i, at en mindre del af forskningsmidlerne går til strategiske projekter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-11:
Jeg bed mærke i fru Margrethe Vestagers beskrivelse af dansk erhvervslivs indsats på forskningsområdet.
Hvad angår det forslag til vedtagelse, som De Radikale er medforslagsstillere på, synes jeg, at det giver sådan en anledning til at spørge lidt til og få sat lidt mere konkret indhold på, hvorvidt det skal tolkes således, at Det Radikale Venstre mener, at der overhovedet ikke skal foretages strategisk forskning for offentlige midler.
Drejer det sig alene om den frie forskning, og må der overhovedet ikke findes offentlige forskningsmidler inden for det strategiske forskningsområde?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-11:
Jeg fornemmer, at fru Margrethe Vestagers præmis ligesom er, at den ene ting udelukker den anden, men jeg vil sige, at det er både-og.
Det er jo ikke sådan, at alle midler skal i konkurrence, det er jo ikke det, der lægges op til, så derfor har jeg altså ikke de betænkeligheder, som fru Margrethe Vestager giver udtryk for.
Så vil jeg sige, at jeg synes faktisk, jeg viste en vis imødekommenhed og åbenhed angående den problemstilling, fru Margrethe Vestager stillede op.
At den så ikke blev opfattet således, må være fru Margrethe Vestagers problem, men det var faktisk en imødekommenhed.
Jeg er meget åben over for at kigge på de problemstillinger, der ligger her.
Men vi prioriterer og støtter
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Nu er der faldet en klap ned.
Hvad var det første, der blev spurgt om?
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg er et meget positivt menneske.
Så jeg fortolker det sådan, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til sammen med os øvrige at lægge et pres på regeringen for at sikre, at vi også fremover får en stærk fri forskning, en stærk grundforskning.
Så det er jeg glad for.
Med hensyn til spørgsmålet om fusioner noterer jeg mig jo, at Dansk Folkeparti som udgangspunkt er kritisk over for at lave nogle mastodonter. Er det så sådan, at Dansk Folkeparti kan støtte den intention, der ligger i det forslag til vedtagelse, som vi er kommet med, og som siger, at man skal forholde sig til sammenlægninger en for en?
Er det noget, Dansk Folkeparti kan støtte?
Med hensyn til samarbejdet mellem universiteter og CVU'er er det jo sådan, at man kunne forestille sig, at man på en række områder kunne få noget synergi både uddannelsesmæssigt og forskningsmæssigt ved et samarbejde mellem universiteter og CVU'er.
Bl.a. i Nordjylland er man meget interesseret i at samarbejde med sundheds-CVU'er og med de pædagogiske CVU'er.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det?
Kan man forestille sig en synergieffekt ved et samarbejde mellem CVU'er og universiteter?
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Ja, jeg konstaterer da, at hr. Torsten Schack Pedersens hukommelse er nogenlunde den samme som min, nemlig at Venstre aldrig nogen sinde sagde i valgkampen, at pengene til ekstra forskning skulle skaffes ved at tage fra de arbejdsløse og fra efterlønnen. Men det er jo det, man gør nu, og vi må så bare konstatere, at det er et eksempel på de løftebrud, Venstre begår.
Det andet er, at uanset hvad hr. Torsten Schack Pedersen siger, må jeg forstå hans svar på den måde, at han meget klart siger, at der ikke skal gives mere til den frie forskning.
Den frie forskning skal ikke have flere penge, og basismidlerne skal heller ikke øges.
Basismidlerne skal derimod udsættes for politisk kontrol, så i virkeligheden handler udspillet fra regeringen om, at der skal tages fra efterlønsmodtagere og fra arbejdsløse og gives til snæver erhvervsrettet forskning.
Det er, hvad Venstre har at byde på i globaliseringens ånd.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-11:
Der er ingen, der skal være i tvivl om, at Venstre har lovet, at vi vil leve op til Barcelonamålsætningen om, at 1 pct. af den samlede samfundskage skal gå til offentligt finansieret forskning.
Men vi har også sagt, at vi har bebudet reformer, og det er jo ikke i modstrid med, at vi har konstateret, at vi selvfølgelig lever op til vores valgløfter.
Så må jeg sige, at med hensyn til de yderligere 11 mia. kr., som skal gå til forskningen, er det vores klare prioritering, at vi ønsker at styrke den strategiske forskning.
I dag er det jo sådan, at hver gang der bruges 1 kr. på strategisk forskning, bruges der 3 kr. på den frie forskning.
Der er ikke tale om, at den frie forskning skal udsultes, men det er en klar strategi og prioritering fra regeringens side, at den strategiske forskning skal styrkes.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Nu sagde hr. Torsten Schack Pedersen jo, at regeringen levede op til sine løfter.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Torsten Schack Pedersen kunne forklare, hvornår det nu var i valgkampen, at Venstre sagde, at de øgede midler til forskning skulle skaffes gennem forringelser af efterlønsordningen og forringelser af dagpengesystemet.
Det har jeg ingen erindring om blev sagt, men det er muligt, jeg husker forkert.
Så hvis hr. Torsten Schack Pedersen kan dokumentere, at det er Venstre gået til valg på, vil jeg da selvfølgelig tage imod belæring.
Det andet er, om hr. Torsten Schack Pedersen ikke kan bekræfte, at det er Venstres politik, at en mindre andel af forskningsmidlerne fremover skal afsættes til basismidler og fri forskning, fordi men mener, det er bedre, at politikere og erhvervsliv styrer forskningen, end at det er forskerne selv, der styrer den.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Debatten om Globaliseringsrådets forslag til, hvordan man skal bruge forskningspolitikken til at sikre Danmark i fremtiden og sikre, at vi har en mulighed for at overleve med et højt velfærdsniveau, er jo i en vis forstand druknet i debatten om finansieringen, forstået på den måde, at regeringen har begået et efter min mening eklatant løftebrud ved at koble den øgede investering, der skal ske i forskning, sammen med nedskæringer på velfærden.
Det var jo ikke den historie, vi hørte, da valgkampen blev gennemført.
Da var det jo sådan, at råderummet kunne sikre, at man levede op til Barcelonamålsætningen og andre ting, som altså gjorde, at der skulle ske en øget indsats på forskningsområdet.
En række partier har jo valgt at indtage det synspunkt, at det er farligt at demonstrere mod finansieringen af de her ting, altså demonstrere imod nedskæringerne, og jeg vil bare fra Enhedslistens side sige, at netop fordi Det Radikale Venstre og regeringspartierne synes, at det er farligt og truende at demonstrere imod en forringelse af velfærden, er der en god grund til at demonstrere den 17. maj.
Debatten i dag handler om, hvordan pengene skal bruges, og der synes jeg, at det er meget fornuftigt og godt, at vi her i Folketinget får en åben, fordomsfri debat om det, som kan være et supplement til de forhandlinger, der givetvis foregår mellem nogle partier bag lukkede døre, sådan at de beslutninger, der bliver truffet her, også kan blive draget frem i den åbne, offentlige debat.
Og jeg håber på, at videnskabsministeren vil bidrage til det i sin redegørelse i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-11:
Jeg tror, hr. Per Clausen har en forestilling om, at man kan identificere en sammenblanding af koldt og varmt vand, for det er netop det, hr. Per Clausen forsøger at lægge op til.
Vi opfører os ansvarligt og sørger for, at vi sikrer den fremtidige finansiering af det danske velfærdssamfund og finansiering af en offensiv investering i forskning og udvikling.
Så må jeg sige, at hvordan fordelingen måtte ende med at blive er jo et spørgsmål om, hvordan forhandlingerne forløber; det er klart for enhver.
Men tingene er lagt åbent frem, og ingen kan være i tvivl om, at det er altså sådan, at de, der er med til at finde pengene i velfærdsforhandlingerne, også vil være med til at udmønte globaliseringspuljen.
Sådan er det.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
I dagens udgave af Politiken kan vi læse, at der er røde tal på bundlinjen på landets universiteter.
Jeg hørte Venstres ordfører give udtryk for, at nu skal det være slut med flotte ord og tom tale, nu skal der handling til.
Mener Venstres ordfører, at der indtil nu kun har været tom tale, men ikke er blevet ført nogen reel politik på området, og at det er årsagen til, at der er underskud på universiteterne?
Er det Venstres opfattelse, at der har været en masse flotte taler om, at nu skal vi have universiteter i verdensklasse, men at man indtil nu ikke har været i stand til at levere de penge, der skal til?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-11:
Jeg vil sige, at det helt klart er Venstres opfattelse, at hvis de partier, der har haft travlt med at sige, at vi skal leve op til, at 1 pct. af værdien af den samlede produktion i Danmark skal gå til offentlig forskning, nu ikke er villige til at være med til at finde pengene til det, er der fra de partiers side tale om tom tale og mangel på vilje til at sætte handling bag ordene.
Min kritik er bestemt rettet mod oppositionen og ikke mod regeringen, som jo netop vil levere varen og allerede har gjort det.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Er det ikke korrekt forstået, at det er den siddende regering, der har ansvaret for den situation, vi har nu?
Og er det dermed ikke korrekt forstået, at den nuværende regering har ansvaret for, at vi i dag kan læse i Politiken, at der er røde tal på bundlinjen på landets universiteter?
Og hvordan matcher det med regeringens formuleringer om, at vi skal have universiteter i verdensklasse?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er med hensyn til den frie forskning, som jeg forstår at man ikke vil prioritere højere.
Vi har haft en række erhvervsfolk og forskere osv. i deputation i Videnskabsudvalget, og her er det jo blevet sagt meget tydeligt – hvilket også er fremgået af dagspressen – at mange faktisk synes, at det, vi skal satse på fra samfundets side, netop er den frie forskning, fordi den giver en nyttig førviden, altså en viden, som man ikke kunne vide man ville få, fordi man ikke altid kan vide på forhånd, hvilken viden der opstår, når man forsker.
Der er altså en klar anbefaling af at satse på fri forskning, og hvordan forklarer Venstres ordfører disharmonien mellem det forslag, regeringen har lagt frem, og det, man faktisk ønsker ude i miljøet, hvor man siger: Sats mere på fri forskning?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Dansk Folkepartis holdning er, at den frie forskning er alfa og omega.
Det er helt klart.
Det er alfa og omega, men derfor kan man godt have en strategisk forskning.
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Man skal bare hele tiden huske, at det er den frie forskning, der er omdrejningspunktet, og at det, man let er tilbøjelig til at forsømme, er grundforskningen til fordel for den anvendelsesorienterede forskning.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg er glad for at få ordet netop nu, for jeg synes, det bliver mere og mere uklart, hvad Dansk Folkepartis ordfører egentlig siger om det her punkt.
Dansk Folkepartis ordfører er tidligere blevet citeret i Information for, at han gerne sammen med den øvrige opposition vil lægge et pres på regeringen for at rette op på balancen, så der blev givet flere midler til fri forskning og dermed også færre midler til strategisk forskning, fordi det er vigtigt, at der er en fornuftig balance.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det her?
Skal vi rette op på balancen, så der bliver givet forholdsmæssigt mere til den frie forskning og dermed lidt mindre til den strategiske, eller skal vi ikke?
Hvad er Dansk Folkepartis holdning?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Til det første vil jeg sige, at hvis jeg havde vidst, at det i virkeligheden var velfærd og efterløn, der skulle diskuteres, og ikke forskning, så havde jeg jo medbragt hr. Kristian Thulesen Dahl, for så skulle alle partierne jo have sørget for at være dobbeltbemandede.
Så det der synes jeg simpelt hen er noget pjat.
Det synes jeg er spild af tid.
Jeg har ikke sagt, at jeg synes, at der i og for sig mangler midler til fri forskning.
Jeg har sagt, at der er behov for, at basismidlerne får et løft.
Jeg vil nok sige, at Det Strategiske Forskningsråd og hele den forskningsrådslovgivning vel ikke er den mest himmelråbende succes, man har set.
Men jeg synes heller ikke, at man på nogen måde kan sige, at den frie forskning har fået forholdsvis for små midler.
Jeg synes, ministeren har fuldstændig ret i, at der ingen modsætning er mellem de ting.
Altså, det, at man laver strategisk forskning, betyder ikke, at man dermed nedtoner grundforskningen, for de to ting har ikke noget med hinanden at gøre.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg konstaterer bare, at Dansk Folkeparti altså accepterer, at øgede forskningsbevillinger skal skaffes ved at forringe efterlønnen og dagpengene.
Det har nemlig indtil nu været uklart.
Nogle af os havde den illusion, at Dansk Folkeparti ikke så den sammenhæng, men det gør man så.
Det er selvfølgelig kedeligt.
Det andet spørgsmål, som jeg godt vil gentage, er: Skal jeg forstå hr. Jesper Langballes udtalelser om flere penge til fri forskning og flere penge til basismidler på den måde, at Dansk Folkeparti faktisk er enig med resten af oppositionen?
Jeg mener faktisk, at man i forskningspolitik godt kan tale om hr. Jesper Langballe som en del af oppositionen, selv om det aldrig får nogen konkrete konsekvenser.
Er hr. Jesper Langballe enig med resten af oppositionen i, at der faktisk er brug for at øge den andel af forskningsmidlerne, der går til fri forskning og til basismidler i forhold til den tilstand, der er i dag?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Det er jo klart, at hvis man skal vise en samlet økonomisk ansvarlighed, så hænger velfærdsforhandlinger og udmøntning af globaliseringspuljen selvfølgelig sammen.
Man kan ikke begynde at skille de ting ad.
Derfor er det fuldstændig rigtigt, hvad regeringen lægger op til.
At jeg går ind for det, har jeg jo sagt ved, at vi er medunderskrivere på det forslag til vedtagelse, der er fremsat af Venstre.
Men det betyder jo ikke, at man overhovedet ikke kan diskutere forskning, uden at det så skal konverteres til en velfærdsdebat, hvorved Enhedslisten opnår det stik modsatte af det, Enhedslisten siger var intentionen, nemlig at vi nu skulle have en rigtig forskningsdebat, fordi tingene ikke skulle foregå bag lukkede døre.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Nu bemærkede jeg, at videnskabsministeren lyttede meget intensivt til det, hr. Jesper Langballe sagde, og jeg vil da anbefale ministeren også at følge nogle af de råd, hr. Jesper Langballe har givet.
Men derefter vil jeg sige til hr. Jesper Langballe, at det jo ikke er mig eller Enhedslisten, der har kædet velfærdsreformer sammen med forskningspolitikken.
Da vi annoncerede den her forespørgsel, troede jeg, jeg kunne få en ren diskussion om forskningspolitik.
Så er mit banale spørgsmål til hr. Jesper Langballe bare: Har hr. Jesper Langballe accepteret det?
Det andet spørgsmål er: Skal jeg forstå hr. Jesper Langballes udtalelser sådan, at han mener, at der skal flere penge til fri forskning og basisbevillinger; at en større andel af de bevillinger, der bliver givet til forskning, skal gives til fri forskning og basisbevillinger?
Er det udgangspunktet for Dansk Folkepartis indgang i de forhandlinger, der skal føres?
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Men jeg vil ikke stå her og afgive det ene løfte efter det andet som en ren trosbekendelse.
Sådan vil det også være fra socialdemokratisk side: Vi vil gerne indgå i de her forhandlinger, og derfor vil vi gerne være med til at forhandle om nogle ting, og der har vi ingen forestilling om, at vi kan komme med en facitliste, som vi ikke er parate til at rykke bare en millimeter på.
Sådan fungerer det ikke.
Men vi har gjort det meget klart her, hvordan vi forestiller os det skal være, og hvordan vores ønsker er.
Det er vigtigt for os at sende et klart signal om, at vi ønsker, at der er flere midler til den fri forskning.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg er meget glad for den udtalelse, der kommer fra hr. Rasmus Prehn, for jeg tolker den på den måde, at vi ikke vil se, at Socialdemokraterne accepterer forringelser på efterløn og på dagpenge med henvisning til, at det var nødvendigt for at skaffe penge til forskningen, for der er man enig med os i, at regeringen har givet et løfte om, at de penge skal findes, og når regeringen giver et løfte om, at de penge skal findes, uden at henvise til, at der skal skæres ned nogen steder, så er det jo, fordi den vidste, hvor den havde pengene, må man gå ud fra.
Det andet opfattede jeg også på den måde, at vi kan forvente, at hvis der bliver lavet en aftale, som Socialdemokraterne indgår i, på det her område, vil det betyde, at der også vil komme øgede bevillinger til den frie forskning og til universiteternes basisbevilling.