runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2003-12-05:
Jeg vil gerne indledningsvis kvittere for, at Kristendemokraterne har fremsat det her beslutningsforslag.
Selv om vi skriver år 2003 i kalenderen, er der fortsat en række problemer på vores arbejdsmarked, der knytter sig til tiden omkring graviditet og barsel.
I dag er det stadig overvejende kvinder, der tager barselorlov.
Fædrenes brug af den udvidede barselorlov er stadig fortrinsvis begrænset til 2-ugers-perioden inden for de første 14 dage efter fødslen.
En lang barselorlov kan koste mødrene dyrt.
Man kan helt eller delvis miste sin tilknytning til arbejdsmarkedet.
Oven i alt dette er der samtidig tegn - og jeg siger tegn - på stigende problemer med uberettigede fyringer i forbindelse med graviditet og barsel.
Omfanget af de uberettigede fyringer kender vi ikke til fulde, hvad regeringen sådan set også vedkender sig.
Men én uberettiget fyring er altså også i Socialdemokratiets øjne en for meget.
Og i Socialdemokratiet stiller vi os stadig uforstående over for, at regeringen turde haste en forlængelse af barselorloven igennem uden samtidig at sørge for et tilstrækkelig sikkert grundlag for de mænd og kvinder, der ønsker at benytte sig af den forlængede barselorlov.
Det gælder både økonomisk, altså hvad får man ind på kontoen, mens man er på barsel, og det gælder selvfølgelig også i forhold til sikkerhed i ansættelsen.
Det forslag, vi i dag diskuterer fra Kristendemokraterne,
vil rette op på en del af de problemstillinger, jeg netop har ridset op.
Og når nu regeringen og regeringspartierne ikke ønsker at gøre noget ved de problemer, vi kan se er der, er det godt med en aktiv opposition, og derfor bakker vi også forslagets intentioner op.
Vi synes, det er både fornuftigt og nødvendigt, at vi får skabt et bedre grundlag for at kunne beskytte lønmodtagere, mænd som kvinder, mod at blive fyret i forbindelse med en barselorlov.
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-05:
Jeg vil sige, at det da er et prisværdigt forslag, som Kristendemokraterne er kommet med, og jeg er stort set enig med forslagsstillerne i, at det ikke skal være meningen, at det skal være nemt at afskedige en gravid eller en lønmodtager, der har fremsat krav om at gå på barsel.
Det er bare spørgsmålet om at finde den rigtige løsning på det.
I forbindelse med behandlingen af B 94 i 2002 blev det vedtaget, at der skulle laves en redegørelse om, hvordan det kunne undgås, at den forlængede barselorlov fører til en stigning af afskedigelser.
Vi kan i den redegørelse ikke læse om, hvad der kan gøres.
Ministeren begrunder det med, at der er gået for kort tid, siden den nye barselorlov trådte i kraft, og derfor er der heller ikke sager nok til at få et reelt billede af situationen.
Og her lovede ministeren så at vende tilbage igen om halvandet år med en ny vurdering.
Spørgsmålet er stadig efter min opfattelse, om loven om erstatning op til 78 uger er god nok.
Det kan godt være, at den skal ændres, men jeg mener, det er nødvendigt at se på, om der sker en reel stigning i afskedigelser og dermed sager om erstatning. Jeg kan derfor godt acceptere, at der måske skal gå lidt længere tid, og at vi skal have lidt mere klarlægning af, hvor mange sager der er, og hvor udsat man er blevet.
Det er endnu svært at danne sig et reelt indtryk af, hvordan virkningen er efter den nye barselorlov. Men jeg ser det som et positivt træk fra
Dansk Folkeparti vil gerne se nærmere på problemerne under udvalgsarbejdet.
Mette Frederiksen (S), 2003-12-05:
Det er bare så sjældent, at Dansk Folkeparti støtter gode forslag.
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for det, men dog alligevel signalerer, at Dansk Folkeparti er positiv.
Da det er så sjældent, det sker, at der lyder så gode meldinger fra Dansk Folkeparti, kan jeg ikke lade være med at gå op og kvittere for hr. Bent Bøgsteds positive tilgang til det.
Men inden vi nu lader glæden løbe over, kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti vil stemme imod beslutningsforslaget fra Kristendemokraterne, fordi man ønsker at se på, hvor mange uberettigede fyringer der sker som konsekvens af den forlængede barselorlov.
Derfor skal jeg bare spørge hr. Bent Bøgsted: Hvor mange kvinder og mænd skal fyres uberettiget som konsekvens af barselorlov, før Dansk Folkeparti ønsker at gribe ind?
Bodil Kornbek (KD), 2003-12-05:
Så hvad er det helt præcist hr. Bent Bøgsted gerne vil have vi skal se på?
For så synes jeg, det kunne være meget spændende.
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-05:
Lige for at der ikke skal være nogen tvivl: Jeg har ikke taget stilling til det i dag, og det gør jeg heller ikke i morgen. Det gør jeg først, efter at vi har kigget nærmere på det under udvalgsarbejdet.
Det kan godt være, at det vil være fornuftigt, at vi får
en lidt dyberegående undersøgelse i udvalget af, hvordan den optimale løsning er.
Det er det, jeg siger: Jeg vil gerne være med til at kigge på det i udvalget.
Vi har ikke truffet nogen bestemmelse endnu, og det gør
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-05:
Da den konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne sige følgende: I Danmark har vi ganske vidtgående regler om beskyttelse af lønmodtagere, der uberettiget bliver sagt op i forbindelse med, at de holder deres barselorlov.
Sådan skal det også
Regeringen gennemførte for cirka halvandet år siden en udvidelse af barselorlovmulighederne, der samtidig gav forældre større fleksibilitet til at fordele orloven imellem sig.
Det gjorde vi for at forbedre familiernes vilkår i forbindelse med barnets første leveår.
Derfor er det også vigtigt, at vi er meget opmærksomme på, at udvidelsen og den større fleksibilitet ikke fører til forringelser på andre områder, det vil sige til en stigning i antallet af uberettigede afskedigelser i forbindelse med afholdelse af orlov. Indtil nu har det heldigvis ikke været muligt at konstatere en sådan udvikling, men det er for tidligt at drage endelige konklusioner.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti meget tilfredse med, at ministeren har bebudet, at der igen om cirka halvandet år vil blive gennemført en undersøgelse af omfanget af uberettigede afskedigelser i forbindelse med barsel samt af, hvordan retspraksis har udviklet sig med hensyn til godtgørelse i forbindelse med uberettigede afskedigelser under barselorloven.
Denne undersøgelse må vi afvente.
Hvad angår de godtgørelser, der tilkendes lønmodtagere, der uberettiget er blevet afskediget i forbindelse med barselorloven, er der tilsyneladende tale om et stigende beløb.
Retspraksis er ved at etablere en norm på ca. 9 måneders løn.
Der er udsving til begge sider, men gennemsnittet ligger tilsyneladende deromkring.
I så fald er det vanskeligt at se, hvordan der skulle kunne opstå situationer, hvor det er fordelagtigt for arbejdsgiveren rent økonomisk at afskedige en medarbejder, som er på barselorlov. Tværtimod vil en godtgørelse svarende til 9 måneders løn overstige det opsigelsesvarsel på 6 måneder, der i langt størsteparten af tilfældene ville være den maksimale opsigelsesperiode. Det Konservative Folkeparti ser således ikke umiddelbart nogen anledning til at stramme op på reglerne og i den forbindelse heller ikke at øge den periode, hvorunder man skal have fuld løn under opsigelsesperioden.
Da der derudover vil være tale om et lovgivningsmæssigt indgreb i aftaler, der er indgået mellem arbejdsmarkedets parter,
er der yderligere grund til at udvise forsigtighed med at lovgive på området.
Det Konservative Folkeparti er derfor enig i at afvente den undersøgelse, der skal gennemføres om halvandet år.
Hvis der til den tid viser sig et behov, vil vi naturligvis være parate til at diskutere opstramninger.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-05:
Den redegørelse har jo kun en mening, hvis den fører til konkret handling, og forslaget fra Kristendemokraterne er et udtryk for en sådan konkret handling.
Så kan man diskutere teknikken, som også SF's ordfører gjorde, og det synes jeg vi skal prøve at gøre i udvalget.
Det har ikke noget at gøre med indfaldsvinklen til eller overskriften på forslaget.
Jeg tror godt, at vi, hvis vi er enige om målet, kan finde nogle løsninger. Afslutningsvis vil jeg ikke mindst med henvisning til den tidligere debat sige, at det er meget populært at snakke om økonomiske incitamenter i de her tider, og derfor synes vi altså, det er utrolig vigtigt, at vi får frataget arbejdsgiverne et økonomiske incitament til at fyre gravide eller mennesker på barselorlov.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-12-05:
Jeg gad vide, hvor længe vi skal have den nuværende regerings argument om, hvad den gamle regering gjorde, som en relevant indvending i enhver debat.
Jeg ved ikke, om vi skal øve os på nogle salmevers i den anledning, men jeg orker det næsten ikke.
Vi ved, at vi har et problem, det er nøje beskrevet i Kornumrapporten, det er nøje beskrevet i stabelvis af rapporter.
Jeg forstår, at der er en vis stolthed over, at satspuljeforligsforhandlerne er nået frem til at afsætte et beløb på 140 mio. kr. over 4 år, eller også var det kun 120 mio. kr.
Der er ikke noget, der udelukker hinanden her, så vidt jeg ser det.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-05:
Da Venstres barselordfører desværre ikke kan være til stede, er jeg blevet bemyndiget til at fremføre Venstres synspunkter her fra Folketingets talerstol
Jeg kan godt forstå, at Kristendemokraterne er optaget af, at der ikke sker uberettigede fyringer af lønmodtagere, der er gravide eller på barselorlov, men på nuværende tidspunkt ville det ikke være rigtigt at begive sig ud i lovgivning på området.
Vi fik jo her i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg for 2 måneder siden en redegørelse fra regeringen.
På baggrund af den redegørelse må vi sige, at det er alt for tidligt at drage den konklusion, at der er sket en stigning i antallet
af afskedigelser på grund af graviditet eller barsel
, efter at vi har fået den nye barselreform.
For det første er grundlaget for svagt.
De få sager, der efter de nye barselregler er nået til Ligestillingsnævnet og til byretterne, tyder på, at der er sket en klar stigning i godtgørelser, men da ingen sager endnu er nået til landsretterne, er det for tidligt at sige, hvor præcist vi lander.
Men der er dog mulighed for at gå op til 78 ugers godtgørelse.
Det er dog en godtgørelse, der kan mærkes, og jeg vil gerne sige, at efter Venstres opfattelse, så skal det også kunne mærkes, for det er selvfølgelig urimeligt med en uberettiget fyring på grund af graviditet eller barselorlov.
Dertil kommer, at vi jo bevæger os ind i det, der er overenskomstforhold og dermed arbejdsmarkedets anliggende.
Så efter Venstres opfattelse ville det være rigtigst at følge udviklingen, og vi kan tilslutte os ministerens tilsagn i redegørelsen om at vurdere situationen om halvandet år.
Så har vi sikkert et reelt vurderingsgrundlag.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-05:
Ja, fru Anne Baastrup, jeg er socialordfører.
Det er nu heller ikke dér, kontanthjælpen ligger, men jeg skal forsøge at svare kort alligevel.
Jo, selvfølgelig skal man tage et arbejde, hvis det bliver anvist, men det gør ikke, at jeg ikke som socialordfører også finder det yderst relevant, at det er muligt at få anvist et job i nogle få timer om ugen, sådan at man på den måde kan starte med at komme ind på arbejdsmarkedet.
Er man i den situation, at man kan arbejde, så tror jeg, det er meget lyksaligt for mange, hvis man ikke fuldt ud kan forsørge sig selv, så i hvert fald at komme til at bidrage til det og på den måde sikre sig, at man har en tilknytning til arbejdsmarkedet, sådan at man måske på et senere tidspunkt har en større chance for at få et egentligt arbejde.
Da den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen ikke kan være til stede under debatten,
skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne sige følgende: Det kommer sikkert ikke bag på hverken forslagsstillerne eller andre, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte dette beslutningsforslag. Vi stemte i maj 2002 for indførelsen af starthjælpen, som Enhedslisten nu vil have afskaffet og erstattet af kontanthjælp, og de synspunkter, vi havde dengang, har vi stadig.
Der er næppe nogen - heller ikke jeg - der vil hævde, at man kan opretholde nogen høj levestandard, hvis man skal leve af starthjælpen, men meningen med det hele var jo også, at de lave ydelser skulle være et incitament til at finde et arbejde, der kunne supplere denne indtægt.
Vi ændrede jo nemlig samtidig det beløb, man selv må beholde af en eventuel arbejdsindkomst, fra 12 til 29 kr.
Kendsgerningen er, at med kontanthjælpssatserne ville det være sådan, at hvis et par begge var på kontanthjælp, så skulle der tjenes, så vidt vi husker, 23.000 kr. pr. måned i et eventuelt job til den ene, for at det overhovedet kunne betale sig at tage jobbet.
Det finder vi i Det Konservative
I bemærkningerne til beslutningsforslaget refereres til en undersøgelse foretaget af Politiken og offentliggjort under overskriften »Borgmestre afviser starthjælp«, hvori det anføres, at 81 borgmestre svarede, at starthjælpen fungerer efter hensigten, mens 123 siger, at den ikke fungerer efter hensigten.
Det synes vi faktisk ikke er så dårligt et resultat efter mindre end et år.
Vi må huske på, at de kommunale sagsbehandlere, så længe de kan huske tilbage, har stået i den situation, at det, de kunne tilbyde flygtninge og indvandrere, var offentlige ydelser af den ene eller den anden slags.
Karen J. Klint (S), 2003-12-05:
Venstres ordfører startede med at ridse en masse mål op.
Jeg tror ikke, der er nogen af os, der er uenige i målene.
Det, vi diskuterer i dag, er jo midlerne til at nå målene.
Venstres ordfører tillod sig også helt at undlade, i hvert fald i starten af sin tale, at adskille flygtninge og andre, som kommer til landet af andre årsager.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Tror man virkelig, at flygtningene iscenesætter en lille krig eller en lille forfølgelse bare for at komme til slaraffenland?
Tror Venstre slet ikke på, at de reelt er forfulgte, og at det ikke er frivilligt, de kommer? Et andet spørgsmål skal være: Hvad med de kvoteflygtninge, vi får fra FN?
Hvorfor skal de nøjes med en starthjælp, hvis de i forvejen er klassificeret som svært handicappede og derfor faktisk fra starten er berettigede til en førtidspension?
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-05:
Jeg er ikke sikker på, at det er alle danske kontanthjælpsmodtagere, som kan genkende hr. Flemming Oppfeldts billede af, at hvis man er på kontanthjælp, har man simpelt hen alt, og at man er i et slaraffenland.
Jeg tror ikke, at det er alle kontanthjælpsmodtagere, der kan genkende det billede, men o.k., det er hr. Oppfeldts billede, og det skal han selvfølgelig have lov at have.
Der er en ting, jeg vil spørge hr. Oppfeldt om.
Hr. Oppfeldt siger, at den nye starthjælp har gjort det 25 pct. bedre, hvad angår at få folk i arbejde.
Undrer det ikke hr. Oppfeldt, at de tal, han baserer sig på, er tal, der er lavet af CASA, og at CASA's vurdering af de tal er en anden end den, hr. Oppfeldt giver, for den er faktisk, at der er kommet færre i arbejde?
Når man nu baserer sig på andres tal, er det underligt, at man overhovedet ikke forholder sig til, hvilken konklusion andre udleder af de tal.
Derfor vil jeg høre, om hr. Flemming Oppfeldt mener, at det er noget, der er indiskutabelt, at det er på den måde, som hr. Oppfeldt siger det er. Så skal jeg bare lige til sidst spørge: Hørte jeg rigtigt, at hr. Oppfeldt sammenlignede det med folkepensionens grundbeløb?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-05:
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg sammenlignede med SU og folkepensionens grundbeløb, og jeg kan også lave andre sammenligninger.
Jeg kan godt læse tal, og der må jeg sige, at 20 pct. er bedre end 15 pct. 20 er mere end 15, det er helt sikkert, og så længe 20 er mere end 15, har jeg ret i min konklusion: at der er flere, der er kommet ud af starthjælpen end af kontanthjælpen.
Jeg sagde ikke, at vores kontanthjælp generelt var at sammenligne med at komme til et slaraffenland.
Jeg sagde, at for dem, der kommer udefra og lige skal finde ud af, hvad det er for et land, de er kommet til, hvad det er for regler, der gælder i det her land, kan en meget høj kontanthjælp, som den var, virke som at være kommet til et slaraffenland, hvor vi fokuserer på rettighederne, men ikke på pligterne.
Derfor er det nyttigt at lave denne her starthjælp. Til fru Karen Klint vil jeg sige, at midlerne har jeg også fokuseret på, for jeg har jo nævnt, hvilke midler der er, nemlig hele det program, der hedder »Flere i arbejde«, hvor kommunerne har fået en række værktøjer til at introducere de ledige og introducere indvandrerne til hurtigere at lære dansk og til de job, der er.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-05:
O.k., nu forstår jeg, at hr. Flemming Oppfeldt udelukkende baserer sig på integrationsministerens udlægning af tallene, og det er måske heller ikke unaturligt, at hr. Flemming Oppfeldt gør det.
Hr. Flemming Oppfeldt og integrationsministeren er jo medlemmer af samme parti, så det er jo naturligt.
Jeg synes bare, det er rigtigt at sige, at de, der har lavet undersøgelsen - altså har undersøgt det og har lavet tallene - bestrider den udlægning, som integrationsministeren kommer med.
Men lad nu det ligge.
Så vil jeg vende tilbage til det med sammenlignelige grupper.
Hr. Oppfeldt sammenligner med folk, der lever på folkepensionens grundbeløb.
Kunne hr. Oppfeldt heroppefra oplyse, hvor mange borgere i Danmark der lever af folkepensionens grundbeløb, bare sådan rundt regnet?
Karen J. Klint (S), 2003-12-05:
Nu var det ikke de midler, jeg henviste til, det var mere midlerne til, hvordan økonomien for borgerne skal skrues sammen, jeg henviste til.
Så jeg tror, det var en meget bevidst misforståelse, hr. Flemming Oppfeldt gav udtryk for her fra talerstolen.
Jeg får næppe svar, hvis jeg stiller det spørgsmål igen, så derfor vil jeg forfølge spørgsmålet om, hvorfor alle i personkredsen flygtninge/indvandrere skal være så nøjagtig ligestillede, som starthjælpen gør dem.
Hvorfor kan der ikke nuanceres ud fra, at mennesker har nogle forskellige behov?
Hvorfor skal mennesker med svære handicap, mennesker, der enten har mistet deres arbejdsevne eller aldrig har været født med en arbejdsevne, partout i 7 år tvinges til et starthjælpsniveau?
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at bløde op bare for denne gruppe?
Anne Baastrup (SF), 2003-12-05:
Ud over at hr. Flemming Oppfeldt sammenlignede med folkepensionens grundbeløb, sammenlignede hr. Flemming Oppfeldt også med SU.
Hr. Flemming Oppfeldt ved eller burde vide, at når man i de store SU-forhandlinger beregner, hvad det egentlig er, vi snakker om, så tager man SU'en, man får udbetalt, plus muligheden for lån, plus det, man oveni kan tjene, x antal tusinde kroner om året, før man skal i gang med tilbagebetaling af SU'en.
Kender hr. Flemming Oppfeldt én eneste studerende, der kun lever af sin SU uden at have arbejde, uden at optage lån?
Jeg vil gerne se hende.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-05:
Jeg går ud fra, at spørgerne også om lidt vil have navnene på folk!
Jeg drog min sammenligning til SU, og jeg brugte udtrykket langt over SU-niveau.
Jeg sagde, at starthjælpen var langt over SU-niveau, og jeg sagde, at man kunne sammenligne med folkepensionens grundbeløb, men jeg gik ikke ind og talte op, hvor meget det er.
Men disse to ydelser er faktisk parallelle med starthjælpsniveauet, og det er jo det, der er sandheden.
Der er masser af penge til mad på starthjælpsniveauet.
Men så sagde jeg også, at da starthjælpsniveauet er under den normale danske kontanthjælp - for det er jo det, den er, ca. en tredjedel - så ligger der ud over dette beskæftigelsesfradrag en bonus, hvis man går ud og arbejder.
Og det er det, der er vores sigte.
Vi kan se ud af de tal, vi har til rådighed, hvis man endelig skal konkludere på det meget spinkle talgrundlag, der eksisterer nu, at det går i den rigtige retning.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-05:
Jeg synes, vi er ude på gyngende grund.
Hr. Oppfeldt kan jo ikke komme uden om, at hr. Oppfeldt sammenlignede starthjælpen med folkepensionens grundbeløb, og sagen er jo, at der ikke er ét eneste menneske i Danmark, der lever af folkepensionens grundbeløb.
Man siger, at hvis man skal leve af folkepensionens grundbeløb, så dør man af sult.
Derfor får alle, der kun har folkepensionens grundbeløb, i hvert fald to ting oveni: De får et pensionstillæg, og de får en ældrecheck.
Begge dele får de.
Jeg vil ikke stille mig op her og påstå - det vil hr. Oppfeldt måske - at så lever de
fyrsteligt, for det synes jeg ikke at de gør.
Man har sagt, at det er umuligt at leve af folkepensionens grundbeløb.
Derfor får folk, der ikke har andet - en anden pension, eller hvad ved jeg - et pensionstillæg, og derudover får de ældrechecken, og derfor er det selvfølgelig fuldstændig urimeligt af hr. Oppfeldt, at han går herop og sammenligner introduktionsydelsen med en fuldstændig fiktiv takst, som ingen mennesker i Danmark får. Den går ikke.
Men det illustrerer meget godt, hvad det er, vi gør.
Vi sætter en gruppe mennesker til at leve på et niveau, hvor man måske nok lige kan overleve, men hvor man reelt ikke har nogen muligheder for at leve, hvor man ikke har mulighed for at holde fødselsdag for sine børn, hvor man ikke har mulighed for at melde sine børn ind i en sportsklub.
Det fører ikke til integration, det fører til det modsatte, det fører til isolation.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-05:
Men så var der selvfølgelig også spørgsmålet om, hvor mange der så fik folkepensionens grundbeløb. Jeg tror, at Enhedslisten ikke bryder sig om, at starthjælpen, som den ligger, på en række punkter kan sammenlignes med en række andre ydelser, som borgere i vort samfund får. O.k., folkepensionens grundbeløb er under det, som starthjælpsmodtagerne får i gennemsnit.
Nu er det jo lidt forskelligt, om man er forsørger eller ikke forsørger, der er forskel på boliger og den slags, men det, vi diskuterer i dag, er i virkeligheden en ydelse, som en række andre borgere i vort samfund har fået stillet til rådighed, og som de kan klare sig med, og hvor de ikke sulter.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-05:
Nu har hr. Søren Søndergaard ikke flere korte bemærkninger, så derfor bliver jeg nødt til lige at gå op og korrekse
hr. Flemming Oppfeldt.
Hr. Flemming Oppfeldt sagde, af starthjælpen var på niveau med folkepensionens grundbeløb.
Hr. Flemming Oppfeldt ved eller burde vide, at der ikke er nogen mennesker, der kun har folkepensionens grundbeløb.
Har man haft arbejde, får man ATP ved siden af.
Man får også et pensionstillæg, og man får
også en højere boligydelse, og man får ældrechecken.
Jeg vil sige til hr. Flemming Oppfeldt, at jeg virkelig synes, at vi skulle prøve at tale om de samme ting.
Ældre har som sagt også en højere boligydelse, og derudover har de mulighed for at få medicintilskud m.v.
Jeg synes, vi skal prøve at få det lidt ned på virkelighedens grund.
De mennesker, der får starthjælp, de mennesker, der får introduktionsydelse,
er mennesker, der skal prøve at sætte sig ind i et nyt samfund, udvikles, samtidig med at deres børn også får en ordentlig barndom.
Det er en helt anden situation, og ydelserne er ikke de samme.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-05:
Her den 5. december 2003 er der hundredvis af ledige job
rundtomkring i landet, der kunne besættes af folk, der ikke har nogen særlig uddannelse
De er til rådighed.
Vi har derimod en diskussion i vort Folketing om ydelsesniveauet.
Når vi er fokuseret på jobbene, er det, fordi vi har tilrettelagt ydelsesniveauet, således at det skulle motivere folk til at gå ud og tage de her job.
Vi er interesseret i, at folk kommer i beskæftigelse.
SF er mere interesseret i en diskussion om ydelsesniveauet.
Og der er altså forskel.
En folkepensionist kan jo ikke tage en avisrute kl. 4 om morgenen.
Det kan man vel næppe forlange.
Men det kan de her familier på starthjælp.
De har mulighed for at tage noget supplerende arbejde.
Det er netop det, der er ideen med det.