John Vinther (KF), 1997-11-13:
Hr. Jens Hald Madsen gav udtryk for, at fru Sonja Mikkelsen havde sagt, at det her var en rodekasse.
Det sagde fru Sonja Mikkelsen faktisk ikke.
Fru Sonja Mikkelsen gav udtryk for, at det lignede en rodekasse, men at det ikke var det.
Den første del er jeg enig i, og den anden del er jeg uenig i, for det her er en rodekasse.
I virkeligheden er der vel tale om mindst to lovforlag: et, der vedrører en udmøntning af kommuneaftaler, som vedrører regulering af finansieringen af det almene byggeri, og så et rodekasseelement, hvor alle mulige mærkelige ting mere eller mindre harmløst er med.
Hvad angår den første del af det, så har vi fra konservativ side nogen bekymring for afskaffelsen af rammebeløbet.
Rammebeløbet er sammen med det, der populært kaldes omdrejningspunktet, jo de offentlige styringsredskaber.
Det er dér, vi kan sætte bremsen ind, hvis noget løber løbsk ude i kommunerne, og vi er noget bekymrede for bare at give køb på den bremseklods. Som modvægt til det forhøjer man så den kommunale grundkapital fra de nuværende 7 pct. til 14 pct.
Man afskaffer den automatiske låneadgang for kommunerne til de 14 pct.
Det kan umiddelbart på papiret se meget godt ud, men jeg er enig med hr. Jens Hald Madsen i, at det ud fra bemærkningerne - de er ved gud ikke særlig hjælpsomme på dette område - er meget svært at finde ud af, hvad konsekvensen er af forslaget.
Man anvender konstant i bemærkningerne udtrykket »meget forsigtigt skøn«.
Det kan jeg godt forstå, men jeg tror, at boligministeren må belave sig på, at der om ikke nu så i hvert fald under Boligudvalgets behandling - jeg forudser en meget lang udvalgsbehandling - kommer en lang række spørgsmål med det sigte at finde ud af, hvad konsekvensen er af forslaget.
Bliver der bygget mere, eller bliver der bygget mindre?
Bliver det dyrere, eller bliver det billigere?
Det har vi ikke stor sympati for, og vi synes ærlig talt ikke, at de tilsikringer, de styringsmekanismer, der lægges ind i bemærkningerne til lovforslaget, er særlig gode, hvad det angår.
Så det vil vi også gerne se lidt mere på.
Med hensyn til beboerrådgivningen så ved boligministeren jo udmærket godt, at det er ikke et forslag, der har groet i den konservative have.
Vi har ikke megen sympati for det.
Grundlæggende tror vi ikke på, at det kan afhjælpe de problemer, vi har i den almennyttige sektor, at man ansætter en række personer, der skal, om jeg så må sige, føre de forskellige folkeslag og de forskellige problemer sammen.
Det tror vi ikke meget på.
Må jeg så ikke til sidst sige, at omkring afskaffelse af det vejledende rammebeløb for nybyggeri opført efter byfornyelsesloven formår ministeriet jo virkelig at skrive bemærkningerne på en sådan måde, at det for alle er ganske uklart, hvad der menes.
Der står i bemærkningerne, at afskaffelsen af det vejledende rammebeløb indebærer, »at der fremover også vil blive ydet statslig støtte til den del af anskaffelsessummen, der ligger ud over rammebeløbet.«
Så langt så klart.
Det indikerer umiddelbart statslige merudgifter.
Så fortsætter man: »Der foreslås derfor i øvrigt ingen ændringer af styrings- og finansieringsreglerne«, og omme i de økonomiske bemærkninger kommer man så frem til, at det rent faktisk giver statslige mindreudgifter.
Det er muligt, at det, der står, er rigtigt nok, men det er lysende uklart for nu at bruge den formulering, og jeg kunne godt tænke mig, at boligministeren, hvis det var boligministeren muligt, prøvede at præcisere, hvad det rent faktisk er, der står omkring netop det afsnit.
Som sagt: Vi har mange bekymringer omkring dette forslag.
Enkelte dele af det er muligvis harmløse, andre dele kan vi bestemt ikke lide, og vi vil bruge udvalgsbehandlingen til at få belyst konsekvenserne af forslaget, for de er for at sige det mildt meget uklare, når man læser bemærkningerne.