runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gyda Kongsted (V), 1999-10-28:
Beløbet er beskedent, idet der kun tales om en ekstra betaling på 102 kr. pr. måned for den forælder, der ikke har forældremyndigheden over barnet, og beløbet er fuldt fradragsberettiget.
Forældremyndighedsindehaveren vil ikke generelt få mere i tilskud, idet beløbet vil blive fratrukket det offentliges månedlige tilskud.
Lovforslaget indebærer tillige en indtægtsregulering af det særlige børnetilskud samt en forhøjelse af grænsen for modregning af visse restancer til det offentlige i børnefamilieydelsen fra en tredjedel til halvdelen af ydelsen.
Men som Foreningen af Statsamtjurister nævner i deres høringssvar, er de beskrevne ændringer af en sådan karakter, at den almindelige borger ikke vil fatte indhold og rækkevidde ved at læse teksten, hvilket kan afstedkomme uheldige virkninger.
Venstre vil dog gå positivt ind i forhandlingerne
om lovforslaget.
Jens Heimburger (KF), 1999-10-28:
Det Konservative Folkeparti støtter som udgangspunkt regeringens forslag om besparelser på dette område, men vi vil gerne under behandlingen af forslaget kigge på, om vi får skabt et system med for mange forskellige niveauer og skattesatser og andet, om vi nu i virkeligheden ikke er ved at indføre for meget bureaukrati, specielt når det drejer sig om 100 kr. om måneden.
Jeg ved godt, at der desværre er så mange fraskilte i dette land, at det jo ender med en hel del millioner.
Så det er en af de ting, vi må have belyst, om vi ikke kan gøre det lidt klogere, end det er fremlagt her.
Det er jo også en af de ting, der er omtalt i de høringssvar, vi har modtaget. Men som udgangspunkt har vi altså ikke nogen problemer med, at normalbidraget hæves, og vi har heller ikke nogen problemer med, at man dermed påpeger, at det at have børn jo i virkeligheden er en lykkelig omstændighed, også selv om man har måttet gå fra hinanden, og at det i princippet først og fremmest er ens eget ansvar.
At vi så alligevel også fuldt ud støtter, at alle får væsentlige bidrag fra det offentlige i denne her situation, er en anden sag.
Så vi er positive, men afventer en nøje granskning af selve ordningen under udvalgsbehandlingen.
Inge Refshauge (DF), 1999-10-28:
Dansk Folkeparti har tidligere sagt, at fleksjobbene er udmærkede, men der er alt for stor usikkerhed i de fleksjob, vi har i dag.
Vi mener, at fleksjobberne skal ligestilles med andre mennesker på arbejdsmarkedet, og det skal ske både på den ene og på den anden måde.
Som fleksjobber i dag er der jo ingen sikkerhed, man kan gå hen og blive fyret fra den ene dag til den anden, og så skal man over på de der 3 måneder og 82 pct.
Det er ikke rimeligt.
Vi skal have indført, at der skal være en ordentlig opsigelsesfrist, der skal være ret til efteruddannelse, og der skal være ret til efterløn.
Vi er kommet et par skridt videre.
Vi er kommet til sygeløn, og nu kommer vi til feriepengene.
Det er så i orden.
Små skridt ad gangen, det er også noget.
Villy Søvndal (SF), 1999-10-28:
Der står nemlig i den skriftlige fremsættelse: »Som et led i regeringens ønske om at gennemføre besparelser på de offentlige udgifter foreslås ...«.
Det er ærlig snak, altså det her er der ingen socialpolitiske visioner i.
Efter vores bedste opfattelse er det ikke en god idé.
Den dokumentation ser vi gerne i SF, og det vil vi være optaget af under udvalgsarbejdet.
Vi har fået nogle høringssvar.
Vi har fået høringssvar
fra Foreningen Far.
af, hvilken betydning det vil have specielt for lavtlønsgrupper, står stærkt.
Derudover synes jeg, svaret fra regeringens Børneråd står stærkt.
Jeg skal citere fra det.
De skriver: »Vi mener ikke, lovforslaget reflekterer den ømtålelige situation, mange skilsmissefamilier befinder sig i.
Den konfliktsituation, som parterne i en skilsmissesituation står midt i, kan yderligere intensiveres, idet det økonomiske aspekt kan frygtes at komme til at spille en stærkere rolle.
Mange børn er klemt i forældrenes konflikter med hinanden, og her skal ikke meget til at forværre situationen.«
Vi er ikke begejstrede for forslaget, og det skal indgå i en fantastisk smuk sammenhæng i øvrigt, hvis SF skal støtte det.
Tom Behnke (FRI), 1999-10-28:
Vi har jo tidligere sammen med mange andre partier været med til at presse på for, at der bliver gjort noget i forhold til dem, der er i fleksjob, altså borgere, som er i en situation, hvor de er nødt til at gå i fleksjob, fordi de af den ene eller anden årsag ikke er i stand til 100 pct. at være med på arbejdsmarkedet. Vi har jo også slået mange slag for, at der skulle gøres mere for, at der reelt blev nogle fleksjob rundt om i virksomhederne, således at man på alle niveauer, både offentligt og privat, var i stand til at tilbyde disse job.
For det er så utrolig vigtigt, at man, selv om man har mistet noget af sin erhvervsevne, så stadig væk kan bevare en vis kontakt til erhvervslivet. Det er af meget stor betydning for ens livskvalitet.
Vi har fra starten af været opmærksom på, at der kunne være nogle problemer i forhold til de ordninger, man mister, de rettigheder, man mister, når man hopper ind i et fleksjob, og derfor har der nok også været en vis træghed i forhold til at vælge at gå i fleksjob, fordi det har været meget usikkert.
Når man gik i fleksjob, var man jo for så vidt stavnsbundet.
Der var mange af de muligheder, man ellers havde, der forsvandt.
Med det her lovforslag har ministeren så prøvet at fjerne nogle af ulemperne og gjort det lidt mere attraktivt at vælge at tage et fleksjob.
Det synes vi er positivt, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Men jeg er enig med de ordførere, der har sagt, at forslaget her kun er et skridt i den rigtige retning.
Det er jo ikke sådan, at man fuldt og helt gør det attraktivt at gå ind i et fleksjob, og at man giver de muligheder og rettigheder, som andre lønmodtagere på arbejdsmarkedet har.
Her tager man fat i processen, fra man er blevet visiteret, og så til man rent faktisk får et fleksjob.
Men hvad med de tilfælde, hvor virksomheden går konkurs, eller man af anden årsag bliver nødt til at skifte til et andet fleksjob?
Hvad sker der i forbindelse med sygdom?
Hvad sker der i forbindelse med ferie?
Ja, her siger regeringen, at i det første ansættelsesår kan man opnå ferieydelse, men hvad så næste gang?
Det er jo ikke givet, at disse mennesker kun er 1 år i et fleksjob.
Det kunne også godt være, at det varede længere.
Fleksjob er en god ting, og fleksjob skal vi gøre meget mere for bliver et alternativ til helt at hoppe over på passiv forsørgelse.
Derfor bør vi også gøre, hvad vi kan, for at dette lovforslag bliver rettet til, så man får en del af de rettigheder - hvis ikke alle de rettigheder - som andre lønmodtagere har.
Men lovforslaget er et skridt i den rigtige retning.
Hvis der kan samles flertal for det, så er det jo godt og tilfredsstillende.
Men uanset det, er vi med på ideen, og vi er med på en positiv udvalgsbehandling.
Villy Søvndal (SF), 1999-10-28:
Jeg vil kvittere for tilsagnet fra Venstre.
Som man ved fra utallige års samarbejde med SF bredt i Folketinget, så kommer SF aldrig med forslag, der ikke samtidig er finansiering for, og det er klart, at det vil vi også sikre på det område her.
Venstre er formentlig også opmærksom på den sammenhæng, at det forhold, at rettighederne ikke er så gode, som de kunne være, i sig selv er med til at forhindre mennesker i at søge fleksjob.
Der skal simpelt hen meget stort mod til som over 50-årig at søge et fleksjob vel vidende, at man ikke kvalificerer sig til f.eks. efterløn, når man tilhører en udsat gruppe, der måske i højere grad end andre grupper kan få behov for efterlønnen.
Men jeg kvitterer for Venstres positive tilsagn.
Jeg håber, at vi kan være med til at udvirke, at ordningen bliver endnu bedre.
Jeg tror, at socialministeren i denne sammenhæng meget gerne vil omfavnes kærligt af både Venstre og SF.
Jette Gottlieb (EL), 1999-10-28:
Jeg har i hele det her forløb prøvet at få slået fast, at det er meget afgørende, og at det virkelig er et fundamentalt punkt, at der ikke bliver egenbetaling i hjemmehjælpen.
Derfor er jeg selvfølgelig meget glad for ministerens meget klare udsagn på det punkt: ministeren agter ikke at fremsætte
sådan et forslag.
Samtidig er det jo også blevet klart, at der jo altså ikke i Folketinget fra Venstre og De Konservative kommer noget forslag af den art.
Der er ikke basis for brugerbetaling på hjemmehjælpsområdet.
Det synes jeg har været et meget godt resultat af den her debat.
Samtidig kan jeg undre mig en anelse over forløbet, for det samme resultat kunne have været opnået under åbningsdebatten.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det forslag til vedtagelse, der har været fremme i dag, er det samme, der blev fremsat under åbningsdebatten.
Det er lidt pudsigt, at man i åbningsdebatten var nødt til med SF's velvillige bistand at få lavet et afværgeforslag for at være sikker på, at lige netop det her, som vi nu er nået frem til i dag, ikke blev vedtaget på det tidspunkt. Men alt i alt vil jeg sige, at resultatet af den her debat, grundlinjen, resultatet med de to streger under, er, at der altså ikke vil blive fremsat forslag om egenbetaling i hjemmehjælpen.
Det er et godt resultat.
Villy Søvndal (SF), 1999-10-28:
Hr. Erik Larsen karakteriserede forslaget som et stykke ad vejen, men ikke hele vejen.
Vi er af den samme opfattelse, og derfor vil jeg spørge hr. Erik Larsen, om Venstre vil være med til under udvalgsarbejdet at lave de ændringer, der sikrer, at det ikke kun bliver det lille hop, men at vi når til vejs ende så at sige.
Vi barsler med et forslag, der sikrer, at fleksjobmodtagere har de samme rettigheder præcis som andre på arbejdsmarkedet.
Betyder Venstres tale om det lille stykke, at det godt vil gå hele vejen, eventuelt sammen SF?
Eller måske kan vi endda presse regeringen til at sikre, at der fuldstændigt bliver de rettigheder på fleksjobområdet, som der er inden for alle andre områder.
Inge Refshauge (DF), 1999-10-28:
Ja, igen i dag må jeg jo indse, at vi skal hente støtte til de forslag, vi kan lide, i venstre side af salen.
Dansk Folkeparti vil ikke være med til at spare på børnefamilieydelserne, det er ikke Dansk Folkepartis politik.
Vi ved godt, at regeringen vil have offentlige besparelser, men vi mener bestemt, børnefamilieområdet er det forkerte sted at spare, også apropos den debat, vi lige har haft i formiddag.
Vi kunne meget nemt finde andre steder at spare, og efter vores opfattelse skal vi ikke gøre livet mere surt for børnefamilier, end det er i forvejen.
Vi kan ikke stemme for, at man nu vil pille ved nedsættelse af de ordinære børnetilskud, og vi kan heller ikke gå med til forhøjelse af grænsen for modregning af visse restancer i børnefamilieydelsen.
I Dansk Folkeparti mener vi tværtimod, at børnefamiliers vilkår skal forbedres.
Det gælder både familier og ikke mindst eneforsørgere.
Tom Behnke (FRI), 1999-10-28:
Der er jo noget helt grundlæggende forkert i regeringens tankegang om, at hvis der er nogle ældre, der har lidt penge, skal de betale for den hjemmehjælp, de i øvrigt er berettiget til at få.
Hvis man forestiller sig to pensionister, der har de samme økonomiske forhold, og den ene pludselig bliver så syg og så svag, at vedkommende har brug for hjemmehjælp, så siger man til vedkommende: Du skal betale noget mere i skat, du skal betale noget i brugerbetaling.
Det er skat på sygdom.
Jeg er nødt til at spørge socialministeren, om ministerens kollega, sundhedsministeren, barsler med et lignende forslag om, at de, der har lidt penge i overskud, også skal betale for at komme på hospitalet. Vi må jo holde fast i, at hvis der er nogle af disse ældre, der har meget høje indtægter, betaler de sandelig også en meget høj skat, for sådan er skattesystemet jo indrettet i vort samfund, at de i forvejen betaler en hel masse i skat.
Skal de så også betale yderligere, fordi de bliver syge og svage og gamle?
Det er ganske, ganske urimeligt, og om dem, der har lidt liggende på kistebunden, ved vi jo alle, at de gennem hele livet, hvor de har kunnet spare lidt op, har været nødt til at betale en tårnhøj skat for overhovedet at have lidt tilbage til sig selv.
Det her minder lidt om det.
Man bilder folk ind, at hvis de bare indbetaler nogle penge, skal de nok få nogle ydelser med tiden.
Det er usmageligt.
Villy Søvndal (SF), 1999-10-28:
Jeg synes måske, det er lidt underligt, at socialministeren skulle have så mange skældud for at trække forslaget om brugerbetaling, af en, der ikke er tilhænger af brugerbetaling.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil godt kvittere for, at regeringen har gjort sig umage med at tælle til 90.
På den måde er det jo en historisk dag i dag, at brugerbetaling er faldet væk.
Jeg synes også, det er interessant at have hørt Venstres og De Konservatives indlæg.
Nu er det jo altid historikere, der skriver historien, men jeg vil da tro, det vil blive meget morsomt at se et eksempel på, hvordan man vender 180 grader, fra man er i regering, til man er i opposition.
Altså det er fantastisk at opleve, at partier i 1992 som regeringspartier sagde »brugerbetaling«, og at de så 7 år efter næsten anser det for en synd at tale om det.
I SF er vi tilfredse med det, der er sket nu.
Vi har altid ønsket, at skulle der indføres brugerbetaling, var forudsætningen, at de dårligst stillede skulle have en bedre hjemmehjælp.
Det var ikke indeholdt i forslaget, og derfor er vi meget tilfredse med, at ministeren har talt til 90.
Vi kan støtte den vedtagelse, som vi fremsætter sammen med regeringspartierne.
Vi har specielt lagt vægt på, at det slås fast i vedtagelsen, at i stedet for at aktivere over 50-årige i meningsløse aktiveringsforløb bruger vi dem i stedet til at arbejde på områder, hvor der er brug for flere hænder på vore plejecentre og inden for hjemmehjælpen.
Vi har også lagt megen vægt på, at der her gives udtryk for, at der skal ske en forbedring af ældrebyggeriet, så summa summarum endte det her som en meget god ældrepolitisk dag.
Else Winther Andersen (V), 1999-10-28:
Jeg vil da gerne starte med at takke for, at man nu har trukket forslaget om betalt hjemmehjælp, men derfor vil jeg alligevel gerne stille et spørgsmål til socialministeren, der skød efter Venstre, for at vi ikke ville være økonomisk ansvarlige. Jeg vil gerne spørge, om ikke det høje skattetryk, vi har her i Danmark, godt kunne gøre, at alle kunne få en hjemmehjælp, der var ens for alle, uden at man skulle lægge en skat på alderdommen.
Kunne det ikke lade sig gøre at prioritere udgifterne på en anden måde, så man fandt de penge, eventuelt ved at hjælpe kommunerne med større valgfrihed, hjælpe kommunerne med at oplyse om, at det kunne være, man skulle udlicitere nogle flere opgaver og i det hele taget se på en prioritering af udgifterne i stedet for at gå ind og ramme de svage ældre?
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1999-10-28:
Jeg vil gerne varmt kvittere for ministerens meget klare udsagn heroppefra.
Der er ikke nogen, der kan være i tvivl om, at nu er brugerbetaling for hjemmehjælp trukket, og det er en stor lettelse for CD, som hele dagen i dag, men i realiteten også fra det tidlige forår er gået efter det samme: at få et udsagn fra regeringen og ministeren om, at man trækker brugerbetalingen tilbage.
Dermed tager CD også den beslutning, da det jo er et pragmatisk parti, at den vedtagelse, som CD har været med til at fremsætte om, at brugerbetaling skulle tages af bordet, opfatter vi ikke længere som værende aktuel, og derfor kan vi stemme for regeringens forslag.
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
I Dansk Folkeparti er vi utrolig glade for, at planerne om brugerbetaling for hjemmehjælp er fuldstændig fejet af bordet nu.
Det kan ikke være rigtigt, at folk, der har betalt høj skat i mange år, skal til at betale for hjemmehjælp.
Det er ikke det, der er blevet lovet dem i sin tid. Ministeren sagde, at der er noget grundlæggende forkert, ja, ministeren sagde faktisk, at der ikke er penge nok til området.
Jeg kan simpelt hen ikke få det ind i hovedet, og det synes jeg regeringen skal tænke lidt over, specielt når man ser i den budgetredegørelse fra Finansministeriet, som jeg omtalte før, hvorledes man procentvis har fordelt de forskellige udgifter fra 1992 til 1999.
Else Winther Andersen (V), 1999-10-28:
Jeg vil gerne give Venstres melding om, hvordan vi vil stemme til regeringens forslag til vedtagelse.
Vi vil undlade at stemme, da der ikke er nogen af de pinde med, som vi gerne ville have haft med, f.eks. om et større frit valg på hjemmehjælpsområdet.
Så er det også, som jeg har sagt i min ordførertale, meget store klumper af det kommunale selvstyre, som vi synes man griber ind i. Vi vil undlade at stemme.
Tom Behnke (FRI), 1999-10-28:
Nu har vi så fået konstateret, at regeringen altså har trukket sit forslag om, at der skal være brugerbetaling for hjemmehjælp.
Men man er jo lige nødt til at holde sig for øje, hvorfor regeringen har trukket sit forslag.
Det er ikke, fordi den synes, det er en dårlig idé, ikke, fordi den har fortrudt, den sagde det, ikke, fordi det ikke længere er regeringens politik.
Nej, fordi der ikke er flertal for det.
Det er fortsat regeringens politik, at der skal være brugerbetaling på hjemmehjælp, at der skal være brugerbetaling på sygdom.
Det er det, som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre står for, og det gør de stadig væk. Den eneste grund til, at man har trukket forslaget i denne omgang, er, at man ikke kunne skaffe flertal for det her i Folketingssalen.
Det synes jeg man lige skal skrive sig bag øret og huske på.
Så må jeg også nok sige til socialministeren, som formentlig har godkendt det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet har fremsat: Alle disse mange pinde kan man jo ikke stemme imod, og derfor stemmer vi for, men kunne alle disse pinde ikke sammenfattes i én pind: Kommunerne skal overholde gældende lovgivning.
Jens Heimburger (KF), 1999-10-28:
Det har været en god debat, og den har jo ikke været forgæves, eftersom socialministeren har meddelt, at man nu frafalder ønsket om brugerbetaling på hjemmehjælp.
At det så ikke kan fremgå af det forslag til vedtagelse, der er fremme nu, er ærgerligt, og vi vil derfor undlade at stemme til det forslag.
Grete Schødts (S), 1999-10-28:
Jeg vil ikke acceptere, at hr. Tom Behnke her fra Folketingets talerstol skyder regeringen og Socialdemokratiet i skoene, at vi agter at opkræve skat på sygdom.
Den aftale, der var mellem Kommunernes Landsforening og regeringen, gik ud på, at man skulle søge et flertal for gennemførelsen af en timebetaling, opkrævning af en timebetaling for praktiske opgaver.
Det er noget helt andet end sygdom.
Inge Refshauge (DF), 1999-10-28:
Dansk Folkeparti vil gerne sige tak for en god debat.
Resultatet, som vi fik ud af den, var jo, at alle tilkendegav, at ældre skulle have en god og tryg alderdom, og at de skulle have den hjælp, de har behov for.
Vi er ikke helt enige om, hvor meget og hvor lidt vi skal sætte ind på området, men én ting vil jeg gerne sige herfra, og det er især til fru Grete Schødts: Vi har en kæmpestor respekt for de hjemmehjælpere og for de social- og sundhedsassistenter, som gør deres arbejde i det daglige for de ældre.
Debatten om ældres forhold og vilkår er ingenlunde slut med denne forespørgsel.
Dansk Folkeparti vil fremsætte flere forslag, både lovforslag og beslutningsforslag, i denne samling til gavn for de ældre.
Vi vil kæmpe videre - især for de svageste ældre.
Men jeg synes, det har været en god debat, hvor vi har fået mange ting på bordet, og en særlig tak til socialministeren for, at hun har taget brugerbetalingen på hjemmehjælp af bordet.
Det synes jeg var flot.
Om forslaget til vedtagelse fra Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre må jeg sige, at det kan Dansk Folkeparti støtte, og vi synes, det var fint, at regeringen kom på banen med et forslag til vedtagelse.
Det siger vi da tak for, og jeg tror da, vi har hjulpet en lille smule til.
Debatten her i dag har jo så vist, at alle vil hjælpe de ældre, men hvordan er ikke rigtig klarlagt.
Én ting er vi da alle sammen blevet enige om: Brugerbetaling på hjemmehjælpen er yt, og det er virkelig dejligt.
Tove Videbæk (KRF), 1999-10-28:
Da det forslag til vedtagelse, som Kristeligt Folkeparti var medforslagsstiller af, allerede er virkeliggjort, så vil jeg hermed tilsige Kristeligt Folkepartis støtte til regeringens forslag til vedtagelse.
Else Marie Mortensen (S), 1999-10-28:
Lovforslag nr. L 4 drejer sig om ledighedsydelse ved overgang til fleksjob og i forbindelse med ferie.
Det er vores opfattelse, at vi med det her lovforslag bringer hensigterne nærmere den virkelighed, der opleves af de personer, der skal ansættes i et fleksjob.
De elementer, der er i lovforslaget, er rettigheder for de mennesker, der skal ansættes, og omfatter, at hvis visitering til et fleksjob er foretaget i en kommune, så flytter retten til fleksjobbet med i tilfælde af, at personen flytter til en anden kommune, så pågældende ikke skal starte forfra på proceduren.
Det foreslås også, at de personer, der oppebærer sygedagpenge eller befinder sig i et revalideringsforløb, får ledighedsydelse i den eventuelle ventetid, dog maksimum i 3 måneder, der i nogle tilfælde medgår fra visitationen til et fleksjob til de rigtige job findes.
Forslaget åbner også mulighed for ferie med ledighedsydelse i det første ansættelsesår i fleksjobperioden.
Det er vores opfattelse, at forslagets elementer vil lette overgangen til fleksjob og gøre fleksjob mindre hjælpsorienteret og mere rettighedsorienteret og dermed også mere attraktive for dem, der har behov for det.
For at styrke kommunernes incitament til at arbejde seriøst med fleksjob til dem, der er visiteret, er udgifterne til ledighedsydelse i visitationsperioden en ren kommunal udgift, hvorimod der er 50 pct. refusion på den nye ferieordning.
Forslaget vil medføre en merudgift på 20-22 mio. kr. om året over en årrække.
Det foreslås at finansiere merudgiften af satspuljemidlerne, og der vil derfor naturligvis også skulle forhandles med satspuljepartierne.
Vi er opmærksom på de høringssvar, der bl.a. foreligger fra organisationerne.
Der er bred enighed om, at forslaget indebærer forbedringer, selv om der også peges på, at man kunne ønske sig, at nogle af forbedringerne var mere vidtgående.
Vi mener, der er tale om et godt forslag, der vil gøre livet og tilværelsen lettere for en lang række mennesker på et tidspunkt i deres tilværelse, hvor der virkelig er behov for at fjerne demotiverende faktorer.
Som det nok vil være fremgået på nuværende tidspunkt, støtter vi i Socialdemokratiet forslaget, og vi håber, det får en god og saglig gang igennem udvalget.