runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2003-12-19:
Jeg bliver mere og mere forundret.
Jeg kan sagtens forstå, at vi kan være uenige.
Det kan vi jo også være om nogle elementer i lovforslaget.
Det, jeg spørger til, er et brev, som jeg har fået fra fru Elsebeth Gerner Nielsen sendt fra hendes mail til min mail her i Folketinget om adopterede børn.
Deri mener fru Elsebeth Gerner Nielsen, at der er tale om en stramning, vel vidende, og det må jo være klart for alle, at vi faktisk lemper for de børn, der bliver adopteret i en alder fra 0 til 6 år.
Før gjorde man forskel, for at blive i fru Elsebeth Gerner Nielsens terminologi, for alle de adopterede børn, nu bliver der for mange af dem tale om en lempelse.
Er det så sådan, at fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at fordi Det Radikale Venstre ikke kan få en lempelse, der gælder alle, vil man slet ikke have en lempelse for nogen?
Det synes jeg er et principielt meget vanskeligt og ikke synderlig sympatisk og humanistisk standpunkt at indtage.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-19:
Ja, det mener jeg.
Jeg mener, det er den værste stramning, vi endnu har haft af udlændingelovgivningen, så deri tager fru Pia Gjellerup overhovedet ikke fejl.
Her har myndighederne mulighed for at sige: Dit eget ægteskab er nok også et tvangsægteskab.
Vi har aldrig tidligere, vil jeg mene, set staten blande sig mere i privatlivet end med den her lovgivning.
Jeg tror ikke, det er set før. Med hensyn til adoptivbørnene: Ja, jeg mener, at det her er en forværring, for vi har ikke tidligere diskrimineret mellem biologiske børn og adoptivbørn, og det gør man her.
Det er et brud med grundlæggende værdier, og det burde også være gode socialdemokratiske værdier, men dem bryder man med her.
Jeg glæder mig over, at det her åbenbart ikke er så fasttømret en aftale, der er mellem Socialdemokratiet og regeringen, så der ikke kan rokkes ved den.
Jeg fornam hos Socialdemokratiets ordfører en åbning i retning af, at hvis der viser sig et nyt flertal, vil vi kunne lave noget af det her om, og det vil der virkelig være behov for.
Pia Gjellerup (S), 2003-12-19:
Jeg har sammen med en række andre socialdemokratiske kollegaer i Folketinget modtaget et brev fra fru Elsebeth
Gerner Nielsen om det, fru Elsebeth Gerner Nielsen i forhold til de adopterede børn kalder for stramningen af udlændingeloven i L 6.
Det modtog jeg i går aftes, eller også har det været i løbet af natten, så jeg så det i morges, og jeg undrede mig over, om det virkelig er rigtigt, at Det Radikales Venstres ordfører mener, at der i forhold til de adopterede børn er tale om en stramning.
Når jeg så har hørt debatten her i dag med mit partis ordfører, må jeg sige, at jeg blev bestyrket i min mistanke.
Det er virkelig sådan, at fru Elsebeth Gerner Nielsen forholder sig til forslaget, som om vi reducerer det med alderen, altså fra et eller andet med 18 år til 6 år eller 4 år, hvor det modsatte jo er tilfældet.
Tidligere har man ramt alle - det har været tilfældet i længere tid end det sidste år - men nu er der tale om ved nogle ændringsforslag oven i det, der lå i det oprindelige L 6, at vi faktisk lemper for hele den gruppe af adopterede børn, der bliver adopteret i alderen 0-6 år.
Der er altså en lempelse.
Er det rigtigt at kalde det en stramning, og er det det, fru Elsebeth Gerner Nielsen har fortalt alle uden for dette hus og også bliver ved med at svare dem i de breve, vi får, for så kan jeg godt forstå, at vi får mange misforståede breve om adopterede børn.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-12-19:
Under min ordførertale nævnte jeg de ting, vi havde drøftet
med regeringen og forligspartierne i forbindelse med, hvilke modeller vi kunne bruge for at løse det problem, som var blevet opdaget omkring adoptioner.
Vi snakkede om adoptioner foretaget gennem et bureau og fandt ud af, at det ville kunne misbruges.
Vi har også diskuteret, om man kunne snakke om, at det kun var anonyme adoptanter, man lavede en regel for, og igen er vi nået frem til, at det kunne der i hvert fald ikke skabes flertal for, og det er så det, vi er landet på.
Men jeg er glad for, at hr. Søren Søndergaard også er kommet frem til det, vi også er nået frem til, at det er nogle lempelser. Vi vil meget gerne være med til at kigge på udlændingeloven, og vi vil stadig væk følge den meget nøje både i forhold til, hvordan tilknytningskravet bliver administreret, og i forhold til andre problemer, der måtte opstå i den.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-19:
Jeg har som sagt fuld respekt for realpolitik.
Derfor har jeg også respekt for, at Socialdemokratiet har prøvet at lempe for forskellige grupper, der bliver ramt af den lovgivning.
Respekt for det.
Men hvis vi skal have klarhed over, hvad der er Socialdemokratiets position, så må vi også kunne få et klart svar på, om grunden til, at man lige præcis lander ved de 6 år, er, at man mener, at de 6 år er rigtigt, eller om det bare er, fordi man ikke kunne komme videre.
Det er derfor, jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører skal svare på det spørgsmål, jeg har stillet, og det er jo et meget simpelt spørgsmål: Vil Socialdemokratiet efter det kommende valg være med til at fjerne den diskrimination af adoptanter, der eksisterer i forhold til andre danske statsborgere?
Bertel Haarder (V), 2003-12-19:
I mit oprindelige forslag var der ingen særregler om adopterede, men da Socialdemokratiet gjorde opmærksom på, at der var et ønske hos adoptionsforeningerne om at gøre en undtagelse, kontaktede vi den største adoptionsforening og fandt ud af, at hvis man satte grænsen ved 4 år, så løste man stort set alle problemer.
Nu har vi så løftet grænsen til 6 år, så løser vi endnu flere problemer.
Ud over, at man ikke kan nævne et eneste eksempel på en person, som kommer til at savne den ekstra lempelse, som her ønskes for de sidste 5 pct., som bliver adopteret som store børn, så savner vi også et eksempel på bare et enkelt land, som kunne drømme om at standse adoptioner til Danmark, fordi de sidste 5 pct. ikke får to lempelser, men kun én lempelse.
Hvad er det for et land?
Jeg vil æde min gamle hat på, at det ikke vil være muligt at opdrive et land på kloden, som vil afvise at lade børn adoptere til Danmark, fordi de ikke fik en dobbelt lempelse her i december.
Det er simpelt hen for teoretisk, det vi drøfter.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-19:
Jeg tror nok, ministeren undervurderer de problemer, det rent faktisk giver.
Det kan godt være, at Integrationsministeriets embedsmænd har fuldstændig styr over det, men hver gang vi ændrer på adoptionslovgivningen, så har vi rent faktisk et meget tæt samarbejde med de adoptionsorganisationer, der er i felten. Hver gang har vi også diskussion om, hvorvidt det kommer til at betyde, at donorlandene ikke vil være interesserede i, at vi kan få lov til her i Danmark at adoptere deres børn.
Det er lige præcis det, vi ser på med meget stor alvor, for det er faktisk vigtigt, at vi stadig væk er et land, hvortil donorlandene med glæde vil sende børn til adoption.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-19:
Jeg synes, ministeren taler udenom, for problemet er jo ikke, om der er nogen børn eller ej, der får problemer.
Ministeren siger selv, at det kan man nok ikke finde nogen eksempler på, og derfor må man igen spørge sig selv: Hvorfor i alverden så lave lovgivning, hvis der ingen problemer er? Det, der er problemet for adoptivbørnene og for foreningerne på det her område, er, at der ikke længere er ligestilling mellem biologiske børn og adoptivbørn, og så er det fuldstændig ligegyldigt, om grænsen er 4 år eller 6 år eller 8 år eller 10 år.
Man skal altså til at forklare afgiverlandene, at i Danmark behandler vi biologiske børn og adoptivbørn forskelligt.
Det er det, der er problemet, må jeg sige til integrationsministeren, og derfor vil jeg gerne vide, om det virkelig er sådan, at Justitsministeriet har sagt til Integrationsministeriet, at der her ingen problemer er, at vi ikke vil få nogen problemer med den her lovgivning.
I så fald kan jeg ikke forstå, hvorfor jeg ikke kan få høringssvaret over.
Bertel Haarder (V), 2003-12-19:
Jeg kan fortælle, at vi i forhold til Justitsministeriet har fulgt helt almindelig praksis.
Det oprindelige lovforslag har været til høring også i Justitsministeriet, og der kom det til høring, inden det overhovedet blev sendt til høring hos andre.
Ændringsforslagene har ikke været til høring.
De består i lempelser, de består i, at nogle borgere stilles bedre end efter forslaget
, og mine embedsmænd i Integrationsministeriet er altså ikke idioter.
Helt almindelig praksis er blevet fulgt.
Så har hr. Søren Søndergaard da ret i, at der er den mulighed at stille alle danske statsborgere ens, men i forbindelse med, at vi laver denne lempelse af tilknytningskravet, lægger vi altså vægt på, at man enten er statsborger eller har været her fra barnsben i 28 år.
Det er jo en ærlig sag ikke at kunne lide det, som vi her lemper.
Jeg forstår bare ikke, at lempelsen skaber så stor en diskussion.
Så konstaterer jeg, at vi stadig mangler et eksempel på en person, der som stor dreng eller pige blev adopteret, og som er emigreret, har giftet sig i et ikke-EU-land og nu står og ikke kan komme tilbage, fordi vi ikke lemper nok.
Hvor er det eksempel?
Hr. Søren Søndergaard spørger, om der er et forlig med Socialdemokratiet.
Der indgås jo her i Folketinget forlig næsten hver eneste dag af fuldstændig samme karakter.
Man indgår en aftale, og får man lyst til at ændre den, så mødes man med dem, som man har aftalt det med.
Kommer der et valg, og man er gået til valg på, at nu skal vi noget andet, så står man mere frit, end hvis man ikke havde annonceret det.
Det er faktisk noget, vi på fornem vis finder ud af her i Tinget.
En af de ting, man virkelig skal rose os for, er, at vi forstår at administrere vore aftaler i det brogede virvar, som Folketinget er.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-19:
Jeg er sikker på, at fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke går op på denne talerstol og kommer med udsagn, medmindre det, fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, er meget velfunderet.
Jeg vil derfor spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen: Hvad er det for vanskeligheder, som Civilretsdirektoratet skulle have i forbindelse med familiesammenføringssager?
Nævn tre slags sager, hvor Civilretsdirektoratet skulle få problemer, bare tre, men gerne flere.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-19:
Til integrationsministeren: Der findes jo også den rent teoretiske mulighed at behandle alle danske statsborgere ens.
Jeg ved godt, at det er en totalt fremmed mulighed for integrationsministeren og det nuværende flertal, men på det teoretiske plan er det dog en mulighed at behandle alle danske statsborgere ens.
Jeg erkender, at det er en helt utopisk tanke, men teoretisk må den vel indgå i rækkefølgen som en mulighed.
Nu stillede jeg sådan set kun integrationsministeren et meget simpelt spørgsmål.
Det var så et spørgsmål, integrationsministeren ikke svarede på, men her er muligheden igen: Er det korrekt forstået, at der ikke er tale om et forlig, der rækker ud over næste valg, og det vil sige, at alle partier efter næste valg står frit til at indgå andre aftaler på det her område?
Bertel Haarder (V), 2003-12-19:
Svaret til hr. Søren Søndergaard og fru Anne Baastrup er meget enkelt: Et sted skal grænsen jo sættes.
Man kan ikke undgå, at sætter man den det ene sted, så opstår forskellen mellem dem, der ligger lige før, og dem, der ligger efter på det sted.
Sætter man grænsen et andet sted, så opstår der en tilsvarende forskel dér.
Jeg synes, at fru Elsebeth Gerner Nielsen egentlig bringer sagen i det rette lys, når hun siger, at det da også er urimeligt, at den pige på 12 år, der kom hertil som barn sammen med sine forældre, ikke i enhver henseende behandles som dansker.
Nu er det jo altså ikke den nuværende regering, der har opfundet tilknytningskravet for udenlandske statsborgere, det er faktisk den tidligere regering.
Men jeg vil da bekræfte, at vi er et meget bredt flertal her i Folketinget, som mener, at 24-års-reglen kombineret med tilknytningskravet, som er nødvendigt, for at 24-års-reglen skal få virkning, er det rette værn imod de alt for mange arrangementer under større eller mindre pres, som skader integrationen, skaber ulykkelige ægteskaber, betyder, at alt for mange piger får børn tidligt i stedet for uddannelse.
Hele den lektie skal jeg ikke remse op, men det er jo ikke uden grund, at vi har
disse regler.
Det er en helt ærlig sag, at Det Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti er imod dette værn for de unge pigers og drenges selvstændige valg.
Det er helt i orden, og på den baggrund forstår jeg også godt kritikken af dette.
Men der er jo hverken diskrimination eller tale om, at vi stopper huller.
Vi lemper, og vi lemper dobbelt for 95 pct. af alle adoptivbørn.
Pia Gjellerup (S), 2003-12-19:
Jeg kan forstå, at mine spørgsmål til fru Elsebeth Gerner Nielsen er så besværlige, at det ikke kommer til at handle om den del af brevet, der handler om de adopterede børn, men at fru Elsebeth Gerner Nielsen bliver nødt til at tale om en lov, der sidste år blev vedtaget af et flertal i Folketinget bestående af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Enhver ændring af den lov, uanset om det er til det bedre eller til det dårligere, er fru Elsebeth Gerner Nielsen imod.
Så er der i L 6 spørgsmål af forskellig art.
Ét af dem er om de adopterede børn.
Det er det eneste, jeg forholder mig til, og det er det, debatten også indtil videre har handlet om, altså ændringsforslaget.
Jeg nægter faktisk at tro, at fru Elsebeth Gerner Nielsen mener, at en lempelse for 95 pct. af de mennesker, som fru Elsebeth Gerner Nielsen af mange gode grunde sammen med mange andre i dette Folketing er optaget af at skabe en bedre retsstilling for, er dårlig.
En lempelse for disse 95 pct. er man modstander af med, jeg havde nær sagt både arme og ben, fordi det ikke er for alle.
Det kan jeg ikke forstå, men det er måske en særlig radikal afart af politik lige netop i denne her sag, for jeg kender den ikke fra andre situationer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-19:
Jeg kan forstå, at fru Sophie Hæstorp Andersen er fantastisk stolt af at have været med til at lave den her lovgivning, fordi der ikke er grænser for alt det, Socialdemokratiet har opnået.
Man har bl.a. opnået at diskriminere biologiske børn og adoptivbørn.
Jeg må sige, at det er en flot kamp, Socialdemokratiet her har kæmpet.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for et hul i adoptionslovgivningen, der skal lukkes med det her forslag.
Hvad er det for et hul, der skal lukkes?
Peter Christensen (V), 2003-12-19:
Jeg vil sådan set gentage som før, at da jeg ikke er ordfører
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-19:
Nu kan man måske synes, det er upassende at stille et spørgsmål, når Venstres ordfører, hr. Freddy Dam, ikke er til stede.
Det kan der så ikke blive lejlighed til.
Men jeg vil sige, at jeg måske nok synes, at det er lidt for nemt af hr. Peter Christensen at sige, at der ikke har været meget debat om indholdet.
Jeg mener faktisk, at der har været rigtig meget debat om det samlede indhold, for man er jo nødt til at se indholdet i sammenhæng med det forløb, der har været.
Og jeg må sige, at jeg synes, Venstre har været
Man har nærmest skjult sig, har været bange for at gå på talerstolen, fordi man godt ved, at det er en utrolig dårlig sag for Venstre.
Morten Homann (SF), 2003-12-19:
Nu har jeg stor respekt for, at hr. Peter Christensen ikke er ordfører på forslaget, men med min respekt for hr. Peter Christensens indsigt i skatteforhold tillader jeg mig
Og der synes jeg, det kunne være gavnligt, også fordi det ikke kom frem under andenbehandlingen, at få at vide, hvad der var Venstres bevæggrunde til at sige: Nej, selv om vi ved og har erkendt, at der er to skattehuller her, og selv om vi har fået defineret de to propper, der skal sættes i, så vælger vi at stemme imod dem.
Vil hr. Peter Christensen ikke prøve at oplyse Folketinget og den måbende befolkning om, hvorfor Venstre stemte imod på det tidspunkt?
Peter Christensen (V), 2003-12-19:
Da Venstres ordfører på L 27, hr. Freddy Dam, ikke er til stede, vil jeg da bare på vegne af ham tilkendegive, at det centrale for Venstre i forbindelse med behandlingen af L 27 har været, at der jo ikke har været den store debat omkring indholdet af L 27 og om det formål, der er med loven, nemlig at sikre, at de muligheder, der hidtil har været, lukkes.
I den forbindelse er der sådan set ingen ændringer fra Venstres side.
Vi støtter stadig væk op om loven.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-19:
Det er i første omgang en kort bemærkning til Venstre.
Den mulighed er jo også til stede.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om man nu siden førstebehandlingen, hvor man ikke så, der var nogen problemer, har fået mere indsigt i den her sag og måske, sådan sagt lidt mere direkte, også er blevet lidt klogere på indholdet.
derfor vil jeg godt indlede med denne korte bemærkning.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-19:
Under andenbehandlingen stillede jeg en lang række spørgsmål
til Socialdemokraternes ordfører netop omkring det foregående ændringsforslag med de 4 år, hvor man nu har forandret det til, at barnet ligestilles, hvis det er 6 år.
Og det er selvfølgelig bedre, end hvis det er 4 år. Jeg vil så godt høre, om fru Sophie Hæstorp Andersen nu kan besvare de spørgsmål, som fru Sophie Hæstorp Andersen ikke kunne besvare tidligere.
Har fru Sophie Hæstorp Andersen fået at vide, hvad Justitsministeriets indstilling til det her indgreb i hele adoptionslovgivningen er?
Har fru Sophie Hæstorp Andersen en holdning til adoptionsorganisationernes bekymring omkring donorlande, der klart tager afstand fra at sende børn til lande, hvor der sker diskrimination af adopterede børn?
Har fru Sophie Hæstorp Andersen et godt eksempel, som vi alle kan forstå, på, hvordan man kan omgå adoptionslovgivningen og tvinge en familiesammenføring igennem?
Ole Stavad (S), 2003-12-19:
Jeg synes, skatteministeren skylder os et svar på et meget centralt spørgsmål.
Jeg forstår godt, at med hensyn til forløbet med, at der nu kommer en undersøgelseskommission, er der en eller anden grænse for, hvad skatteministeren vil gå ind i af detaljerede diskussioner.
Det har jeg forståelse for, det mener jeg sådan set også er inden for de rammer og regler, som vi normalt diskuterer.
Men hr. Jens Peter Vernersen, hr. Jacob Buksti og andre har læst direkte op af et brev til Skatteministeriet fra en stor revisionsvirksomhed.
Det fremgår af det brev, at der har været et møde i ministeriet mellem den pågældende revisionsvirksomhed og ministeriets embedsmænd.
Men det, der jo er det centrale, som jeg ser det, er hele argumentationen om, hvorfor regeringen ikke kan gennemføre det element, som var i det lovforslag, hr. Frode Sørensen fremsatte som skatteminister tilbage i 2001, men som ikke blev færdigbehandlet på grund af valget. Argumentationen imod forslaget var ikke, at det ikke var et sagligt og rigtigt forslag, men at det stred imod regeringens skattestop.
Derfor vil jeg gerne spørge skatteministeren: Er det ikke rigtigt, at de embedsmænd, der betjener skatteministeren, havde fået en meget klar ordre om, at alt, hvad der kunne stride imod regeringens skattestop, ønskede regeringen ikke forslag om?
Er konsekvensen af den politik, som regeringen har lagt på skatteområdet, den definition, som regeringen selv har valgt at give sit eget skattestop, at man forhindrede embedsmændene i overhovedet at komme med et ordentligt forslag til regeringen?
Når vi ser på den lovbehandling, som vi lige har afsluttet, af forslaget om kulbrintebeskatningen, fremgår det nemlig af besvarelserne, vi har fået i Folketingets Skatteudvalg, at forslaget, som det står tilbage for de øvrige koncessionshavere, kan man skattetænke imod.
Men under et langt åbent samråd bekræftede såvel skatteministeren som økonomi- og erhvervsministeren, at den skattetænkning kunne man ikke imødegå ved en lovændring, fordi regeringen har et skattestop.
Derfor er den opfattelse, som den pågældende revisionsvirksomhed havde af regeringens skattestop, jo desværre i overensstemmelse med regeringens egen definition, og derfor vil jeg da også sige, at der med den viden, jeg har i dag, ikke er noget som helst i forhold til forløbet at kritisere ministeriets embedsmænd for.
De har alene udført en klar ordre fra regeringen om formentlig ikke engang at forelægge lovforslag, som havde et sådant indhold, fordi man efter regeringens egen meget, meget mærkelige definition af et skattestop, hvor man end ikke kan lukke huller, ikke ønskede at komme til Folketinget med det.
Det svar synes jeg at skatteministeren skylder at give os i dag.
Det er ikke noget, der på nogen måde griber ind i den undersøgelse, der sættes i gang.
Det er et helt generelt spørgsmål, som jeg forudsætter at skatteministeren besvarer med et helt generelt svar.
Pia Gjellerup (S), 2003-12-19:
Her har vi at gøre med en sag, der har en betydelig økonomisk rækkevidde og en betydelig juridisk og samfundsmæssig rækkevidde.
Jeg har siddet og lyttet til hele debatten om det her forslag, der er enighed om, fordi det er et forslag, der lukker for den helt katastrofale situation, som regeringen har efterladt ved på den måde, som det er blevet beskrevet i dag, at have undladt at lukke et skattehul, som man har haft et særdeles udbredt kendskab til.
Skatteministeren har været oppe at aflevere
sit standardsvar, som har været anvendt både af skatteministeren og statsministeren i én pinagtig uendelighed, rettet mod spørgsmål, der har haft med ikke alene en kommissionsundersøgelse, men også helt generelle skattespørgsmål at gøre.
Så vil jeg bare spørge skatteministeren: Mener skatteministeren, at skattestoppet er omfattet af kommissionsundersøgelsen?
For det vil være en afgørende nyhed for Folketinget her i eftermiddag.
Morten Homann (SF), 2003-12-19:
Jeg synes, det her er en meget alvorlig sag, og jeg håber egentlig, at skatteministeren vil høre efter.
Jeg nærer en meget stærk forhåbning om, at skatteministeren ikke bare vil høre efter, men også vil komme herop og deltage i debatten, for det er altså ikke et hvilket som helst lovforslag, vi behandler.
Det har været en meget, meget turbulent proces, vi har været igennem.
Det tror jeg også at skatteministeren kan skrive under på.
Der er kommet meget afgørende nye informationer frem inden for de sidste 24 timer, som skatteministeren set med mine øjne har en forpligtelse til at kommentere over for Folketinget, og der er blevet stillet meget afgørende spørgsmål om behandlingen af den her sag fra adskillige ordførere, og skatteministeren bliver alligevel siddende på sin stol.
Jeg håber meget, at skatteministeren vil benytte sig af chancen for at redde ansigt og i det mindste anstændigvis komme op og svare på de spørgsmål, som Folketingets medlemmer stiller.
Det er ikke en hvilken som sag, men en af de mest alvorlige sager, vi har været vidne til i den her regerings levetid
Så jeg håber meget, at skatteministeren vil redde ansigt og komme herop og svare på Folketingets spørgsmål.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-19:
Det er jo tydeligt, at vores skatteminister alligevel foretrak tavshed frem for uld i mund.
Det synes jeg er lidt sørgeligt. Jeg vil afslutningsvis, fordi jeg går ud fra, at skatteministeren nu holder fast i at blive siddende på sin stol, sige, at jeg håber, befolkningen husker det her ved det næste valg.
Jeg håber sådan set, at befolkningen husker, at den her regering prioriterer skattehuller, prioriterer skattelettelser til de allerrigeste selskaber frem for at give befolkningen et ordentligt velfærdssamfund.
Det her forslag underminerer velfærden.
Det er kæmpe beløb, vi taler om, og skatteministeren vil ikke komme herop og svare på de spørgsmål, vi stiller.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-19:
er ikke i strid med skattestoppet?
Hvis det er den måde, det er sket på,
er der jo ikke nogen som helst tvivl om, hvordan det her problem er opstået.
Det synes jeg måske godt at skatteministeren kunne bekræfte.