runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Da jeg for et stykke tid siden var til bestyrelsesmøde i min datters daginstitution, var der en af de mere erfarne pædagoger, der sagde til mig: Det er egentlig meget sjovt, nu skal vi lave udviklingsplaner, vi skal lave handlingsplaner, vi skal lave årsplaner for at tilfredsstille henholdsvis kommuner og Folketing, hvornår skal jeg egentlig passe børnene?
Og det er for os at se det største problem ved det her lovforslag, ud over at der ikke, som flere har været inde på, er nogen som helst penge til opfølgning.
Men den diskussion vil jeg gerne gemme til næste punkt på dagsordenen, hvor vi har et meget konkret forslag til, hvordan de penge kan skaffes, og det vil i hvert fald undre mig, hvis S, SF og Enhedslisten kan stemme imod.
Grunden til, at vi ikke synes, det her er et skridt i den rigtige retning, er, at vi synes, der lægges op til at lægge endnu en bureaukratisk byrde på nogle daginstitutioner, der kæmper for overhovedet at kunne ånde og holde dagligdagen kørende.
Vi synes bare, at der er nogle genveje i stedet for at lave en form for paradeforslag, der går ud på, at man kan få lov til at kortlægge det og lave lidt papirnusseri, men ikke gøre noget ved de egentlige problemer.
Derfor agter vi at stemme imod.
Vi er altså meget på linje med de indvendinger, som både SF og Enhedslisten er kommet med.
Vi tager bare konsekvensen og stemmer imod i stedet for at stemme for.
Det synes vi er mere naturligt, hvis man ikke synes, at forslaget er godt nok.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
Jeg får faktisk helt ondt af, at hr. Thomas Krog skal gå og være så deprimeret, for det er der faktisk ingen grund til, tværtimod.
Vi har aldrig brugt så mange penge på pasningsområdet, som vi gør nu.
Vær dog lidt glad for det.
Vi har afsat 2 mia. kr. i regeringsgrundlaget til at hæve kvaliteten, vi har forslag, som vi også behandler i dag, om at sænke taksterne.
Det er jo et tegn på, at den her regering har fundet en familiepolitik, som klinger igennem, og jeg synes egentlig, at hr. Thomas Krog i stedet for at være så deprimeret skulle være lidt glad over, at det går godt på det her område, og at der er masser af gode initiativer til at rette op de steder, hvor der kan være nogle problemer.
Så må vi tage dem efterhånden.
Det gælder på alle områder, og det gælder også på børneområdet.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Nu har man, ikke bare en enkelt gang i en bisætning, men garanteret mere end 20 gange hørt det her med de 2 mia. kr., og så står den konservative ordfører her og siger, at det i virkeligheden intet har med det her lovforslag at gøre.
Vi hørte det også massevis af gange, da vi behandlede lige muligheder for børn, vi hører det, hver gang vi snakker børn, og alligevel vil regeringspartierne ikke sige: Det er her, vi bruger pengene.
Jeg synes bare, det understreger en strategi, der hedder: Vi laver sådan nogle generelle nedskæringer, og så afsætter vi en pulje, og den pulje kan vi sådan hive ind i debatten, hver gang vi har noget, der har med det emne at gøre.
Er det det, der er tilfældet, vil jeg gerne spørge Det Konservative Folkeparti.
Eller kan vi få en garanti for, at der faktisk er nogle af de penge fra den pulje på de 2 mia. kr., der bliver brugt til gavn for de børn, hvor der tydeligvis er nogle problemer, der kommer frem i de her børnemiljøvurderinger?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
Det er sådan set forholdsvis enkelt at svare på det, og der er jo ikke noget unaturligt i, at den her massive satsning på familieområdet, som regeringen præsenterer i regeringsgrundlaget, i form af, at man vil bruge 2 mia. kr. ekstra på at forbedre forholdene, bliver en del af en debat, hvor vi netop også snakker om et lovforslag, som selvstændigt er med til at gøre opmærksom på nogle ting, der formentlig skal forbedres.
Kommer det så fra den pulje?
Det er jo fuldstændig umuligt for mig her, før vi kender slutresultatet af de her gode initiativer, vi sætter i gang, at skulle begynde at øremærke noget af det.
Vi kender jo ikke problemets omfang, og det er også derfor, vi gennemfører de her børnemiljøvurderinger.
Men jeg vil stadig væk fastholde, at når der er problemer ude i pasningstilbuddene, så har kommunerne, som de altid har haft, et klart ansvar for at rette forholdene op, så tingene er i orden.
Sådan er det, og sådan har det altid været.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Nu har vi under den her debat oplevet, at de her 2 mia. kr. har været nævnt i hvert fald 20 gange, men det kan man jo kigge efter.
Mit spørgsmål til den konservative ordfører er: Har de 2 mia. kr. overhovedet noget med det her lovforslag at gøre?
garantere, at der kommer penge fra de her 2 mia. kr. til at rette op på de ting, de her børnemiljøvurderinger viser, de problemer, der kommer frem, de uhensigtsmæssige vilkår for vores børn, som bliver tydelige?
Har de 2 mia. kr. overhovedet noget med det her lovforslag at gøre – ja eller nej?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
Jeg er bare ikke rigtig klar over, hvad den indeholder, for hvis vi ser på, hvad man sagde i valgkampen, bl.a. at det ikke måtte koste mere end 1.000 kr. at få passet sine børn osv., så er det jo ikke Socialdemokraternes politik mere, og derfor må jeg bare beklage, at der i mit sind opstod en vis uklarhed – med god grund tror jeg – om, hvad Socialdemokraterne egentlig vil.
Derfor kvitterer jeg egentlig også for, at man netop for at leve op til det fælles ønske, vi har fra både regeringspartiernes og, sådan som jeg fornemmer det, Dansk Folkepartis og fra Socialdemokratiets side, om at føre en konstruktiv, god, offensiv, positiv familiepolitik, så kobler sig på regeringen.
Det vil jeg faktisk gerne kvittere for.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren nu prøver at lave en afværgemanøvre, for det, der er det centrale, er jo, som Socialdemokraterne hele tiden har sagt, at vi gerne vil både en bedre familiepolitik og en bedre børnepolitik i dagtilbuddene.
Ja, det har vi sagt.
Vi er jo ikke urealistiske, vi kan godt se, hvordan flertallet ser ud i den her sal, og når man nu ikke kan få sine allerfornemste ønsker opfyldt, så må man jo arbejde med det, der trækker i den rigtige retning.
Det er vel det, vi kalder realpolitik.
Det vil vi gerne gøre, og vi vil også gerne kvittere for det, når andre vil gøre det.
Sådan er den politiske hverdag jo.
Så det betyder ikke, at vi afviger fra det, vi har sagt tidligere, heller ikke i en valgkamp.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
Nu er jeg da ked af, at fru Lise von Seelen ligefrem føler, at jeg driller.
Det var faktisk en anerkendelse af, at Socialdemokraterne er blevet så glade for regeringens familiepolitik, at man nu faktisk kører i samme spor.
Men når nu fru Lise von Seelen selv bringer det vedrørende valgkampen frem, så er jeg altså bare nødt til at spørge: Hvad skete der med takststoppet og de der 1.000 kr.?
Det, Socialdemokraterne sagde i valgkampen, må vi jo bare som et faktum erkende ikke holder her i 2006.
Alt, hvad man gik og lovede i valgkampen, har man jo fuldstændig hældt af brættet, så derfor synes jeg måske ikke helt, at den der reference tilbage til valgkampen holder.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Det glæder mig, at den konservative ordfører faktisk hørte, at der er blevet sagt mange anerkendende ting om selve lovforslaget.
Der, hvor der er en forskellighed i meningsopfattelsen, er med hensyn til mulighederne for at realisere forslagene.
Det vil jeg gerne kvittere for, jeg opfattede, at det var det, ordføreren tilkendegav.
Det gør jo, at man kan diskutere på et lidt mere kvalificeret grundlag, når man faktisk hører efter, hvad hinanden siger.
Så vil jeg godt lige sige, at når ordføreren har brug for at drille Socialdemokraterne med at sige, at nu har vi et ønske om at ville både en bedre familiepolitik og en bedre børnepolitik i dagtilbuddene, så bliver jeg nødt til at rette ordføreren.
Hvis man går tilbage og kigger på den valgkamp, vi førte, så var det faktisk nøglepunkter for os, så det bliver jeg altså nødt til lige at rette.
Det er ikke noget nyt for Socialdemokraterne, at vi vil begge dele og mener, vi har råd til begge dele.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-24:
Jeg vil først og fremmest sørge for, at hr. Per Ørum Jørgensen får tilsendt de svar, vi har fået fra henholdsvis Finansministeriet og Socialministeriet, som konsekvent dokumenterer nedskæringer på daginstitutionsområdet som en følge af, at regeringen har holdt kommunerne i en økonomisk spændetrøje.
Her snakker vi om forholdene for børnene i daginstitutionerne.
De er blevet forringet fra 2001 til i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Som sagt synes jeg, at det er meget synligt, hvor problemerne er.
Jeg synes faktisk, der allerede er blevet leveret et ganske gedigent pres, men jeg vil gerne sige til SF’s ordfører, at der er nogle elementer i det her lovforslag, som vi også synes er positive, og en af de gode ting, der måske kan komme ud af det, er en lidt større synlighed på området.
Men vi er altså, da vi skulle veje for og imod de gode og de dårlige ting i forslaget, endt med at sige, at vi alligevel synes, at ulemperne er større end fordelene.
Derfor ender vi med at stemme nej, for vi synes, der skal være lidt konsekvens i den måde, man driver politik på.
Inger Støjberg (V), 2006-05-24:
Nu siger fru Lise von Seelen, at hun sådan set ikke hører, der er nogen, der taler imod de her 2 mia. kr.
Nej, det kan godt være, men jeg oplever heller ikke sådan den store glæde og den store entusiasme, hvor man sådan tænker: Ja, nu skal vi ud og gøre noget godt for børnene.
Jeg vil bare lige henlede opmærksomheden på, at den her regering er den regering, der har sat flest penge af på det her område, og som gør mest på børneområdet.
Vi er jo faktisk i gang med at rydde lidt op i det efterslæb, som vi har.
Det kan det da.
For det første har jeg jo på ingen måde afvist, at der på et tidspunkt kunne blive en pulje, som man kunne søge fra, til at forbedre de fysiske forhold.
For det andet vil jeg da bare sige, at fru Lise von Seelen jo aldrig nogen sinde har anvist penge til børneområdet.
Fru Lise von Seelen står her med en pulje penge og kan se, at dem har regeringen afsat, men Socialdemokraterne har jo ikke afsat penge til børneområdet, så jeg synes faktisk, det er lidt hult, og jeg synes meget, det er en skam.
Jeg må sige, jeg er lidt skuffet.
Men de skal bruges bedst muligt, og derfor tager vi nu fat med de her børnemiljøvurderinger, med nedsættelse af takster i daginstitutioner og på en lang række andre områder.
Men jeg vil da i dag hverken stå og afvise eller gøre det modsatte, at det også kan være, der bliver en pulje på et tidspunkt, som man kan søge, f.eks. til at forbedre de fysiske forhold i daginstitutionerne.
Det ville da være fuldstændig forkert.
Men jeg vil gerne give det tilsagn til fru Lise von Seelen, at de her 2 mia. kr. bliver brugt på børneområdet.
De bliver brugt til gavn og glæde for børnene, og det synes jeg faktisk også man skulle tage og glæde sig over ind i de socialdemokratiske rækker.
Og derfor er det faktisk med en vis skuffelse og ikke mindst med en stor forundring, at vi skal stå og høre på de her sådan lidt negative udladninger i dag.
Det her er et kolossalt fremskridt, og det er til gavn og glæde for de danske børn i daginstitutionerne.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-24:
Vi vil også fra SF’s side sige, at vi støtter forslaget og også har kunnet se den meget markante ulighed i sundhed, som en lang række undersøgelser har vist – senest i Ugeskrift for Læger.
Selvfølgelig kan man spørge, om det her så vil blive løst af, at man laver nogle strukturelle ændringer, så forebyggelsesområdet bliver lagt ud til kommunerne.
Der kan man sige, at tingene jo ikke nødvendigvis løser sig, fordi man lægger dem over på nogle andre, hvis ikke ressourcerne følger med.
Der kan vi jo have den bekymring, om kommunerne er i stand til at løfte opgaven og har ressourcerne til at løfte den.
Noget andet, som selvfølgelig er helt oplagt, er, at undersøgelsen fra ugeskriftet jo med al tydelighed viser, at der stadig er behov for, at en gruppe borgere i det her samfund kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet i den samme alder, som de har kunnet hidtil.
Det hjælper ikke noget, at vi hæver efterlønsalderen til 62 år, når alle undersøgelser viser, at vi altså har en gruppe, som er alvorligt nedslidt, og som har helt op til 7 år mindre at leve i i forhold til mange af os andre, der sidder her, og som ikke har det fysisk hårdt belastende arbejde.
Derfor giver det heller ikke nogen mening at tale om at fjerne efterlønnen eller hæve efterlønsalderen til 62 år, som en lang række partier her i Folketinget har foreslået, for den her gruppe vil have behov for at kunne gå på efterløn allerede fra 60-års-alderen, og pensionsalderen vil også være nødvendig at have på 65 år, fordi vi altså har en gruppe, som simpelt hen har 7 år mindre at leve i.
Derfor er der ikke nogen hjælp at hente for den her gruppe, når efterlønsalderen bliver hævet fra de nuværende 60 år til 62 år.
Derfor er SF også imod det netop for at sikre, at den sundhedsmæssige ulighed, der er i det danske samfund, ikke kommer til at ramme dem, som har mest behov for efterløn og en tidlig pensionsalder, nemlig de dårligst uddannede, dem, der har det fysisk hårde arbejde, og dem, som også har den korteste levealder.
Lene Hansen (S), 2006-05-24:
Jeg skal da ikke betvivle den gode vilje, men realiteterne ude i det kommunale Danmark ser altså noget anderledes ud end det indtryk, som Venstres ordfører på området prøver at give.
Regionerne meddeler stort set alle som en, at økonomien ikke kan hænge sammen.
Det får betydning for den måde, vi i fremtiden kommer til at behandle problematikken omkring ulighed i sundhed på, og det tror jeg ikke der er nogen der kan være i tvivl om.
Vi skal simpelt hen følge udviklingen utrolig nøje, og der kunne en kommission have været et rigtig godt arbejdsredskab til at samle viden og foreslå, hvordan man kan komme ud over hele den her meget alvorlige problematik, som vi har med den voksende ulighed også inden for sundhedsvæsenet.
Birgitte Josefsen (V), 2006-05-24:
Jeg vil gerne sige til Socialdemokratiets ordfører på området, at i Venstre er vi optaget af at skabe et sundhedsvæsen i verdensklasse her i Danmark – et sundhedsvæsen, hvor det er formålet, at alle borgere skal betjenes på lige vilkår.
I det forløb, vi har set siden den borgerlige regering kom til i november 2001, er der sket en række forbedringer på området.
Der er indført frit valg-ordning, der er indført det udvidede frie sygehusvalg, der er vedtaget en kræfthandlingsplan II og mange, mange andre gode tiltag.
Vi er bevidst om, at der kan gøres endnu mere på sundhedsområdet, og det er det, vi arbejder kraftigt hen imod.
Derfor gøres der alt i den her tid, der kan gøres, for at minimere de uhensigtsmæssigheder, der kan være i sundhedsvæsenet.
Lene Hansen (S), 2006-05-24:
Socialdemokraterne har den grundholdning, at det danske sundhedsvæsen skal bygge på fri og lige adgang til behandling for alle borgere i Danmark, men det ser ud til, at der er opstået nogle barrierer for visse befolkningsgrupper, der gør, at man de facto ikke har lige og fri adgang til behandlingstilbuddene.
Det er en skam, for der er virkelig ingen tvivl om, at problematikken med ulighed i sundheden trænger til en samlet analyse, især efter at strukturreformen, som lægger ansvaret for sundhedsvæsenet ud til kommuner og regioner, ikke får den fornødne økonomi til at løfte opgaven.
Derfor er der al mulig grund til at være meget opmærksom på, hvordan ulighedsproblematikken vil udvikle sig i fremtiden.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-24:
Jeg er fuldstændig enig med den radikale ordfører i, at den undersøgelse, der blev offentliggjort i Ugeskrift for Læger i mandags, er både interessant og rystende læsning, for den siger jo, at al den snak, der har været om, at vi lever længere, ikke gælder for grupper af ufaglærte arbejde i det her samfund.
På den baggrund er det jo meget interessant, at hele diskussionen om at trække sig tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet har været præget af, at vi lever længere, så derfor kan vi også arbejde længere.
Men lige præcis de grupper, der har glæde af at kunne trække sig tilbage tidligt og gå på efterløn, er dem, der ikke lever længere.
Derfor må den undersøgelse få konsekvenser for, hvordan også Det Radikale Venstre forholder sig til en udskydelse af efterlønsalderen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om den radikale ordfører ikke er enig med mig i, at de stadig væk som i dag har brug for at kunne gå på efterløn, når de bliver 60 år.
Torben Hansen (S), 2006-05-24:
Det, vi oplevede ved andenbehandlingen af det her lovforslag, synes jeg reelt ikke i sidste ende var et Folketing, et parlament værdigt.
Der var en samlet opposition, der havde stillet tre ændringsforslag, der ville forbedre det her lovforslag – ændringsforslag, der ville gøre, at man ville få hele planloven med i et kvalitetsstyringssystem.
I dag har man så lov om rockere og lov om Frøstruplejren og andre store ting med, men planloven, den samlede planlov, der er hele skelettet og grundstrukturen for fysisk planlægning i miljøforvaltning, har regeringen valgt ikke at tage med.
Vi kunne konstatere, at vi har stillet ændringsforslag om, at det kom med, bakket op af Dansk Landbrug, bakket op af Danmarks Naturfredningsforening.
Vi havde også stillet ændringsforslag om, at regionerne skulle omfattes af et kvalitetsstyringssystem, og vi havde stillet ændringsforslag om, at de statslige landsdelscentre også skulle omfattes af det her kvalitetsstyringssystem, hvilket rent faktisk, og hvad alle er enige om i hele branchen, vil være en klar forbedring af denne lovgivning.
Der går en samlet opposition op og siger: De her ændringsforslag vil forbedre den her lovgivning.
Og hvad er svaret fra regeringspartiernes ordførere?
Absolut ingenting, for man ved, at man har et flertal for det her lovforslag.
Vi stemmer også for, men vi havde rent faktisk hellere set en forbedring med de ændringsforslag, som vi kom med.
Og jeg synes, det er ærgerligt på sådan et område her, hvor man kunne have forbedret det, og alle ude i det åbne land er enige om at man kunne have forbedret det, at magtens arrogance slog igennem endnu en gang, og der var ikke engang en ordfører for et af regeringspartierne, der havde mod og mandshjerte til at gå op og tage debatten under andenbehandlingen.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det bliver vedtaget nu, også med vores stemmer, men det kunne have været endnu bedre.
Hermed sluttede forhandlingen.
Ole Sohn (SF), 2006-05-24:
Den tredjebedste løsning er at lave en finanslovfinansieret ordning.
Det, regeringen gør her, er ikke at lave en finanslovfinansieret ordning, det er at tage et enkelt medie ud af de fire løse medier, som alle fire er på vej ned ad bakke, og så sige, at det for det ene af medierne, som også er på vej ned ad bakke, men ikke så hurtigt, laver vi en kompensation, men de tre andre rasler bare dernedad, så kunstnernes kompensation bliver med det her lovforslag lavere og lavere og lavere.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Jeg har på nuværende tidspunkt ikke hørt nogen, der taler imod, at det kunne være en fordel at få et bedre overblik over de børnemiljøer, som børnene vokser op i, når de er i deres dagtilbud.
Jeg har ikke hørt nogen sige andet.
Det, jeg har hørt nogle hæfte sig ved, er: Når man har planerne, er der så en realistisk mulighed for at gennemføre dem?
Med tilsagnet om, at man godt vil tage det ind via de 2 mia. kr., selv om jeg synes, vi meget ofte i mange forskellige sammenhænge hører om de 2 mia. kr., skal jeg glæde mig over, at der jo så vil være en mulighed for at realisere planerne.
Det er bestemt ikke et surt opstød.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Som Dansk Folkeparti fremførte under førstebehandlingen, mener vi, at de økonomiske ressourcer skal bruges på aktive sundhedstilbud over for hele befolkningen i det danske samfund.
Vi mener også, at det selvfølgelig er vigtigt hele tiden at fokusere på: Er der grupper, der er ulige, hvad angår sundheden i samfundet?
Så har vi jo også her fra Folketingets side og de politiske partiers side hørt, at forskellige grupper er kommet med forslag, også Velfærdskommissionen, om, at der skal være brugerbetaling i det danske samfund.
Det synes vi ikke i Dansk Folkeparti.
Det synes jeg er ulighed.
Hvis vi skal til at betale for at gå til læge, på skadestuen eller bruge sygehuset, er vi så langt ude, at vi kan kalde det ulighed i sygehusvæsenet.
Borgerne i Danmark er dækket ind kollektivt via skattebilletten, og den ordning skal vi blive ved med at have, således at der er ligebehandling i det danske sundhedsvæsen.
Vi har været inde på det før, ikke blot i Sundhedsudvalget, men også her i salen har vi diskuteret hele tandlægeområdet.
Og der synes jeg, at der er en god grund til at gå ind og kigge på, om der ikke er ulighed.
Jeg vil i hvert tilfælde gerne være med til at lave en udredning på det her område.
Jeg vil også godt lige nævne, at hele satspuljeområdet faktisk bliver båret igennem med forskellige indsatser over for svage grupper i vores befolkning.
Man skal i hvert fald holde sig for øje, at når vi fra Folketingets side ser, at der er svage grupper i samfundet, der trænger til nogle håndsrækninger og nogle gode tiltag, så går vi ind og bakker op.
Når en borger bliver syg, er det så vigtigt, at samfundet træder til og sikrer en kvalificeret behandling, men det skal være en gratis behandling i et offentligt sygehusvæsen.
Jeg vil også godt sige til sidst, at det er vigtigt, at vi tager den forebyggende indsats meget højtideligt.
Det er også et udgangspunkt i det enkelte menneskes fysiske og sociale dimension.
Nu rejser fru Charlotte Fischer et par enkelte problemer, og jeg er fuldstændig enig med hensyn til sårbehandling.
Nu er sårbehandling en kommunal opgave, og den løses forskelligt i de forskellige kommuner.
Det er klart et område, hvor jeg også synes det kan være urimeligt.
Men jeg håber da på, at kommunerne, når de med strukturreformen får hele det forebyggende område, rehabiliteringsområdet og det sundhedsfremmende område, vil kunne se, at der er nogle fordele ved at kigge netop på sårbehandling.
Enkelttilskud, jamen det er da rigtigt nok.
Der er så nogle læger, der ikke tager noget for at lave de her ansøgninger; der er nogle, der tager 300400 kr.; og jeg har også hørt, at der er nogle, der tager omkring 195 kr.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Jeg glæder mig over den opblødning, som jeg hører hos Venstres ordfører, med, at der er de 2 mia. kr., som eventuelt kan inddrages i realiseringen af de planer, der kommer ud af kortlægningen af børnemiljøerne.
Det glæder jeg mig over, fordi der i lovforslagets bemærkninger fak tisk står, at det forudsættes, at realiseringen af planerne ikke skal afstedkomme yderligere udgifter.
Derfor kan man jo ikke andet end tænke – og det var faktisk også det, der blev nævnt ved førstebehandlingen – at hvis de her planer ville komme til at stille i udsigt, og det gør de jo, at der er nogle ting, der skal forbedres, så kommer det også til at koste nogle penge.
Men jeg synes, det er meget glædeligt, og jeg vil også godt hæfte mig ved, om det er et tilsagn fra ordførerens side om, at når planerne ligger der, er man også villige til at finde penge til at realisere planerne i en bestemt takt.
Inger Støjberg (V), 2006-05-24:
Jeg synes, jeg kan spore en vis irritation hos ordføreren for Enhedslisten, hr. Jørgen Arbo-Bæhr, over, at vi nu har afsat ikke mindre end 2 mia. kr. på hele børneområdet til netop at forbedre børnenes hverdag.
Jeg synes egentlig, det er mærkeligt at opleve, at det ligefrem skaber irritation hos Enhedslisten.
Så til spørgsmålet om arbejdsmiljølov og børnemiljølov, om der ligefrem skal sættes fuldstændig faste rammer op.
Det synes jeg ikke at der skal, for hvis man nu sætter fuldstændig faste rammer op, så er der faktisk en tendens til, at det så bliver et krav, og så vil man aldrig nogen sinde gøre det bedre end det.
Det bliver sådan et minimumskrav, som man så vil opfylde.
Jeg synes, at det er langt bedre at sætte fokus på hele miljøet i dagplejen, i daginstitutionerne, og så er det jo selvfølgelig op til pædagogerne selv at sætte fokus på, hvor det eventuelt halter, og selvfølgelig er det jo så i høj grad op til kommunalbestyrelsen.
Så det her skal man se som et rigtig godt redskab til at få gjort noget på det her område.