runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2006-05-18:
Dengang oplevede vi en temmelig optimistisk regering.
Vi hørte bl.a. Venstres ordfører, hr. Troels Lund Poulsen, sige, at Irak bevæger sig i den rigtige retning.
Men hvad er virkeligheden?
Ja, virkeligheden er, at siden februar måned er mere end 100.000 irakere flygtet fra deres hjem, og det er alene registrerede interne flygtninge.
Tallet kan være meget højere.
Virkeligheden er, at i april måned blev der dræbt mere end 1.000 irakere; det svarer til over 30 mennesker om dagen.
Virkeligheden er, at oprøret mod besættelsen har bredt sig, det er ikke blevet mindre.
Oprøret er nu faktisk så omfattende, at USA har indset, at der ikke bare er tale om små isolerede Al-Qaeda-celler.
Således kunne Politiken den 30. april i år skrive, at USA forhandler med hele syv oprørsgrupper.
Virkeligheden er med andre ord i al sin grusomhed død og ødelæggelse for den almindelige iraker.
Det er fortsat virkeligheden nu mere end 3 år efter, at besættelsen af Irak startede.
Så længe de udenlandske tropper er i Irak, så længe regeringen og Dansk Folkeparti bare følger trop med USA, så længe er kun en ting sikker, og det er, at flere irakere vil blive hjemløse, flere irakere vil blive dræbt, og der er også stor fare for danske tab.
Det er derfor, kravet om tilbagetrækning af de danske militære styrker fra Irak fortsat er vigtigt og nødvendigt.
En tilbagetrækning vil være til gavn for den irakiske befolkning, den vil være til gavn for os, og den ville tillige være et vigtigt element i kampen mod den internationale terrorisme.
Her er et enkelt punkt, hvor vi er enige med regeringens arbejdsgruppe vedrørende terrorbekæmpelse tilbage i november sidste år.
Lad mig for at undgå misforståelser også slå fast, at intet kan retfærdiggøre terrorhandlinger, intet.
Vores konklusion i Enhedslisten er derfor, som den var for 4 måneder siden, at besættelsen af Irak har ført til en humanitær katastrofe.
Men Enhedslisten kræver ikke kun tilbagetrækning af de danske militære styrker fra Irak.
Vi er parate til konstruktivt at bidrage til en anden udvikling, hvis regeringen sagde: Vi trækker de danske tropper hjem.
I stedet for bruger vi pengene på at sætte gang i en freds- og forsoningsproces, der omfatter alle etniske og religiøse grupper i landet, som vil være med, og vi bruger pengene på civil genopbygning af skoler, hospitaler, veje, vandforsyning osv., en genopbygning, som er målrettet mod at forbedre livet for den almindelige iraker.
Se, en sådan proces ville først og fremmest bidrage til at løse den humanitære katastrofe og stoppe udviklingen hen imod en borgerkrig.
Et sådant forslag ville Enhedslisten støtte, og vi ville gå konstruktivt ind i arbejdet og komme med vores forslag i den proces.
Men vi kan ikke, og vi vil ikke støtte fortsættelsen af en grufuld og ulovlig krig.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Jeg vil lige først redde ordføreren ud af en vildfarelse, det er jo altid nyttigt, nemlig at SF aldrig vil deltage.
Det er ikke rigtigt.
SF har deltaget i masser af tilfælde, hvor vi har sendt soldater ud til Afrikas Horn i krigen der.
Vi har deltaget i Bosnienkrigen, da serbiske fascister skød mod Sarajevo, da var vi med til at sende soldater ud.
Det er simpelt hen en misforståelse, hr. Skibby har, så den håber jeg vi slipper for at diskutere mere nu.
Nu er der jo så rettet op på det.
Det andet var, om pengene kunne være anvendt bedre.
Der er anvendt 282 mia. dollar på en krig, der har øget modsætningsforholdet mellem den arabiske verden og den vestlige verden, på en krig, der har øget risikoen for terror, på en krig, der var bygget op på løgn og bedrag og manipulation.
Jeg garanterer for, at jeg synes, de penge kunne have været anvendt umådelig meget bedre til kamp mod verdens fattigdom, til kamp for at give et liv til alle de mennesker, der ikke har noget som helst håb.
Jeg er helt sikker på, at verden så havde været et fredeligere sted; jeg er helt sikker på, at verden havde været et bedre sted; jeg er helt sikker på, at terrortruslen havde været mindre.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Med al respekt for hr. Rune Lunds indlæg, så er det, der står tilbage som et forslag fra Enhedslisten i dag med hensyn til fremtiden for Irak, at man skal indsætte hr. Desmond Tutu som en uvildig person, der skal løse problemet i Irak.
Jeg synes, hr. Rune Lund mangler at hæfte sig ved det, der er sket i Irak på den positive front.
Hvor er det henne i hr. Rune Lunds tale?
Gør det ikke indtryk på hr. Rune Lund, at der har været frie og demokratiske valg, at der er en forfatning, at der bliver dannet en regering?
Er det noget, som Enhedslisten er fuldstændig ligeglad med, eller hvad er situationen?
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Nu er det jo et lidt hypotetisk spørgsmål, at alle lande skulle være regeret af folk som Villy Søvndal, men jeg forstår skrækscenariet.
Men sandheden er jo altså, at FN på den måde er et spændende forum, fordi det repræsenterer alverdens lande i al deres mangfoldighed.
Hvis vi nu lige prøver at skrue tiden tilbage til før krigen – det var på det tidspunkt, hvor Hans Blix var leder af våbeninspektionen, var i gang og i øvrigt roste styret dernede for i stigende grad at samarbejde og endte med at bede om ikke dage, ikke år, men ganske få måneder mere – hvad var det så, der skete?
Så var det, at USA i sin koalition med Danmark og England gik ind og blokerede den her proces, så Hans Blix ikke fik lov til at afslutte sit arbejde.
Var det ikke ærgerligt?
Havde det ikke været rart at få konstateret, at det var sandt, hvad vi fik at vide i Folketingets Udenrigspolitiske Nævn og i Forsvarsudvalget af dem, som havde lavet den første våbeninspektion, at der ikke var flere ødelæggelsesvåben?
Vi havde jo besøg i Folketinget af en af de tidligere våbeninspektører, ethvert folketingsmedlem havde jo muligheden for at skaffe sig den viden.
Var det ikke ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke var lidt mere optaget af folkeretten på det tidspunkt?
Så kunne meget have været sparet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Ja, det undrer mig jo såmænd ikke, at hr. Villy Søvndal sådan kryber lidt rundt langs gulvplankerne her i huset, for der bliver jo ikke svaret på mit spørgsmål, og det er selvfølgelig hypotetisk, som ordføreren selv sagde.
Fakta er jo, at hvis verdenspolitikerne, de folk, som deltager i FN-diplomatiet, de folk, som deltager i de der overnationale seancer, var folk som SF'erne med det synspunkt, som de har, så ville vi nemlig aldrig være kunnet komme frem til noget som helst, som havde med aktiv handling at gøre.
Det var sådan set det, der var ideen bag mit spørgsmål.
I forbindelse med den sidste debat, vi havde, hvor vi skulle forlænge styrkernes tilstedeværelse i Irak, kan jeg huske, at hr. Villy Søvndal nævnte noget om et stort tusindtal af milliarder, som var blevet brugt i Irak, og dem mente man så fra SF's side at man bedre kunne bruge på en anden måde.
Hr. Villy Søvndal havde ligesom sin egen masterplan for fred, kan man sige.
Vi kunne bare have givet pengene til alle de folk, der var dernede, og så kunne vi have fået demokrati på den måde og fået fred på en anden måde.
Jeg vil gerne have ordføreren til at gentage disse glimrende ord og superlativer.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Lad os sige, som vi har nævnt i vores forslag, at vi her fra det danske parlament kunne hjælpe det nye irakiske parlament med at gøre sig funktionsdueligt.
Hvis det så måtte kræve udsendelse af danske eksperter, så synes vi da også, at Danmark skal være i stand til at kunne yde beskyttelse for sådanne udsendte eksperter.
Det ser jeg ikke nogen modsætning i.
Desværre er sikkerhedssituationen i Irak sådan, at det er nødvendigt.
Det beklager jeg, men sådan er situationen.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Det var så det, der skulle lede mig frem til det næste spørgsmål, nemlig sikkerhedssituationen.
For jeg kan forstå, at hr. Niels Helveg Petersen jo selvfølgelig anerkender, at sikkerhedssituationen på nogle måder er alvorlig.
Gør det så ikke indtryk, at Forsvarets Efterretningstjeneste sender det klare signal, at hvis man trækker sig ud, så vil det føre til en borgerkrigslignende situation?
Føler hr. Niels Helveg Petersen ikke noget ansvar for, at Danmark også skal være med til at sikre, at vi ikke ender der, og at det nemlig er vigtigt at sørge for at sikre, at vi bringer Irak det sidste stykke på vejen til at blive et samfund, der kan tage vare på sig selv?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Spørgsmålet får det til at lyde, som om vi sådan er lige fremme foran et skarpt hjørne, og derefter er arbejdet med at skabe et demokratisk Irak slut.
Jeg vil sige, at når sikkerhedssituationen er nogenlunde i orden ved, at irakerne selv har overtaget ansvaret, så kan man begynde.
Og det bliver jo et langt, sejt træk.
Men jeg vil sådan set godt kvittere med det spørgsmål, jeg også stillede hr. Søren Espersen
: Hvad hvis amerikanerne trækker tropper ud?
Efter det, vi hører fra regeringspartierne, så har det ingen som helst betydning for det danske standpunkt, men det vil være svært at forklare den danske befolkning.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Vi har klart sagt i vores udspil om det irakiske program, at vi også er klar over, at hvis vi sender danske eksperter ned, er der en bevogtningsopgave i forhold til dem.
Det er vi klar til også at bruge ressourcer på, men vi mener, at det er en meget mere meningsfuld opgave at løse i dag, end at vi ligger, hvor vi ligger med bataljonen.
Men jeg har ventet på, at andre lande i løbet af 2006 ville påbegynde tilbagetrækning.
Det vil sikkert heller ikke gøre indtryk på hr. Espersen, når amerikanerne i løbet af år 2006 – når eller hvis de gør det – trækker 10.000, 20.000, 30.000 mand hjem forud for det amerikanske midtvejsvalg.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Jeg tror, det også var Dansk Folkepartis ordfører, eller var det hr. Søren Espersen under de korte bemærkninger, der kom til at begå en fejl, nemlig at sige, at hovedmodstanden skyldes mennesker, der kom ind udefra.
Det er ikke i overensstemmelse med de oplysninger, vi har fra Forsvarets Efterretningstjeneste eller fra andre indberetninger.
Der siger man, at der er en lille hård kerne af hellige krigere, der er kommet ind udefra.
Ja, på måske ca. 2.000.
Det er det bedste amerikanske gæt.
Resten af modstanden er fra helt almindelige irakere, der protesterer mod overgreb, protesterer mod et land uden social fremtid, protesterer mod overgrebene i fængslerne, protesterer mod bombardementerne osv. osv. osv.
Og i den situation er den udenlandske militære tilstedeværelse en del af problemet i langt højere grad, end den er en del af løsningen, men det betyder ikke, at vi skal forlade Irak.
Det betyder, at der skal en anden indsats til, der har nogle helt andre og mere hæderlige motiver end den amerikansk ledede.
Søren Espersen (DF), 2006-05-18:
Jeg må sige, at det er en pinlig måde at besvare det spørgsmål, jeg stiller, på.
Der bliver overhovedet ikke svaret på det.
Hr. Villy Søvndal begynder at tale om noget helt andet, om nogle folk, der kommer ind udefra som terrorister.
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte: Hvordan er hr. Villy Søvndals billede af Irak, hvis samtlige allierede trak sig ud af Irak, af Bushs krig, som vi hele tiden hører fra hr. Villy Søvndal, i morgen eller 1. juli?
Hvad er så den præcise situation for Irak, hvor ender det?
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Jeg overvurderede måske hr. Søren Espersens sans for sådan logiske slutninger, og det beklager jeg i så fald.
Årsagen til, at jeg synes, det er vigtigt at nævne, at hovedparten af modstanden er i den irakiske befolkning, er jo, fordi den lige præcis er knyttet til den udenlandske tilstedeværelse, fordi irakerne har en mistanke om, at grunden til, at de amerikanske soldater er der, og at Bush valgte krigen, har noget med olie at gøre, og at det har noget med strategiske interesser at gøre.
Og pointen er, at man ikke kan vinde en krig mod den irakiske befolkning.
Den krig er tabt, både militært og ikke mindst moralsk.
Og derfor må man da overveje en anden indsats, der gør, at den store, brede irakiske del af modstanden ikke vil være der længere, fordi den er knyttet til den udenlandske militære tilstedeværelse, og derfor er der faktisk meget ræson i at finde det svar, at FN kommer ind i en langt mere central rolle, så den amerikansk dominerende rolle i alle irakiske spørgsmål bliver afløst af, at FN er inde i den centrale rolle.
Så tror jeg, at mange af problemerne er løst allerede med det, men ikke alle, og det er derfor, vi stadig væk skal bidrage til at gøre arbejdet færdigt.
Det er bare ikke de militære bidrag, der giver svaret i øjeblikket.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Jeg har da med glæde noteret mig, at hr. Villy Søvndal er vågen og lytter, når Dansk Folkepartis ordførertale holdes, og det vil jeg da gerne takke for.
Og hvis der skulle være kommet en svipser ind med hensyn til elforsyning, så skal jeg selvfølgelig undskylde den, og så håber jeg da, at hr. Villy Søvndal vil nyde den lille sejr her i dag.
Mit spørgsmål skal sådan set gå lidt mere på det her, vi har hørt mange gange her i dag fra specielt Enhedslisten og SF's spørgere, nemlig at hvis nu, man havde gjort noget andet, hvad var der så sket, og hvad er situationen om 25 år?
I forbindelse med alle de her hvis'er og hvis'er og hvis'er og spørgsmål og langsigtede ting, som man ikke kan svare på, vil jeg gerne prøve at stille et lignende spørgsmål til hr. Villy Søvndal.
Lad os nu tænke os frem til, at FN-systemet var besat af politikere af samme overbevisning som SF's hr. Villy Søvndal, tror hr. Villy Søvndal så, at man i FN-diplomatiet ville være kommet frem til nogen som helst aktion over for det bevidste forfald, der var i Irak med hensyn til at overholde FN-konventioner og FN-aftaler osv.?
Det har jeg ikke indtryk af.
Søren Espersen (DF), 2006-05-18:
Mens Socialdemokraterne jo sådan har været vanskelige at finde ud af sikkerhedspolitisk igennem årene, de varierer sådan lidt, afhængigt af om de er i regering eller ej, så har det været anderledes klart med SF.
Det synes jeg også at jeg vil rose for.
Det er måske, fordi SF aldrig har været i regering.
Det kan vi så takke vælgerne for, og det vil jeg også gøre.
Hr. Villy Søvndal vil jo ikke alene have Danmark ud, han vil også have USA ud og England ud af det, han kalder Bushs krig.
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, om ikke han kunne forklare Folketinget, hvad hans vision er om det øjeblik, hvor f.eks. alle allierede tropper trækker sig ud af Irak.
Hvad er hr. Villy Søvndals vision, når denne Bushs krig er endt?
Hvor står Irak så?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Det er såmænd bare en opfølgning på det, som hr. Søren Espersen var inde på her til sidst, mere for bare at høre, om det ikke gør indtryk på Det Radikale Venstre, at man nu har fremlagt det her irakiske initiativ, hvor man lægger op til en stor genopbygningsindsats.
Deler Det Radikale Venstre den holdning, som Socialdemokratiets ordfører havde, at man gerne vil være med til at sikre en genopbygning, også hvis det måtte kræve, at der er sikkerhedsstyrker i Irak, eller hvordan og hvorledes står Det Radikale Venstre med hensyn til det?
For det var jo det, som man måtte få ud af svaret fra Socialdemokratiets ordfører.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-19:
Det er muligt, at det ikke er sundhedsskadeligt, at der er giftrester i æbler og pærer og øvrig dansk frugt, men det er jo det, det drejer sig om.
Derfor synes jeg altså, man skøjter utrolig overfladisk hen over det her, når man siger, at man vil gøre det bedst muligt med hensyn til at nedbringe, især når vi jo fra de oplysninger, der er tilgået udvalget, ved, at der er en voldsom, vold som stigning i restkoncentrationen af giftstoffer i dansk frugt.
Det er jo virkeligheden.
Det synes jeg man skulle tage langt mere alvorligt, end både ministeren og ordførerne har gjort indtil nu.
Man taler jo nærmest om forslaget, som fru Mette Gjerskov har været ordfører på, som noget, der er temmelig utopisk, men glemmer altså åbenbart, at det er dyb alvor, hvis det er sådan, at den her vækst fortsætter, som vi har set det inden for den sidste tid.
Jeg synes, man skulle forholde sig helt anderledes klart til problemet, som det er skitseret.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Nu er det jo ikke så vanskeligt at finde ud af, hvad Forbrugerrådet mener – det plejer de faktisk generelt at være ganske gode til at udtrykke.
Jeg synes egentlig, at en fremgangsmåde, hvor man respekterer, at der er en positiv og konstruktiv dialog mellem Det Økologiske Råd, Dansk Gartneri og Fødevarestyrelsen omkring de her ting, er fin, og lad os da se, hvad de når frem af konstruktivt.
Og så må vi jo, som ministeren har givet udtryk for i dag, se på, hvad der så tilgår udvalget og så drøfte det i udvalget.
Jeg ved ikke, hvorfor vi skulle give Forbrugerrådet den rolle her.
Forbrugerrådet er da selvfølgelig velkommen til også at komme med sit synspunkt på det område, men jeg synes, at vi skal være glade for, at der er den her konstruktive og positive dialog.
Så lyder det jo, når man hører hr. Jens Peter Vernersen, som om regeringen slet ikke tager det her område alvorligt.
Selvfølgelig gør man det.
Og der er en masse initiativer, som man allerede har taget på området netop for at holde niveauet nede, og det synes jeg egentlig hr. Jens Peter Vernersen skulle være taknemmelig for.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-19:
Sagen er, må jeg sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at indtil nu er der jo sket en meget, meget voldsom stigning.
Vi har ikke nogen sikkerhed for, at det ændrer sig, men der har jo været oplysninger fremme om, at netop det, at man foretager en meget sen sprøjtning med gift i danske frugtplantager, gør, at man får en større restkoncentration.
Det er da dybt, dybt problematisk.
Nogle mener faktisk også, at det ikke er særlig nødvendigt at have den der sene sprøjtning, sådan som det er belyst.
Derfor er det jo altså vigtigt, at man kommer videre med det her.
Det er jo ikke nok, at man taler med Dansk Gartneri og Fødevareministeriet og Det Økologiske Råd.
Det er også lidt vigtigt, at man tager Forbrugerrådet ind i den her diskussion og hører, hvad de siger til den stigning, og lader dem blive part, så det ikke kun lige er erhvervet, vi taler om, men også dem, der repræsenterer dem, der køber æbler og pærer, og hvad der ellers er af danske frugter.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg tror – uden at hr. Jens Peter Vernersen skal opfatte undertegnede som overfladisk i relation til det her spørgsmål – at det er vigtigt at sige, at det selvfølgelig er et konservativt ønske og regeringens ønske, hvad man også understreger med de initiativer, man har iværksat på området, at indholdet skal være så lavt som overhovedet muligt.
Hvis hr. Jens Peter Vernersens ambition er, at vi skal ned på et nul, jamen så må hr. Jens Peter Vernersen jo også tage den konsekvens, at det fjerner muligheden for, at vi kan have en dansk gartneribranche, der er velfungerende.
Vi har en branche, som har massive problemer i øjeblikket.
Skal vi konkurrencemæssigt svigte den branche?
Og så er det selvfølgelig vigtigt, at vi har nogle grænseværdier, så vi sikrer, at vi ikke når op på et uacceptabelt niveau, når det gælder miljø, og når det gælder sundhed.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-19:
Nu blev jeg faktisk næsten endnu mere skuffet.
Det er jo lidt ærgerligt.
Jeg prøver lige at opsummere, hvad jeg har forstået at Det Konservative Folkepartis ordfører siger.
Hvad angår den årlige afrapportering af pesticidfundene, hører jeg, at man siger, at det kan vi godt tale om.
Jeg hører også, at man gerne vil tale om en registrering af pesticidfundene.
Det er jo nogle ting, som er blevet sat i værk, efter at vi har rejst det over for ministeren.
Det er jo nogle pukler af godkendelser, af ansøgninger, der bare ligger på skrivebordene.
Jeg har svært ved at forestille mig, at nogen kunne være imod, at vi fik ryddet de pukler af vejen hurtigere.
Og så er der målet for, hvornår dansk frugt og grønt skal være fri for pesticidrester, som jo også, hører jeg dog trods alt, på længere sigt vil være et mål, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg er meget ked af, hvis jeg har skuffet fru Mette Gjerskov.
Det vil jeg da gerne beklage.
Men jeg tror måske også, fru Mette Gjerskov tillægger min ordførertale en lidt for stor imødekommenhed over for beslutningsforslaget i forhold til, hvad der reelt var ment.
Med hensyn til registrering og Sverige er spørgsmålet jo, hvilken kvalitet de resultater, de har i Sverige, har.
Det må jeg måske nok stille mig sådan lidt tvivlende over for, og samtidig må jeg også henvise til den rapport, som Kirsten Jensen-udvalget kom med, og ikke gøre mig klogere end de konklusioner, de er nået frem til.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-19:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren, selv om jeg selvfølgelig er skuffet, for med alle de pæne ord forstår jeg slet ikke, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte det her forslag.
Jeg hørte ikke noget, som gjorde, at man behøvede at stemme nej til forslaget.
Selv et ambitiøst mål om, at pesticidrester skal helt væk fra frugt og grønt over en årrække, hørte jeg da ordføreren sige ikke var urealistisk, men nok kunne lade sig gøre.
Så jeg vil sige, at det faktisk undrer mig, at ordføreren ikke vil være med til det her.
Så vil jeg bare spørge til en af de helt konkrete ting: Registrering af behandlingshyppigheden kan man godt finde ud af i Sverige, hvorfor skulle vi dog ikke få det gjort i Danmark?
Det, vi lægger op til her, er jo en handlingsplan, hvor vi kan drøfte udmøntningen, den skal bare indeholde de her elementer.
Man kan i Sverige, hvorfor skulle vi så ikke gøre det?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Det var egentlig ganske velgørende at høre fru Mette Gjerskov tale om at være så ambitiøs, at man får ikke mindre end hele verden til at flytte sig.
Det understreges så også med det klare mål, som står i dette beslutningsforslag, om, at dansk frugt og grønt skal være helt fri for pesticidrester.
Jeg er helt enig og på linje med Venstres ordfører, som jo klart understregede, at det nok ikke er et realistisk mål i Danmark, hvis vi fortsat skal have en velfungerende gartneribranche.
Jeg synes egentlig, når vi ser på situationen i erhvervet lige nu, at det at skulle gennemføre sådan et mål vil være en meget, meget voldsom konkurrenceforvridning for dansk gartneri, som ville få nogle massive konsekvenser.
Dermed er ikke sagt, at man ikke over nogle år måske teknisk kunne være i en anden situation.
Men ligefrem her i dag at støtte, at man skal sætte et klart mål her og nu, synes jeg måske er lidt for overambitiøst og en utopi at gennemføre.
Der har været megen drøftelse om tingene med hensyn til afrapportering, registrering osv.
Jeg er faktisk på linje med ministeren: at de ting jo finder sted i dag.
Med hensyn til om de resultater, der så ligger på hjemmesiden, er tilgængelige nok, synes jeg selvfølgelig, det er værd at kigge nærmere på, om der er nogen ting, der kan forbedres der.
Vi kan jo altid gøre tingene bedre.
Men der skal ikke herske tvivl om, at de her resultater er tilgængelige og vel egentlig også for de aktører, der har behov for at undersøge dem.
Men som sagt synes jeg, det er fornuftigt at sikre, at resultaterne er tilgængelige nok.
Så synes jeg også, det er vigtigt i den her debat, at der er en dialog mellem Dansk Gartneri, Det Økologiske Råd og Fødevarestyrelsen, og som jeg kan forstå på ministeren, er der en konstruktiv dialog om registrering.
Jeg synes, vi skylder at se, hvad der kommer ud af det arbejde, og jeg vil også gerne kvittere over for ministeren for, at der vil tilgå oplysninger til udvalget om det her forhold.
Så er der kemikaliehandlingsplanen – det er jo et enigt Folketing, der står bag den – hvor det er forudsat, at der træffes afgørelse om yderligere fem nye stoffer om året foruden de fire, der normalt bliver truffet afgørelse om hvert år, og det skulle også imødekomme en del af de punkter, som er i handlingsplanen.
Med hensyn til behandlingshyppigheden er det således, at Kirsten Jensen-udvalget i 2003 når frem til, at der ikke er grundlag for at gøre dette, og det er jo beskrevet i den rapport.
Jeg synes, det er positivt med det her ambitiøse forslag fra Socialdemokratiet, men Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.