runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Grethe Rostbøll (KF), 1997-10-29:
Også jeg er her som stedfortræder for den konservative ordfører, fordi der nu er et temaudvalgsmøde her i huset.
Til gengæld er Biblioteksskolen noget, jeg tidligere har arbejdet med, og hele området omkring både biblioteker og selve Biblioteksskolen har haft min store interesse. Vi er i Det Konservative Folkeparti meget positivt stemt over for det foreliggende forslag.
Det er jo nødvendigt med den hastige udvikling, som vi ser overalt, at medarbejderne er så godt uddannede, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Biblioteksskolen uddanner både til de videnskabelige biblioteker, til folkebiblioteker og centralbiblioteker, og de faglige krav stiger hvert eneste år.
Det er vigtigt under udvalgsarbejdet at finde en god balance mellem det, vi forstår ved de oprindelige biblioteksfag, og de mange nye discipliner, og vi er klar over, at man gennem høringen er blevet gjort opmærksom på, at det jo ikke bare er biblioteksopgaver og IT.
Det er også en kulturformidling, der finder sted på bibliotekerne, der er meget forskellig fra egn til egn og meget forskellig fra de store til de mindre biblioteker. Vi i Det Konservative Folkeparti anser det for meget vigtigt at holde fast på den tradition, der ligger i det folkeoplysende, og når Danmarks Biblioteksskole fortsat hører under Kulturministeriet, må det vel også være kulturministerens grundopfattelse, at denne balance mellem det faglige og det almenkulturelle skal fastholdes.
En anden balance, som er vigtig, når det gælder Danmarks Biblioteksskole - og sådan forholdt det sig også i min tid som minister, for jeg var med til at gennemføre den lovgivning, der gav kandidatuddannelsen til Biblioteksskolen, men der er stadig et behov på Danmarks Biblioteksskole for at udvide forskningen - er, at den både er et uddannelsessted og nu en højere læreanstalt med selvstændig forskning.
Derfor er det vigtigt at følge det op. Vi kan selvfølgelig godt undre os lidt over, at vi endnu ikke i Danmark har fået en ph.d.-uddannelse på det område, og det kan jo være, at der, før udvalgsarbejdet bliver færdigt, kan åbne sig en mulighed inden for visse fagområder for, at de studerende måske også i samarbejde med andre uddannelsesinstitutioner vil kunne erhverve sig en ph.d.-grad.
Vi har et par forbehold.
Vi er ikke helt tilfredse med, at det i så høj grad er en rammelov, og vi er principielt heller ikke så meget for alt for mange bemyndigelser til ministeren.
Der er nogle spørgsmål, vi vil stille under udvalgsarbejdet, så vi kan være sikre på, at lovens hensigt vil blive opfyldt.
Der er nogle elementer, som vi tillægger særlig betydning, og lad mig tage nogle af dem op.
Dels vil vi sikre os, at der er den forskningsfrihed, som findes på de andre videregående uddannelser, og dels vil vi se nærmere på styrelses- og institutstrukturen.
Jeg tror, det er meget vigtigt at holde fast på, at Kulturministeriet dér har en frihed, som man ikke har på universiteterne, og vi vil holde øje med, at den frihed fastholdes, også når det gælder den kommende nye bibliotekslov.
Thorkild Simonsen (S), 1997-10-29:
Til hr. Poul Nødgaard kan jeg blot svare nej.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg vil ikke ind på problematikken om strammere eller slappere, eller hvad det er, man plejer at bruge af sprog.
Der skal måske ske visse ændringer.
Nu så man i går et udmærket politiforlig, hvor man hjælper borgerne.
Det er noget af det, borgmestrene i de byer, man nævnte før, har talt om.
Det er blevet imødekommet af regeringen og også af de partier, som har støttet politiforliget.
Jeg tror stadig væk på, at man kan finde en melodi, så både borgmestre, borgerne og Folketinget finder, at det er rimeligt.
Men jeg vil ikke under nogen omstændigheder følge denne melodi, for jeg føler faktisk, at det, som Dansk Folkeparti gør, er en hetz - det føler jeg, og det har jeg lov til at sige - og den melodi vil jeg ikke synge med på, hverken gennem besvarelse eller på anden måde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Jensen (S), 1997-10-29:
Det ligger jo ikke i det stillede spørgsmål, og jeg går ud fra, at spørgeren mener, at jeg skal overholde Folketingets forretningsorden og alene svare på det, der bliver spurgt om.
Men jeg kan sige, at jeg tror, det er klart for de fleste - måske med undtagelse af spørgeren - at hvis vi skal sende politifolk rundt og optage billeder af den graffiti, der findes, men hvor der ikke er en konkret efterforskning, som er forbundet med en mistanke mod en bestemt person, altså en gerningsmand, ville det være spild af politiets ressourcer.
Man skal gå målrettet efter at afdække kriminaliteten og føre sagerne sådan, at folk kan blive straffet for det hærværk, de udøver, og her er det ifølge politiets rådgivning sådan, at hvis vi i Folketinget vedtager - hvilket hr. Løgstrup Madsen åbenbart mener vi skal gøre -
at politiet skal sendes ud at fotografere og foretage
elektronisk registrering af den graffiti, der findes, uden at der foreligger et egentligt efterforskningsgrundlag, tror jeg, de fleste - måske med undtagelse af spørgeren - kan se, at det vil være en dårlig udnyttelse af politiressourcerne.
Der skal være grundlag for, at politiet bruger sine ressourcer på at opklare den form for kriminalitet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-29:
Jeg er med på, at vi ikke kan få nogen klar konklusion på det udvalgsarbejde, som ikke er gået i gang endnu
; det kan jeg såmænd godt forstå vi ikke kan.
Så langt må vi da kunne komme her under spørgetiden.
Thorkild Simonsen (S), 1997-10-29:
Jeg kunne måske have undgået at tage ordet så mange gange ved at sige, at det er urimeligt, at det her skal besvares af mig, da det er justitsministerens ressortområde, men da det er noget, der engagerer mig og det er stillet til mig, så har jeg sagt de ting, jeg har. Jeg vil gerne til det sidste indlæg bekræfte, at jeg ikke kender til nogen uenighed i regeringen om, at man skal behandle mennesker ordentligt, og at de beslutninger, der træffes, er i orden.
Jeg kender ikke noget til, at de holdninger, der ligger bag disse beslutninger, ikke skulle være i orden.
Derfor er det, at jeg skulle kende noget til det, en påstand, som man vil påføre mig, for det gør jeg
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-29:
Indenrigsministeren siger, at han ikke på noget tidligere tidspunkt har taget stilling til eller diskuteret spørgsmålet om indfødsret.
Det kan godt være, at det er rigtigt; det må vi tage for gode varer.
Men vi har faktisk kaldt indenrigsministeren herned i spørgetiden, som vi har ret til, for netop at få indenrigsministerens holdning til nogle af disse spørgsmål.
Derfor må jeg i lighed med det, jeg forsøgte under det forrige spørgsmål, også her forsøge at afæske indenrigsministeren en klar holdningstilkendegivelse om, hvad indenrigsministeren finder er rimeligt at stille af krav, for at man kan opnå dansk indfødsret i Danmark. Det spørgsmål har indenrigsministeren endnu ikke formået bare at forsøge at besvare.
Det synes jeg at vi må kunne forvente af en indenrigsminister, som jo også som borgmester i Århus har diskuteret udlændingeproblematik og generelt har haft det meget på sinde.
Derfor må det også være sådan, at vi kan forvente, at indenrigsministeren har en holdning til dette spørgsmål, og at den holdning kan blive luftet her i dag.
Thorkild Simonsen (S), 1997-10-29:
Jeg er naturligvis enig i hr. Poul Qvist Jørgensens bemærkninger til hr. Poul Nødgaard, som jo kender disse her ting, så vidt jeg kan forstå, ud og ind, men alligevel spørger mig.
Jeg vil også gerne sige til hr. Keld Albrechtsen helt generelt, at det ville være en lykke, om det udvalg, der er nedsat, om hele Folketinget, dem, der vil være med til at indtage en ordentlig holdning over for mennesker, der bor i dette land, samlede sig om at sige: Vi vil ikke finde os i den hetz over for borgere, der af nød eller af anden grund har ret til at leve i dette land.
Til hr. Poul Nødgaard vil jeg gerne sige, at det udvalg, som jeg er blevet formand for, lige er nedsat og holder sit første møde på tirsdag kl. 8, men vi har ikke det nævnte forslag på dagsordenen til det møde.
Derimod ville jeg gerne dreje det over til hr. Keld Albrechtsens indlæg: Det kunne være, at det skulle være det første punkt på dette mødes dagsorden.
Poul Nødgaard (DF), 1997-10-29:
Jamen jeg går ud fra, at når indenrigsministeren har sagt ja til at tage jobbet som indenrigsminister, så har han også gjort sig nogle tanker om, hvordan hele den her sag skal køres fremover.
Og jeg synes, det er beskæmmende, at indenrigsministeren ikke også har gjort sig tanker om, om han personlig synes, at de regler, der er for tildeling af dansk statsborgerskab, og som jeg står med her i hånden, burde revideres.
Er ministeren klar over, at mange af dem, der er med i det lovforslag, vi skal behandle i morgen, ligesom ved tidligere lovforslag er folk, der er straffet på forskellig måde.
Ganske vist har de fået en karenstid lagt oven i de syv år, der skal til for at få dansk statsborgerskab, men synes ministeren, at reglerne for at tildele dansk statsborgerskab er rimelige?
Det er ene og alene det spørgsmål, det drejer sig om, og om, hvorvidt ministeren vil gå til det regeringsudvalg, der er nedsat, og hvor ministeren er formand, og sige, at vi bliver nødt til at ændre disse regler.
Arne Melchior (CD), 1997-10-29:
To spørgsmål til indenrigsministeren: Finder ministeren, at man kan inddrage velfærdsproblemer i spørgsmålet om tildeling af indfødsret, herunder f.eks. til personer, som måtte være over den erhvervsaktive alder og derfor uden erhvervsmulighed?
Og det andet spørgsmål: Kan ministeren forestille sig en censurinstans, der skal kunne afgøre, om man taler godt nok dansk til at kunne få dansk indfødsret?
Der er jo også mange fødte danskere, der taler vort sprog temmelig elendigt.
Altså: kan der tænkes en sådan censurinstans, eller mangler ministeren fantasi til at forestille sig dette?
Thorkild Simonsen (S), 1997-10-29:
Til hr. Poul Nødgaard vil jeg sige, at jeg synes, det, hr. Poul Nødgaard kom med her, er ét stort angreb på dansk folkestyre og det ting, som hr. Poul Nødgaard selv er medlem af, også udvalgsmedlem.
Det er et angreb.
Man beskylder Folketinget for at beslutte ting, der er forkerte.
Det synes jeg er mere beskæmmende, end at jeg skulle imødekomme hr. Poul Nødgaards ønsker om at bære ved til det, som jeg synes er ulykkeligt her i landet: at man angriber bestemte mennesker, fordi Folketinget lovligt træffer en beslutning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-29:
Jeg bliver nødt til at sige til indenrigsministeren, at Dansk Folkeparti på ingen måde anfægter Folketingets ret til at træffe nogle beslutninger.
Hvad er det for noget vrøvl?
Det har Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde hævdet.
Derfor det simple spørgsmål, som er forsøgt rejst her i dag til besvarelse af indenrigsministeren, et spørgsmål, som går på, om indenrigsministeren finder, at de krav, der i dag stilles til opnåelse af dansk indfødsret, er rimelige, eller om indenrigsministeren mener helt kontant, at de bør strammes eller bør ændres på anden måde.
Poul Qvist Jørgensen (S), 1997-10-29:
Jeg vil gerne bede indenrigsministeren besvare spørgsmålet, om indenrigsministeren, så vidt som indenrigsministeren i den position, som en indenrigsminister har, når vi taler om et ressortudvalg, som henhører under Justitsministeriet, kan bekræfte, at der er en enighed i regeringen om, at vi behandler mennesker ordentligt - også i Indfødsretsudvalget.
Poul Nødgaard (DF), 1997-10-29:
Jeg vil godt spørge endnu en gang, og det bliver så for sidste gang, så skal jeg nok lade være med at spørge mere i dag, for ministeren vil eller kan tilsyneladende ikke svare: Synes ministeren ikke, at det er en god idé, at L 20, der skal til behandling i morgen, bliver trukket tilbage og opdelt i forskellige lovforslag med forskellige kategorier, så det ikke bliver et stort bunkebryllup, når der skal gives dansk statsborgerskab?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-29:
Jeg kan forstå, at vi må tage en ny spørgetid, og for at finde ud af, hvad regeringen egentlig mener, må vi også have draget justitsministeren ind i disse spørgsmål.
I forlængelse af det spørgsmål, som hr. Poul Qvist Jørgensen stillede indenrigsministeren, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad indenrigsministerens holdning er til eksempelvis noget af det, som jeg tror der hentydes til i karakteristikken af Dansk Folkeparti: at vi har offentliggjort navnene på de 1.199 mennesker, som fremgår af lovforslag nr. L 20. Jeg kan nemlig forstå, at det er noget af det, som man har taget skarpt afstand fra i visse kredse.
Jeg vil gerne bede indenrigsministeren om at bekræfte, at Folketinget såmænd allerede selv har lagt de oplysninger ud på Internettet, og derfor burde den forargelse, som kommer til udtryk over for Dansk Folkeparti desangående, egentlig være rettet mod Folketinget som institution frem for mod Dansk Folkeparti, hvis forargelsen altså overhovedet skulle havde nogen berettigelse.
Thorkild Simonsen (S), 1997-10-29:
Som nævnt under besvarelsen af det spørgsmål, der lige er sluttet, nemlig spm. nr. S 263, henhører spørgsmålet om meddelelse af dansk indfødsret jo under justitsministeren.
Jeg har på den baggrund anmodet Justitsministeriet om en udtalelse til brug for besvarelse af også dette spørgsmål, og Justitsministeriet har udtalt følgende: »Det følger af grundlovens § 44, at det alene er Folketinget, der kan træffe beslutning om meddelelse af dansk indfødsret til udenlandske statsborgere, herunder de personer, der er optaget på lovforslag nr. L 20 om indfødsrets meddelelse.
Justitsministeriet agter som hidtil at fremsætte tre årlige lovforslag om indfødsrets meddelelse med henblik på, at Folketinget kan tage stilling til spørgsmål om tildeling af dansk statsborgerskab.«
Poul Nødgaard (DF), 1997-10-29:
Det er jo næsten lige så intetsigende som svaret før.
Det er komplet uforståeligt, at ministeren ikke har forberedt sig noget mere på spørgsmålet, som jo ene og alene kører på, om ministeren som formand for det regeringsudvalg, der sidder, har gjort sig nogle tanker om, hvorvidt man kunne opdele det lovforslag, som kommer til behandling i morgen, så man fik det delt op i nogle kategorier, således at der kunne være en kategori, som hele Folketinget kunne stemme igennem, dvs. folk, der på ingen måde har været i karambolage med det danske samfund.
Det er ene og alene det, sagen drejer sig om.
Når man så tænker på, hvordan ministeren som borgmester i Århus havde alle løsningerne på det hele!
Nu ser vi, hvordan han kommer herind i Folketinget og tror, han kan løse problemerne på samme måde, men hvad er han så løbet ind i?
Han er løbet ind i et radikalt parti, der ikke vil noget, og store dele af ministerens eget parti vil heller ikke hjælpe ham ud af det, og nu er ministeren så ved at indtage præcis den stilling, som den øvrige regering beder ham om at indtage.
Med andre ord: Ministerembedet administreres på præcis den måde, som flertallet i regeringen ønsker, og ikke efter ministerens eget hoved.
Bjørn Elmquist (RV), 1997-10-29:
Jeg vil gerne starte med at takke indenrigsministeren for de svar, han har givet indtil nu.
Som medlem af et af de to regeringspartier vil jeg sige, at vi føler os helt dækket ind
og er parate til at forstå, at det ikke er her og nu, man spiller ud.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål til indenrigsministeren på trods af, at han ikke er ressortminister.
Det er jo en mærkelig situation, vi er i, hvor nogle kalder ministeren ned til spørgetid og beder ham svare på noget, han ikke er ressortminister for, men det er jo Folketingets forretningsorden, der er skruet sådan sammen.
Jeg har forstået på indenrigsministeren, at han også opfatter det, som nogle af spørgerne indtil nu har præsenteret, som en meget firkantet holdning hos den danske befolkning og dennes holdning til udlændinge.
Kan ministeren bekræfte, at der på listen over de 1.199 også er nogle, som vel også nogle af dem, der endog stemmer på hr. Poul Nødgaard, er tilhængere af?
Der er f.eks. én, der har løbet guldmedaljer hjem til Danmark, og som nu vil kunne optræde som dansk statsborger.
Synes indenrigsministeren ikke, at dette afslører noget af den dobbeltmoral, som vi finder hos nogle i diskussionen om udlændinge og danskere?
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-29:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for svaret og naturligvis også give tilsagn om, at vi sammen med SF og regeringspartierne selvfølgelig er indstillet på at give tilslutning til den lovgivning, som skal gennemføres.
Vi vil være med til at afvise forsøgene på at få kastet disse spørgsmål ind i en valgkamp.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om det ikke er rigtigt forstået, at svaret fra ministeren og fra regeringens side er, at vi selvfølgelig er en kreds af partier, som er indstillet på at tage ansvaret for det, der her bliver behandlet, samt forsvare det over for befolkningen, når der en dag skal være valg, men at vi ikke er indstillet på at gå ind i det forsøg, som disse højrepartier nu prøver at bruge det til, nemlig et forsøg på yderligere at piske fremmedhadet op i dette land.
Thorkild Simonsen (S), 1997-10-29:
Først til hr. Poul Nødgaard, som er så venlig at mene, at jeg hidtil har kunnet løse alle problemerne eller have en mening om dem.
Jeg mener ikke, at jeg før nu, hvor jeg bliver bedt om det, har udtalt mig om indfødsret.
Det mener jeg aldrig jeg har gjort. Så vil jeg gerne sige til hr. Bjørn Elmquist, at jeg i høj grad mener, at de borgere, der nævnes dér, selvfølgelig skal behandles på den måde, som Folketinget indstiller,
de skal behandles.
Og til hr. Keld Albrechtsen
: Jeg vil da glæde mig over, hvis både partier i det, man kalder venstresiden i denne sal, og nogle af dem på den anden side skulle kunne samles om noget, som sætter Dansk Folkeparti i relief.
Det ville glæde mig meget, og mine bestræbelser og mit arbejde i den tid, jeg er herinde, vil gå i den retning.
Det er jo forbavsende, at hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at det er offentliggjort i forvejen, hvilket jeg godt ved, for hvorfor i alverden annoncerer Dansk Folkeparti så på anden måde for yderligere offentliggørelse.
Det kan da ikke være for at fremme en forsonende holdning i forhold til dem, man nævner.
Det kan det ikke være.
Det er en reel oplysning, Folketinget giver, men det, der kommer fra Dansk Folkeparti, går jo faktisk ud på at skabe en stemning imod disse mennesker, som har ret til at søge om det, de søger om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ulla Solvang (RV), 1997-10-29:
Hr. Henrik Svane er til møde andetsteds her i huset, så jeg har lovet at læse hans ordførertale op.
Med dette lovforslag ønsker vi at gøre Danmarks Biblioteksskole klar til de ændrede og øgede krav, der stilles til biblioteks- og informationsvidenskab.
Mængden af information er stadig stigende og udvikler sig vel nærmest eksplosivt, og da en stor del af udviklingen sker inden for den elektroniske formidling og publicering, vil det alt i alt øge kravene til biblioteker og andre videnscentre for slet ikke at tale om de nye krav, der vil blive stillet til alle dem, som arbejder med dokumentation og information.
Større krav til medarbejderne inden for informationssektoren vil uvægerligt også betyde større krav til disses uddannelse.
Denne skitserede udvikling vil vi forsøge at imødekomme med dette lovforslag.
Danmarks Biblioteksskole skal endnu ikke have status af højere uddannelsesinstitution, men ministeren skal gives bemyndigelse til at fastsætte de nærmere regler for strukturen af de uddannelser, som Danmarks Biblioteksskole udbyder.
I Det Radikale Venstre er vi glade for initiativet.
Loven er et vigtigt signal om, at vi opprioriterer biblioteks- og informationsvidenskab, og det er vist ikke et øjeblik for tidligt.
Derfor kan Det Radikale Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-29:
Til lykke gange to!
Men jeg har et konkret spørgsmål til ministeren.
Sidder der et nævn i dag, som i sagens natur egentlig ikke bestiller noget - og gudskelov for det - og som bliver nedlagt?
Jeg kan ikke se, det fremgår af selve lovforslaget, så det var bare et faktuelt spørgsmål om, hvordan det er foregået indtil nu.
Men vi støtter selvfølgelig forslaget.
Grethe Rostbøll (KF), 1997-10-29:
Når Danmarks Biblioteksskole ligger under Kulturministeriet, hænger det nøje sammen med, at både folkebiblioteker og universitetsbiblioteker ligger her.
Jeg tror, fru Annette Just vil være meget glad for at få at vide, at der er en lang række frihedsgrader for disse uddannelsesinstitutioner, både konservatorier, teaterskole og filmskole, fordi den styrelsesstruktur, der gælder under Kulturministeriet, er meget mere liberal.
De frihedsgrader er jeg overbevist om, at fru Annette Just vil være meget glad for.
Annette Just (FP), 1997-10-29:
Fremskridtspartiet kan kun glæde sig over, at det ikke er nødvendigt at have denne lov mere, så derfor kan vi absolut støtte, at bemyndigelsen bliver overgivet til udenrigsministeren.
Frank Aaen (EL), 1997-10-29:
Da vi så lovforslaget, var vi i Enhedslisten positivt indstillet over for det, og vi blev bestyrket i vores opfattelse af, at det var et godt forslag, da vi så, at Dansk Industri og Rederiforeningen var imod. De, der interesserer sig meget for tingene, kan jo se, at der er forskel på Venstre, som ikke har så stort besvær med at støtte lovforslaget, og De Konservative, som åbenbart har tættere forbindelser til Rederiforeningen og Dansk Industri og derfor stiller spørgsmål og er lidt mere forbeholdne over for at støtte forslaget.
Men vi kan altså godt støtte det.
Poul Qvist Jørgensen (S), 1997-10-29:
Kan ministeren bekræfte, at hr. Nødgaard som medlem af Folketinget og som medlem af Indfødsretsudvalget har eller i det mindste burde have alle forudsætninger, al viden om, hvad svaret er på hans egne spørgsmål?
Så vil jeg i øvrigt benytte lejligheden til at tilslutte mig det, som hr. Keld Albrechtsen sagde, om, at det her jo er et helt indlysende led i en dyrkelse af den indre svinehund, som vi ikke bryder os om.
Jan Trøjborg (S), 1997-10-29:
Som hr. Svend Erik Hovmand siger: Nok må være nok!
Og nu skal det nok være slut, i hvert fald for i dag - med forslag om ophævelse af love.
Imidlertid er der et par enkelte spørgsmål.
Hr. Brian Mikkelsen stillede det spørgsmål, om det nu er formålstjenligt at ophæve loven, og hr. Kristian Thulesen Dahl stillede det spørgsmål, om der var et permanent fordelingsnævn, som blev ophævet som følge af lovforslaget.
Jeg skal prøve at forklare, hvorledes det foregår.
Tingene foregår forskelligt fra sag til sag.
Den seneste globalerstatningssag, vi har haft, opstod i kølvandet på Iraks besættelse af Kuwait, og den sag viste, at udbetaling af erstatningssum godt kan ske helt betryggende uden nedsættelse af et fordelingsnævn.
Det vil sige, at det bliver muligt for udenrigsministeren i højere grad at tilrettelægge arbejdet i overensstemmelse med det behov, der måtte være for at nedsætte et egentligt fordelingsnævn.
Er sagen meget kompliceret med hensyn til at finde de egentlig berettigede erstatningsmodtagere, vil det være hensigtsmæssigt at nedsætte et fordelingsnævn. Er sagen klaret på internationalt niveau, kan man, om jeg så må sige, spare denne administrative byrde bort.
Jeg mener, det er det reelle indhold af forslaget, så jeg må sige, at jeg ikke har umiddelbar forståelse for de bekymringer, hr. Brian Mikkelsen gør sig.
Ole Vagn Christensen (S), 1997-10-29:
Da mit partis ordfører, hr. Poul Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: Angående lovforslag nr. L 9 om ændring af skibes registrering og søloven kan Socialdemokratiet tilslutte sig dette lovforslag.
Det er en opfølgning på Funderudvalgets rapport.
Angående lovforslag nr. L 10 om ændring af lov om skibes sikkerhed m.v. lægger lovforslaget op til en fortsat bestræbelse på at skabe et bedre arbejdsmiljø ved undersøgelser, at autorisere klassifikationsselskaber og andre virksomheder og enkeltpersoner samt skærpe strafferammen ved forsætlighed eller grov uagtsomhed.