runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2005-03-17:
Det er langtfra nogen hemmelighed, at vi i Socialdemokratiet har været kritiske over for den snævre aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti om strukturreformen.
Vor kritik af aftalen har både været veldokumenteret og velbegrundet, men det er dog vigtigt for os i Socialdemokratiet at medvirke positivt og ansvarligt i arbejdet med at sikre, at Danmark igen får brugbare og opdaterede love efter det store reformarbejde.
Som antydet i min indledning kan selv en lille konsekvensrettelse som denne bringe glæde i den socialdemokratiske lejr, når der, som det er tilfældet her, er tale om en videreførelse af en visionær energipolitik, som blev formuleret, mens Socialdemokratiet var i regering i 1990'erne.
Linjen var dengang kritisk, og det er derfor glædeligt, at den konservative energiminister, hr. Flemming Hansen, på vegne af den borgerlige regering lægger op til en videreførelse af en god socialdemokratisk energipolitik.
Vi sikrer en prioritering af energibesparelsesaktiviteter, vi fremmer samarbejde og koordinering af udførelse af aktiviteterne, og vi sikrer en effektiv og brugervenlig rådgivning om energibesparelser over for forbrugerne.
Med en videreførelse af lov om Elsparefonden fremmer vi besparelser i elforbruget i boliger og i offentlige institutioner.
Vi sikrer endvidere, at der fortsat kan gives tilskud til en række elbesparende tiltag, og endelig fremmer vi med lov om fremme af energi- og vandbesparelser i bygninger gennemførelsen af energi- og vandbesparende foranstaltninger gennem energimærkning af bygninger og udarbejdelse af planer for energibesparelser.
Mens der i L 85 lægges op til, at de nye regioner på lige fod med kommunerne skal kunne optages i det lokale energispareudvalg og i øvrigt inddrages i arbejdet med at spare på energien generelt, lægges der ikke op til, at regionerne ligesom kommunerne skal kunne få sæde i Elsparefondens bestyrelse, og det kan vi fra Socialdemokratiets side ikke helt forstå.
Måske er sagen ikke så vigtig, og der er da heller ikke kommet nogen indsigelser på området, men vi mener, at regionerne trods regeringens voldsomme udhuling af opgaverne stadig vil kunne bidrage positivt til arbejdet i Elsparefondens bestyrelse.
Regionerne tegner sig trods alt for en rimelig stor del af det indenlandske elforbrug, så det giver altså god mening for os, at den regionale verden også får lejlighed til at være repræsenteret i Elsparefonden på lige fod med kommunerne.
Spørgsmålet om bestyrelsessammensætningen i Elsparefonden vil således være et emne, vi fra Socialdemokratiets side vil følge i udvalgsarbejdet, men derudover kan vi tilslutte os forslaget.
Tina Petersen (DF), 2005-03-17:
Jeg formoder derfor også, at det er på baggrund af ministerens venlige og bestemte ord, jeg tillader mig at anbefale forslaget til Tingets hurtige og velvillige behandling.
Overordnet er hovedpunkterne i dette forslag en tekstændring fra amter til regioner og fordelingen mellem repræsentanterne i kommunerne og i de kommende regioner.
Det er netop tanken bag den amtslige agenda 21-plan, som ønskes videreført, nemlig et grundlæggende ønske om offentlig energibesparelse på alle områder.
Det er en tanke, som naturligvis bør have opbakning fra alle partier i Folketinget, og derfor vil selve grundtanken bag dette lovforslag vel ikke møde den store modstand.
Det er derfor Dansk Folkepartis håb ligesom ministerens, at Tinget hurtigt og velvilligt kan tilslutte sig dette lovforslag og ikke lade det blive til en diskussion eller en debat om strukturen.
Med disse ord indstiller Dansk Folkeparti L 85 til vedtagelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-17:
I Det Konservative Folkeparti er vi jo, som det også er fremgået af flere af de andre behandlinger i forbindelse med kommunalreformen og hele den ændring, der bliver lavet af den offentlige struktur, utrolig glade for det arbejde, der er blevet lavet, og for hele den samlede plan, som regeringen har lagt frem.
Det lovforslag, vi her behandler, er et lille teknisk rettelsesforslag, der gør, at vi nu får tilpasset også energispareområdet til den nye struktur og til de nye regioner, der skal opbygges.
Vi mener, det er helt naturligt, at bl.a. regionerne også bliver omfattet af reglerne om energibesparelser i det offentlige, og at regionerne bliver omfattet af bestemmelsen om, at energimærkninger og energiplaner skal være tilgængelige for offentligt ejet byggeri.
Vi mener derudover, at det er hensigtsmæssigt, at det bliver de nye store kommuner, der i fremtiden kommer til at udpege repræsentanter til bestyrelsen i Elsparefonden, da det, som andre har været inde på, er kommunerne, der får de fleste opgaver.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Nu synes jeg lige, vi skal forholde os til, hvad det her drejer sig om.
Nu ved jeg godt, at fru Line Barfod kom susende ind ad døren og måske ikke har hørt hele min ordførertale, så vi tager lige starten af min ordførertale igen for fru Line Barfods skyld.
Der siger jeg bl.a., at grunden til, at vi står med det her lovforslag, er, at vi også efter kommunalreformen ønsker at gøre det nemt og enkelt for brugerne at anvende kollektiv trafik.
Det var det første
Det næste, som jeg også gerne lige vil gentage for fru Barfods skyld, er, at vi ønsker, at de større, bæredygtige kommuner får en afgørende indflydelse på trafikselskabernes service til borgerne, for vi mener faktisk, at prioriteringen af bustrafikken vil flytte tættere på borgerne, og det er vi tilhængere af i Venstre.
Det er sådan set slet ikke det, det her lovforslag drejer sig om.
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Det er da rart at få et klart svar, nemlig at begrundelsen fra Venstres side for, at man ønsker de her ændringer, er, at man gerne vil have, at private skal tjene penge.
Vi kan jo så f.eks. i Københavnsområdet se, hvad det betyder for buschaufførernes arbejdsmiljø, hvad det betyder for, hvilken teknisk stand busserne er i osv.
Vi kan også se, hvad det betyder, når det er de private firmaer, der sidder på kørslen og også skal tjene penge på det, nemlig at så bliver det dyrere, end det ellers kunne være, eller også sænker man kvaliteten, så man f.eks. lukker busruter, der er helt afgørende for, at en lang række borgere kan komme til og fra arbejde.
Men det går Venstre vel ikke så meget op i.
Venstre er vel mest optaget af dem, der kan have en bil.
Så må folk bare klare sig, som de kan, når det drejer sig om kollektiv trafik, for det vigtige er, at private får lov at tjene penge.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Det er fuldstændig rigtigt, at Venstre generelt er optaget af, at vi gerne vil have sendt tingene i udbud, men det betyder jo ikke nødvendigvis, at det er private, der vinder.
Det vil jeg bare lige gøre fru Line Barfod opmærksom på.
Men vi synes, det er sundt med konkurrence, og vi synes rent faktisk, det også er sundt at få prøvet, man kan sige pris i forhold til kvalitet også i den kollektive bustrafik.
Det ser vi heldigvis sker rigtig, rigtig mange steder, og det ønsker vi også fortsat skal ske.
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Fru Gitte Lillelund Bech svarede ikke på hr. Rune Lunds spørgsmål om Århus Sporveje.
Hvis Venstre er så optaget af, at det er godt med en mangfoldighed af forskellige løsninger, hvad er så begrundelsen for, at man ikke i Århus kan få lov til at fortsætte med Århus Sporveje, som man i Århus faktisk er meget godt tilfreds med?
Hvad er begrundelsen for, at de skal ud?
Er det det, der alligevel kom i en bisætning fra fru Gitte Lillelund Bech, nemlig at det er, fordi det, der egentlig optager Vestre allermest, er at få sendt tingene i udbud, at man er så optaget af at få privatiseret, at nogle skal have lov til at tjene penge på det, at det går forud for, om man får nogle fornuftige løsninger?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Jeg må blive hr. Hedeboe svar skyldig med hensyn til, hvad baggrunden er for det, for jeg har ikke siddet med til forhandlingerne.
Jeg er jo først tiltrådt som trafikordfører for en måned siden.
Så jeg kan simpelt hen ikke svare på spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Kan fru Lillelund – nu skal jeg lige passe på navnet – se nogen problemer i, at det kan give en skævvridning af initiativet, at der er den der fordeling i øst, hvor kun den ene part bærer administrationsudgifterne?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Når vi kigger ud over landskabet i dag, synes jeg, vi kan se, at der er en mangfoldighed af måder, man griber det an på.
Fyn og Århus gør det på en måde, de øvrige amter gør det på en anden måde, HUR gør det på en tredje måde.
Jeg tror på det, vi faktisk lægger frem i det her forslag, hvor vi siger, at man vest for Storebælt kan vælge at gå sammen i større eller mindre trafikselskaber, og at regionerne rent faktisk ikke nødvendigvis skal have et trafikselskab pr. region, men at to regioner faktisk også kan vælge at sige, at de går sammen, hvis de skulle have de lyster.
I øvrigt med hensyn til hvem det er, der kører osv., der har jeg jo en forhåbning om, at man rent planlægningsmæssigt gør, ligesom man gør det mange steder i dag, at man sender sine busruter i udbud.
Rune Lund (EL), 2005-03-17:
Det svar, som jeg her får fra fru Gitte Lillelund Bech, er så meget sjovt, for
hvis det foregår så fint kommunalt i andre sammenhænge – jeg må sige, at jeg ikke deler fru Gitte Lillelund Bechs vurdering af, at det nok skal gå alt sammen, jeg tror, at det kan ende med at blive en meget katastrofal planlægning, der vil finde sted i amterne – og hvis det går så godt rundtomkring i nogle af de kommunale selskaber, hvorfor må de så ikke videreføres?
Hvorfor må Århus Sporveje f.eks. ikke blive ved med at være ejet og drevet af Århus Kommune, sådan som de bliver det i dag?
Det fremgår jo af lovforslaget, at det ikke kan lade sig gøre.
Hvorfor kan Århus Kommune ikke få lov til at fortsætte, når nu det skulle være så fantastisk godt ifølge ordføreren fra Venstre?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Det tror jeg sådan set også man kan gøre fremover, så jeg er bestemt ikke nervøs over denne her struktur overhovedet.
Rune Lund (EL), 2005-03-17:
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Lillelund Bech, om ikke fru Gitte Lillelund Bech er bekymret over, at man med nedlæggelsen af amterne sådan ødelægger den regionale koordinering af trafikken.
De regioner, som regeringen nu har tænkt sig at skabe, er imidlertid en slags sygehusbestyrelser, som så skal have ret til at komme med nogle gode ideer på en række andre områder, f.eks. i forhold til trafikken, men det er jo ikke det samme, som det vi havde med amterne, hvor vi havde en meget stærkere aktør, som kunne gå ind og lave regional koordinering af trafikpolitikken.
Er ordføreren fra Venstre i virkeligheden ikke meget bekymret over den undergravning af den regionale koordinering, som vi vil se med det her lovforslag?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Nu hører jeg jo ikke til dem, der mener, at hvis man bare giver flere penge, så bliver det også automatisk godt.
Hvis vi kigger på, hvordan trafikselskaberne i det amtslige system, som det er i dag, i øvrigt forvalter de midler, de har til rådighed, er det mit indtryk, at der er meget store forskelle, så jeg mener ikke, at det er et spørgsmål om, at hvis der kommer færre penge til, går det hele skidt, og hvis der kommer flere penge til, går det hele godt.
Jeg mener rent faktisk, at det her er et spørgsmål om at gøre det på den bedst mulige måde, og jeg har stor tiltro til, at regionerne og de regionale trafikselskaber, som vi får fremover, rent faktisk kan finde ud af at prioritere fornuftigt.
Det er også derfor, jeg er så glad for lige præcis den paragraf, som vedrører offentlighedsdelen, gennemsigtighedsdelen, hvor det rent faktisk bliver muligt at se passagertal, vogntimer og vogntimepriser, således at vi på den måde får en gennemskuelig sektor.
Og så håber jeg da, at hvis man i et trafikselskab kan se, at de vogntimepriser, som man betaler til en bestemt leverandør, er meget højere, end det, som et andet trafikselskab betaler, gør man op, om man får det rette for de penge, som vi rent faktisk betaler for servicen.
Til det om bedre trafikal planlægning: For den kollektive trafik er det mit håb, at lige præcis det med, at man kan pålægge trafikselskaberne, at de skal koordinere den kollektive trafik og køreplanerne med eksempelvis jernbaneoperatørerne, gør, at der faktisk kommer en bedre koordinering.
Men jeg tror, at det, hr. Lidegaard spørger til, i højere grad er investeringssiden, og hvordan vi, når vi vælger at investere i kollektiv trafik og i veje, kan sikre, at vi har en sammenhæng der.
Det synes jeg er meget positivt, for hvis vi vælger at prioritere anderledes end det, der ser samfundsøkonomisk fornuftigt ud, må vi som politikere kunne begrunde og forklare, hvorfor vi har prioriteret anderledes end det, der rent faktisk ville komme samfundet bedst til gavn.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Vil fru Lillelund Bech så ikke give mig ret i, at det kan være lidt svært på nuværende tidspunkt at udtale sig om, hvorvidt det her bliver til fordel for den kollektive trafik eller ej, eftersom vi ikke ved, om der bliver flere eller færre penge til den kollektive trafik?
Det er mit ene spørgsmål.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Som jeg har forstået det, er lige præcis spørgsmålet om den økonomiske fordeling noget af det, som man normalt forhandler i forbindelse med kommunalaftalerne.
Så jeg står ikke på talerstolen med økonomiske nøgletal for, hvordan man fordeler det.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Fru Gitte Lillelund Bech pointerer, at den, der gerne vil spille musikken, også skal betale for den.
Er fru Lillelund Bech bekendt med, hvordan den økonomiske fordeling bliver i forhold til, hvor meget regionerne får til at drive trafikselskaberne på regionalt plan, og hvor meget kommunerne får til at købe den?
Ligger der en økonomisk nøglefordeling, der kommer til at blive afgørende for hele udviklingen i den kollektive trafik, som fru Lillelund Bech er bekendt med, eller har hun det ligesom os andre, nemlig at det står hen i det fuldstændig uvisse, hvordan den præcise fordeling bliver på de her områder?
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Jeg skal ikke benytte det her punkt på dagsordenen til at trække tingene unødigt i langdrag.
Alt, hvad der kan siges, er vist sagt.
Jeg skal bare nøjes med at sige, at noget tyder på, at der er behov for fornyede initiativer på det her område, når regeringen i dag er enig i det, der tidligere er blevet vedtaget, men det får vi jo god anledning til at diskutere senere.
Jeg vil bare sige, at der ikke er nogen tvivl om, at transport- og energiministeren her får mulighed for at få en bred tilslutning til et forslag i forbindelse med den kommunale strukturreform, og det kan være meget rart at have med i cv'et fremover.
Det lykkedes i hvert fald i det her tilfælde.
Vi vil også stemme for det her lovforslag.
Det er ikke overgået ret mange.
Det siger jeg tak for.
Jeg skal ikke forlænge debatten, for der er jo tydeligvis større sager på dagsordenen bagefter, men hr. Rasmus Prehn var en af dem, der spurgte om, hvorfor regionerne ikke bliver repræsenteret i Elsparefondens bestyrelse.
Sagen er den, at regionerne med den nye opgavefordeling ventes at få væsentlig færre bygninger under sig og dermed mindre elforbrug, end amtskommunerne har i dag, og som en konsekvens heraf vil regionerne ikke have samme behov for at være repræsenteret i Elsparefondens bestyrelse, som amtskommunerne havde.
Det er ganske enkelt årsagen.
Jeg takker for tilslutningen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-03-17:
Det er jo næsten ærgerligt, at det er et lovforslag med så lidt i, når det nu er første gang, man får mulighed for at komme i debat med den nye transport- og energiminister her i salen, men lige meget hvordan man vrider og vender den, kan der altså ikke spindes ret mange ender over dette her lovforslag.
Det er sådan set rene konsekvensændringer, som vi godt kan tilslutte os, uagtet at vi har meget kritik af den samlede kommunalreform, som vi bestemt ikke er begejstrede for.
Nu er der undervejs også sagt en masse rosende ord om de forskellige lovkomplekser, som det her dækker, og der vil jeg da sige, at ja, Elsparefonden har i praksis vist sig at være en meget, meget dygtig fond til at finde elbesparelser, og til at sikre forhandlinger med de mange aktører, der er involveret i det – fra håndværkere over kraft-varme-værker osv.
Med hensyn til de lokale energispareudvalg vil jeg derimod sige, at det var en konstruktion, som jeg selv i sin tid fandt meget mager.
Nogle steder fungerer den, nogle steder fungerer den ikke, men det er i hvert tilfælde helt givet, at det ikke er fra de lokale udvalg, vi skal forvente os et gennembrud med hensyn til energibesparelser.
Der skal vi se på nogle andre områder.
Det er så også sådan, at vi her i den kommende tid kommer til at diskutere det, som der virkelig er substans i, nemlig det udkast til energispareplan, som den nuværende ministers forgænger lagde frem.
Det er der, jeg tror eller rettere ved at det bliver virkelig interessant.
Det er ikke dette her lovforslag.
Et af de steder, jeg i hvert tilfælde kan gøre det helt klart, at det er utilstrækkeligt, er, hvis man kun giver staten forpligtelser på energispareområdet.
Det bør kommunerne og regionerne naturligvis også have.
Men ikke mere om denne her sag i denne omgang.
Det vender vi tilbage til.
Johannes Poulsen (RV), 2005-03-17:
Hvis fru Ellen Trane Nørby havde hørt, hvad jeg sagde, så sagde jeg, at det spørgsmål var blevet rejst af hr. Rasmus Prehn, og hvis vi skal kigge på det efterfølgende, er vi villige til også at debattere det.
Men som indgangsvinkel til spørgsmålet har vi ikke nogen bemærkninger til den måde, der lægges op til i forslaget.
Jeg vil dog sige, at det jo er sådan, at regelgrundlaget lægger op til en fælles repræsentant på nuværende tidspunkt, og det er naturligvis, fordi man i sin tid har sagt, at også på det regionale niveau – uanset om det før hed amter og nu regioner – er der naturligvis også på energisparefeltet så store interesser, at det er væsentligt, at man i hvert fald har regionerne inde i billedet under en eller anden form.
Vi kan jo så debattere efterfølgende, eventuelt i udvalget, hvordan man sikrer, at det fortsat sker.
Hele sygehussektoren er trods alt en sektor, som har et enormt stort energiforbrug, og naturligvis må vi sikre, at man også her fortsat er fuldstændig determineret på den opgave, det er at høste de økonomiske og miljømæssige gevinster, der er ved at lave elbesparelser de steder, hvor der er en fornuftig tilbagebetalingstid på investeringerne.
Det synes vi fortsat man skal sikre, og det var jo også det, der var udgangspunktet for den lovgivning, der blev lavet i sin tid, og som vi glæder os over, at også det største af regeringspartierne nu finder, det er vigtigt at videreføre.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Det er i relation til det, som både hr. Rasmus Prehn og nu også hr. Johannes Poulsen har været inde med i forbindelse med bestyrelsen for Elsparefonden.
Jeg kan forstå, at der lægges op til, at man gerne ser, at regionerne kan udpege eller får indstillingsret til et medlem af bestyrelsen.
Men kunne det ikke undre hr. Johannes Poulsen lidt, at det i dag er sådan, at hverken amtskommunerne eller kommunerne har kunnet udpege medlemmer til Elsparefondens bestyrelse?
De personer, der tidligere har været indstillet, er i praksis kommet fra primærkommunerne, og med dette lovforslag overgår der jo flere opgaver til primærkommunerne, så ville det i den forbindelse ikke være relevant, at det fortsat er primærkommunerne, der sidder i Elsparefondens bestyrelse frem for en repræsentant for regionerne?
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Erfaringerne fra både Danmark og andre lande er, at når man tager de private ind, kan det godt være, at de til at starte med gør det til den samme kvalitet, men billigere, men hvis de skal blive ved med at være billigere, er de nødt til at skære ned på kvaliteten.
Det går så ud over kvaliteten af busdriften, og chaufførerne får dårligere vilkår, og dermed bliver det også dårligere for passagererne.
Når chaufførerne f.eks. ikke har lov til at holde pauser undervejs, er det altså ikke så betryggende for passagererne at køre med busserne, så det er ikke særlig gode vilkår, man byder dem.
Så skal jeg bare høre om en sidste ting.
Jeg ved jo, at fru Henriette Kjær nærer stor omsorg for de handicappede, og derfor et spørgsmål, som også har været fremme tidligere i debatten, nemlig om vilkårene for handicapkørslen.
Er det et punkt, hvor De Konservative vil være med til at garantere, at der ikke bliver ringere vilkår for handicapkørsel, end der er i dag?
Vil man være med til at lave de fornødne ændringer, så vi sikrer, at handicapkørslen ikke bliver ringere end i dag?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Jeg har det indtryk, at Det Radikale Venstre meget gerne vil gøre op med bureaukrati og unødvendige led.
Det kan godt være, jeg tager fejl, men det er ellers det indtryk, som jeg har fået, nemlig at det er noget af det, De Radikale sådan står for.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Lidegaard: Når det er sådan, at vi med det her forslag faktisk går fra at have 300 vejmyndigheder til kun at have 100 vejmyndigheder, og vi har det samme antal veje over hele landet – der bliver jo ikke færre kilometer vej, fordi man laver en kommunalreform – kan hr. Lidegaard så ikke se, at sandsynligheden for, at de 100 vejmyndigheder bliver mere fagligt stærke og robuste, så er ret stor?
Rasmus Prehn (S), 2005-03-17:
Fru Gitte Lillelund Bech nævner flot i sin ordførertale, at det handler om, at vi skal så tæt på borgerne som muligt, og at kommunerne skal varetage direkte borgerrettede opgaver.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Gitte Lillelund Bech, hvorvidt fru Gitte Lillelund Bech definerer færgen fra Frederikshavn til Læsø som en borgerrettet opgave for borgerne i Frederikshavn, eller om ikke det er en opgave, som i virkeligheden handler mere om turister fra hele landet og fra udlandet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Det fremgår jo sådan set også af bemærkningerne til lovforslaget, må jeg sige til hr. Hedeboe, at det, man gør i overgangsperioden på 4 år, er, at man siger, at de penge, som amterne rent faktisk havde sat af til kystbeskyttelsesområdet, sørger man for er sikre fortsat bliver anvendt til kystbeskyttelsesprojekter.
Det er altså ikke sådan, at man siger, at det godt kan være, at amterne havde planlagt noget kystbeskyttelse og havde sat penge af til det, men de penge bruger vi til noget andet.
De bliver rent faktisk sendt ud til konkrete kystbeskyttelsesprojekter, så der følger penge med til kommunerne på det område.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Skal det sidste forstås sådan, at fru Gitte Lillelund Bech faktisk medgiver, hvis man nu tager kommunerne op til de sønderjyske diger, at der er opgaven for stor, og at der skal en anden instans ind?
Sådan forstod jeg det.
Med hensyn til, at kommunerne både har fået ansvaret for kysten og for arealerne bag, er det da rigtigt nok, at så kan man bedre sætte dem sammen, men det koster jo sådan cirka det samme at gøre det, så hvis der skal gøres ekstraordinært meget, som det blev sagt, så skal der også ekstraordinært flere penge til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Med hensyn til konsekvensrettelserne vil jeg da sige, at når man læser lovforslaget, så kan man altså se, at der f.eks. ved ændringer af luftfartsloven er nogle steder, hvor der står nævnt amtskommuner, og selvfølgelig falder de ord ud.
Det er det, jeg mener med konsekvensrettelser, men det tror jeg sådan set også at hr. Hedeboe er fuldstændig med på.
Med hensyn til min bemærkning om, at kommunerne faktisk overtager kystbeskyttelsesopgaverne, var det min tanke, at som det er i dag, ligger kystbeskyttelsesopgaverne i amtsligt regi, mens udviklingen af kommunens arealer i det hele taget jo ligger i kommunalt regi.
Der ser jeg bare, at der kan være en fordel i, at man som kommune både har ansvaret for udviklingen af kommunens arealer i det hele taget og også på kystbeskyttelsesområdet, at det er den samme myndighed, som rent faktisk har begge opgaver.
Med hensyn til hele økonomidelen og lignende: Altså det, der er vigtigt at holde fast i på kystbeskyttelses- og digeområdet, er jo, at det fortsat vil være Kystdirektoratet, der har det overordnede ansvar, som har myndighedsudøvelsen.