runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1998-04-02:
Vi er i Fremskridtspartiet meget store tilhængere af, at der er offentlighed i forvaltningen, men der må også være grænser for, hvor dybt man kan dykke ned i offentligt ansattes privatliv.
Desværre nåede forslaget ikke at blive vedtaget, og derfor er det så genfremsat.
Det er helt givet, at vi i Fremskridtspartiet vil støtte forslaget, for vi synes, det er et godt forslag.
Man kan undre sig over, at en lov, som har eksisteret i ganske, ganske mange år uden problemer, pludselig bliver et problem.
Men det viste sig jo, at der desværre var nogle personer, som begyndte at bruge muligheden for aktindsigt til at chikanere visse offentligt ansatte, og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt.
Fru Sonja Albrink har her netop været inde på fængselspersonalet, som har følt sig i den grad chikaneret ved, at indsatte har krævet aktindsigt i deres personalemapper og lignende, og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt.
Under førstebehandlingen i sidste samling påpegede jeg, at der var nogle ting, som vi i Fremskridtspartiet undrede os lidt over ved det her forslag.
Vi følte, at der var behov
for, at man i forslaget indskrev, at der skulle være et minimum af begrundelse for ønsket om aktindsigt, men på det punkt fik vi ministerens ord for, at det kommer til at fremgå af vejledningen, at man altså ikke bare over en kam kan bede om aktindsigt i samtlige ansattes mapper i den ene eller den anden forvaltning.
Der skal være et minimum af begrundelse for det, og det er vi tilfredse med.
Jeg påpegede også dengang, at det burde være sådan, at afgrænsningen af det personale, man ønsker at have aktindsigt i, relaterer sig nogenlunde til sagen, og igen fik vi ministerens ord for, at det kommer med i vejledningen.
Derfor må vi sige, at de to forbehold, som Fremskridtspartiet havde i sidste samling under førstebehandlingen, har ministeren imødekommet, og derfor kan vi i Fremskridtspartiet gå 100 pct. ind for lovforslaget.
Frank Jensen (S), 1998-04-02:
Også jeg vil ved denne lejlighed byde hr. Nødgaard velkommen her ved denne debut i formandsstolen, og så vil jeg gerne sige tak til, jeg tror, det er alle partier, der vil stå bag dette lovforslag.
Det er jeg glad for.
Det er jo en genfremsættelse af det lovforslag, jeg på regeringens vegne fremsatte i sidste samling, dog med en ændring.
Der blev i forbindelse med udvalgsbehandlingen rejst tvivl om, hvorvidt personalesager som udgangspunkt er undtaget fra offentlighedsloven, og hvorvidt der er undtagelser fra hovedreglen, som flere ordførere har påpeget, så der fortsat er adgang til at få oplysninger om offentligt ansatte.
Men tvivlen om, hvorvidt det skulle føre til, at den offentligt ansatte var afskåret fra at have egen access eller egen adgang til oplysninger, der ligger i personalemappen, er fjernet med det lovforslag, vi behandler her i dag. Jeg håber så, at offentligt ansatte er tilfredse med, at vi har fjernet adgangen til at anvende den udmærkede lov fra begyndelsen af 1970'erne til chikanøs forfølgelse af offentligt ansatte, specielt af frontlinjemedarbejdere i den offentlige sektor.
På den ene side er adgangen fjernet, på den anden side
har vi sikret, at offentligt ansatte fortsat har adgang til oplysninger, der ligger om dem selv.
Det skulle gerne føre til, at vi meget hurtigt kan få afgivet betænkning i Folketingets Retsudvalg om den sag.
Det vil jeg i hvert fald søge at fremme i form af hurtig besvarelse af de få spørgsmål, som jeg tror det her efterfølgende giver anledning til, sådan at vi kan få loven sat i kraft, sådan at offentligt ansatte kan føle sig trygge i deres job, og som fru Lotte Bundsgaard var inde på, sådan at man kan fjerne enhver tvivl hos offentligt ansatte om deres retsstilling.
Lissa Mathiasen (S), 1998-04-02:
Det er også et af de lovforslag, der har været fremsat tidligere, men som ikke nåede at blive behandlet her i salen.
Forslaget indeholder to hovedelementer.
Begge foreslåede ændringer er klare forbedringer i forhold til sikkerheden, hvorfor vi naturligvis også kan give vores fulde støtte til dem.
Tilsvarende er vi også opmærksomme på, at der fra involverede parter er en interesse i, hvordan udviklingen vil blive i forhold til andre former for spil og regulering i den sammenhæng.
Inge Dahl-Sørensen (V), 1998-04-02:
Forslaget er en revision af den gældende kasinolovgivning.
Ganske få og små ændringer har ministeren fundet anledning
Det er en skuffelse, at man ikke har fundet anledning til at se positivt på blot nogle af høringssvarene fra Dansk Casinoforening, som jo peger på en række forhold, som burde ændres.
Her vil jeg gerne nævne følgende: Hvad med spilleindsatsen i gevinstgivende automater?
Burde den ikke nedsættes fra 5 kr. til en enkelt krone?
Entréfastsættelse?
Her burde hver enkelt kasino selv kunne fastsætte prisen.
Der er spørgsmålet om anvendelse af midlerne i troncen.
Mener ministeren virkelig, at det er hensigtsmæssigt, at sygdom medfører højere løn for såvel de arbejdende som den syge?
Løn- og administrationsomkostningerne til den offentlige kontrol er alt for høj.
Og til sidst foreslås en pristalsregulering af afgiftsgrænsen.
Erfaringerne skulle jo gerne ligge til grund for revisionen.
Derfor opfordrer jeg ministeren til at gå et skridt videre og lytte til dem, der har fingeren på pulsen.
Forslaget fortjener at blive behandlet seriøst, og måske skulle man overveje, om det ikke er et af de forslag, der kunne oversomre.
Aage Frandsen (SF), 1998-04-02:
Da SF's ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre synspunkter på hendes vegne og sige, at vi kan støtte lovforslaget.
Det er ikke noget stort forslag.
Vi vil gerne vende tilbage til det under udvalgsarbejdet og høre, om der efter ministerens opfattelse er behov for større ændringer, og om det er noget, ministeren påtænker kommer senere.
Under alle omstændigheder går vi ud fra, at når ministeren fremsætter dette forslag, så lille det end er, er det, fordi man mener, det er nødvendigt nu, og at det ikke kan afvente en større revision. Men vi kan anbefale forslaget, som det ligger.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-02:
I Dansk Folkeparti er vi af den grundlæggende opfattelse, at dette lovforslag til revision af kasinolovgivningen ikke er tilstrækkeligt.
Vi synes, det er nogle smålapperier, som sagtens kunne opfylde de intentioner, som statsministeren for nylig har fremført om, at det ikke er nødvendigt at gennemføre al mulig lovgivning her inden sommerferien.
Derfor er det vores opfattelse, og det er vores indstilling, at dette forslag om kasinolovgivningen skal oversomre, og så skal man for alvor se på en revision af kasinolovgivningen. Der er nu gået en del år med kasinoer i Danmark, og det, der i hvert fald er tale om, er jo, at kasinoer har vist deres evne til at overleve, og der er ikke nogen som helst grund til at komme med sådan nogle smålapperier her.
Man kan lige så godt tage tyren ved hornene og give reel mulighed for dem, der praktiserer det erhverv i Danmark, til at få indflydelse på, hvordan det skal foregå, og hvordan revisionen skal foregå.
Vi kunne f.eks. foreslå - og det interesserer os i Dansk Folkeparti - at tage overvejelser om et VLT-system ind i kasinolovgivningen.
Her tænker jeg på et forslag - og det vil jeg gerne spørge ministeren om man har planer om at foreslå - om det nye tipssystem, som kasinoerne også kunne få gavn af at få ind de steder, der er tale om.
Med hensyn til den frihed, som Dansk Casinoforening har argumenteret kraftigt for skulle være en del af en revision, er det vores opfattelse i Dansk Folkeparti, at man fra Folketingets side skulle se positivt på det.
Da det kræver lidt længere tid og lidt mere gennemarbejdning, synes vi helt ærligt fra Dansk Folkepartis side, at man lige så godt kunne udskyde revisionen af dette område til efter sommerferien, og til man også har den VLT-lovgivning på plads, som det åbenbart er tanken, man vil lave.
Men jeg kunne tænke mig at høre regeringens opfattelse
Bliver den til noget, og hvordan kommer den til at se ud?
Det kunne være rart at høre her i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-02:
Lovforslaget indeholder to små ændringer i lov om spillekasinoer.
Det er ikke ændringer, som vi vil bagatellisere, men vi vil blot konstatere, at det er to små forslag, som vi ser positivt på.
Loven er ændret, således at oplysninger skal opbevares i 5 år i stedet for 2 måneder.
Det lyder rimeligt, når vi går ned i sagen.
Og med hensyn til videregivelse af oplysninger til andre kasinoer om falskspillere er vi også enige i det. Vi har i Det Konservative Folkeparti ingen problemer med lovens elementer.
Det vil så umiddelbart blive opfyldt med dette lovforslag, men vi mener dog, at der er mangler.
Vi befinder os i en situation, hvor vi ønsker et klart svar fra justitsministeren.
Vi mener, at der er behov for en mere gennemgående revision af dette område, hvor vi bl.a. også lytter til de mennesker, der har skoene på hver eneste dag.
Der er jo rimelighed i de indsigelser, de forbedringer, som Dansk Casinoforening er kommet med.
Vi har i en høj grad garanti for, at det, som foregår på de danske spillekasinoer, er lige efter bogen.
Jeg tænker ikke mindst på den offentlige tilsynsmyndighed, som helt klart har et defineret opgavegrundlag både under spillet, og når det slutter.
Det skal sammenholdes med hele det grå spillemarked, hvor såkaldte lukkede klubber opererer med såkaldte støtteforeninger for diverse idræts- og sportsforeninger.
Og her har vi et område, hvor vi er nødt til at gribe ind.
Det er et område, der er meget gråt.
Det er et område, hvor politiet har meget svært ved at arbejde.
Man har fra Dansk Casinoforening peget på den fastsatte grænse på de 5 kr. i de gevinstgivne automater.
Det er bare ét element.
Det er vel at mærke utrolig reguleret på det område.
Går man over gaden og ind i en lukket spilleklub, kan man ikke kontrollere noget som helst.
Alt i alt må vi sige, at Dansk Casinoforening er kommet med nogle fornuftige forslag, og jeg vil sige, at vi vil hellere udvikle dette område frem for ulovlige spillesteder på det grå spillemarked.
Vi vil gerne i dag sige ja til de ændringer, der er i loven, men vi vil gerne have en tilkendegivelse fra ministeren på området om, at man er villig til at indsætte en egentlig revision af hele det her område.
Arne Melchior (CD), 1998-04-02:
Muligheden for at drive spillekasinoer i Danmark har efterhånden stået sin prøve, og de indhøstede erfaringer tyder vel i det store og hele på, at det var en fornuftig beslutning i sin tid.
Der er meldinger om, at det grå spillemarked om ikke er forsvundet, så dog betydelig indskrænket.
Der er gode indtægter til staten.
Der er også turistindtægter og mange andre gode ting at sige.
Nu er der jo gået en række år og indhøstet en lang række erfaringer, og ministeren følger jo den pligt, der ligger i loven om, at loven skulle tages op til revision i indeværende folketingssamling.
Men som det jo forholder sig med den, som huset ved, og som ministeren ved, er der nu givet enormt lidt tid, hvis man virkelig skal nyttiggøre de nævnte erfaringer og bringe loven ajour med den viden, vi har i dag, således at denne del af turismeerhvervene kan få en sund udvikling.
Der er også en række høringssvar, som gør en grundig behandling nødvendig.
Jeg skal henvise både til høringssvaret fra Registertilsynet, der rejser en række spørgsmål, og til det meget omfattende materiale fremsendt af HORESTA på vegne af Dansk Casinoforening.
Også fra medarbejderorganisationer er der kommet høringssvar
og ændringsforslag og ønske om foretræde for udvalget, og det drejer sig om Restaurations- og Bryggeriarbejder Forbundet, Dansk Funktionærforbund-Serviceforbundet og Vagt- og Sikkerhedsfunktionærernes Landssammenslutning.
Med de få arbejdsdage, der er tilbage inden sommer, er det på linje med, hvad en række andre ordførere har været inde på, også CD's mening, at sagen ville have godt af at blive udskudt, således at vi får det gjort færdigt.
Under alle omstændigheder skulle vi ellers tage fat på det igen formentlig senest om et år eller to.
Derfor vil jeg henstille til ministeren at acceptere, at vi i stedet for at bearbejde endsige færdiggøre dette forslag i indeværende samling får stillet et ændringsforslag gående ud på, at paragraffen om revision af loven i denne folketingssamling udskydes til folketingssamlingen 1998-99.
Jeg ved ikke, om ministeren selv vil stille et sådant ændringsforslag.
Ellers er jeg sikker på, at der er en række af partierne, der er villige til det.
Og jeg håber på ministerens indforståelse med en sådan fremgangsmåde.
Det vil både han og Tinget og ikke mindst de virksomheder og de ansatte og de gæster på kasinoerne, det drejer sig om, være bedst tjent med. Jeg håber på et imødekommende svar fra ministeren.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-02:
Da loven om spillekasinoer blev vedtaget i 1990, stemte Kristeligt Folkeparti imod.
Vi ønskede ikke dengang, og det gør vi sådan set heller ikke i dag, på nogen som helst måde at være med til at fremme spillelysten i vort folk.
Jeg synes, det indledningsvis er værd at konstatere, at selv om, som det har været fremme fra flere ordføreres side, der i spillekasinoerne sker ting, som foregår under betryggende, regulerede og kontrollerede former - det kan jeg langt hen ad vejen være enig i - så oplever vi jo stadig flere tilfælde af ludomani og folk, som har problemer med at styre deres egen spillelyst.
Det synes jeg er værd at nævne, også fordi man må sige, at staten i den sammenhæng jo næsten i bogstaveligste forstand har aktier i de foretagender og scorer kassen på folks spillelyst og det, at folk har problemer med at styre sig.
Det være sagt indledningsvis, for det er stadig væk vores grundholdning, at vi ikke vil være med til at fremme spil i Danmark og det, at folk bliver blokket mere eller mindre frivilligt for penge i så henseende.
Når det er sagt, vil jeg også gerne understrege, at vi da også har noteret os, at det, som sker på spillekasinoerne, som det har udviklet sig i de senere år, sker under det, man kunne kalde kontrollerede former og også under et offentligt tilsyn, som vel efterhånden har fundet et naturligt leje.
Det, som vi i denne sammenhæng især vil beklage, er, at justitsministeren i forbindelse med denne lovrevision bare beskæftiger sig med et par få krøller på området.
Udvalget finder det hensigtsmæssigt, at de materielle regler for spil indsættes i lov om spillekasinoer, hvorved alle former for spil, der administreres af Justitsministeriet, samles i en lov.«
Jeg synes, at det er tankevækkende, at justitsministeren vælger at fremkomme med et forslag til lov om spillekasinoer, som blot vedrører to små spørgsmål, nemlig registrering af gæster i kasinoerne og videregivelse af oplysninger på visse forudsætninger.
Jeg synes i virkeligheden, der var god baggrund for, at justitsministeren i henhold til det forlystelsesudvalg, der har været nedsat og har afgivet betænkning, kom frem med en ny lovrevision, som kiggede på det samlede marked for spil, sådan at vi kunne få opstrammet og reguleret ikke mindst det, der foregår i de mange private spilleklubber.
Man må jo sige, at den økonomiske omsætning dér formentlig er langt større end den, der er på de regulerede og kontrollerede danske kasinoer, og der finder måske ofte også virksomhed sted, som ikke helt tåler dagens lys.
Derfor er vi egentlig enig i det, som flere ordførere har sagt om, at lovforslaget bør oversomre, ikke kun med henblik på, at man får set på andre elementer, som disse ordførere har nævnt i relation til kasinoer alene, men også med henblik på at få en lov om spillekasinoer, som omfatter en regulering af det private marked for spil, sådan som Justitsministeriets eget forlystelsesudvalg har lagt op til i sin betænkning nr. 1344.
Arne Melchior (CD), 1998-04-02:
I CD husker vi udmærket Kristeligt Folkepartis kamp imod spillekasinoer i sin tid, da loven, som jeg havde den ære at være i hvert fald medfadder til, havde sin premiere.
Jeg hørte nøje efter hr. Sjursens tale, og jeg har opfattet det sådan, at Kristeligt Folkeparti i dag godt vil kunne stemme for en lov, efter at den er grundigt behandlet
og forhandlet, og jeg vil gerne kvittere for, hvis jeg altså har hørt rigtigt og forstået rigtigt, at Kristeligt Folkeparti ikke længere mener, at spillekasinoer fremmer folks spillelyst, men at de bidrager til at organisere denne eksisterende spillelyst på en for samfundet og for enkeltmenneskene hensigtsmæssig måde.
Man skal selvfølgelig holde fanen højt, men det er da rart, når fødderne stadig væk kan nå jorden.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-02:
Jeg kan henvise til, hvad jeg sagde ved sidste behandling af dette lovforslag, der jo er en genfremsættelse.
Vi var dengang meget optaget af at få dette lovforslag igennem.
Vi pressede faktisk på og truede med at fremsætte vort eget lovforslag, hvis ikke ministeren ville.
Vore synspunkter er fortsat, at der naturligvis bør være størst mulig offentlighed om offentligt ansattes myndighedsudøvelse, men det indebærer ikke, at der skal skabes utryghed hos de ansatte, ved at borgere og presse kan få oplysninger af mere personlig og privat karakter.
Det nævnes i fremsættelsestalen, at aktindsigt kan bruges som et pressionsmiddel.
Ja, det bliver brugt som et pressionsmiddel.
Det bliver brugt som et forsøg på, at rigtige afgørelser omgøres til forkerte afgørelser til gunst for de borgere, der søger om aktindsigt.
Det har jeg selv erfaring for.
Der har været en diskussion i Retsudvalget med Aalborg Universitet om egenacces.
Vi vil nu lige dyrke nærmere, om problemet er løst med den præcisering, der har fundet sted i lovforslaget.
Lotte Bundsgaard (S), 1998-04-02:
Da Socialdemokratiets ordfører i denne sag, hr. Per Kaalund, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre Socialdemokratiets holdning til lovforslaget.
I Socialdemokratiet mener vi, det er afgørende for vores demokrati, at vi som borgere kan begære indsigt i forvaltningen.
Aktindsigten er derfor en meget vigtig del af den demokratiske kontrol, og der bør derfor være så få begrænsninger af aktindsigten som muligt.
Debatten om indsigten i offentligt ansattes personalemapper har imidlertid vist, at der var behov for opstramninger på nogle områder.
Det har nemlig vist sig, at enkelte borgere nærmest chikanerede nogle offentligt ansatte.
Vi har set eksempler, hvor indsatte i de danske fængsler forsøgte at få aktindsigt i fængselsfunktionærernes personalemapper, eksempler, hvor forurettede forældre søgte oplysninger om læreres personlige forhold, og eksempler, hvor ansatte i skatteforvaltningen nærmest blev forfulgt af skatteydere, der følte sig uretfærdigt behandlet.
Derfor hilser vi det fremsatte lovforslag velkomment.
I lovforslaget fritages personsagerne jo for aktindsigt bortset fra ganske få oplysninger.
Lovforslaget fjerner samtidig enhver tvivl om, hvad myndighederne må udlevere.
Tvivlen fjernes ved at opstille en såkaldt positivliste over, hvilke oplysninger myndighederne må give om den ansatte.
For chefers vedkommende kommer listen desuden til at omfatte disciplinære reaktioner i form af advarsler eller derover, som er givet inden for en 2-årig periode.
Lovforslaget blev fremsat før valget, men har ved genfremsættelsen fået en tilføjelse.
Tilføjelsen betyder, at den ansatte selv har mulighed for at se, hvad der står skrevet om ham/hende.
Den ansattes ret til aktindsigt, den såkaldte egenacces, bibeholdes hermed.
Vi mener alt i alt, at lovforslaget sikrer en fornuftig balance mellem på den ene side offentlighedens interesse og på den anden side medarbejdernes ret til ordentlige arbejdsvilkår.
Socialdemokratiet kan derfor anbefale lovforslaget.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-02:
Sidst jeg var på talerstolen, var det vistnok første gang, næstformanden sad i formandsstolen; det havde jeg ikke lige helt overblik over.
Men jeg synes da, jeg vil benytte lejligheden til, som jeg burde have gjort sidst, at byde hr. Poul Nødgaard velkommen i formandsstolen.
Dernæst vil jeg godt sige om regeringens lovforslag her, at det er klart, at Kristeligt Folkeparti helt står bag princippet om offentlighed i forvaltningen og borgernes mulighed for også ved hjælp af aktindsigt at kunne udøve den demokratiske kontrol.
Det står helt klart, at borgerne skal have mulighed for at kigge myndighederne i kortene.
Men der er ingen tvivl om, som flere ordførere også har været inde på allerede på nuværende tidspunkt, at brugen af aktindsigt i nogle tilfælde har været brugt som ren chikane af offentligt ansatte, også med henblik på at påvirke forskellige sagers udfald.
Det er selvfølgelig helt og aldeles uacceptabelt set fra Kristeligt Folkepartis side, og derfor kan jeg gøre det meget kort og sige, at vi er glade for, at regeringen har fremsat det lovforslag, som den har, og at vi helt og fuldt støtter dette og intentionerne bag det.
Jeg vil også nævne, at hvis det endelig er, at man som borger er utilfreds med en sags udfald eller gang, at så er det ikke så meget den offentligt ansatte, man skal gå efter og chikanere - det finder jeg uacceptabelt - men man kan
Så positiv velvilje fra Kristeligt Folkepartis side i forhold til den videre behandling af dette for os at se vigtige lovforslag, som måske ikke har det store omfang, men som i hvert fald gavner de få personer, som har været udsat for grov chikane hidtil.
Tom Behnke (FP), 1998-04-02:
Jeg synes, det er værd at påpege, at når vi i Fremskridtspartiet gennem mange år har haft den holdning, at dette forslag skulle fremsættes, og når vi er så glade for, at forslaget er fremsat, og at vi formentlig i løbet af kort tid når frem til, at forslaget også kan blive vedtaget, er det på grund af rent principielle overvejelser om magtens tredeling.
Vi har ikke baseret vores holdning eller vores tidligere forslag på, at der har været konkrete eksempler på nogen som helst form for sammenblanding.
Det er rent principielt, at vi ønsker denne adskillelse, og det er derfor, vi er glade for, at vi får en domstolsstyrelse, sådan at vi både formelt og reelt har en adskillelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-02:
Jamen hvis det for nogen fremtræder, som om der er automatik i tildeling af indfødsret, så er det, fordi hr. Tom Behnke ikke giver noget loyalt referat af, hvordan Folketinget arbejder.
Jeg vil gerne have, at hr. Tom Behnke kommer herop og bekræfter, at proceduren er følgende: Når der ansøges, så foretages der først en nøje gennemgang hos politiet.
De pågældende afhøres.
Dér behandles sagen grundigt, individuelt, og alle akterne - og der er mange - gennemgås nøje efter de regler, vi har fastsat her.
De, der ikke opfylder de betingelser, Folketinget har fastsat, bliver udelukket.
Derefter arbejdes der i timevis hårdt og energisk i Indfødsretudvalget med tvivlssagerne.
Er det ikke et korrekt referat, hr. Tom Behnke?
Vi har i Venstre været med til at fastsætte de regler, og dem retter vi os efter.
Vi vil gerne have dem skærpet, og det forhandler vi om.
Men Fremskridtspartiet har ikke været særlig hjælpsom, fordi man ikke kan se forskel på en svensk kvinde, der kørte spirituskørsel for 30 år siden, og så en narkohaj, der kom til Danmark i går.
Og det er ikke rimeligt.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-02:
Det er en utrolig surhed, der er over behandlingen af det her forslag.
Jeg vil spørge, om der slet ikke er nogen glæde fra Fremskridtspartiets ordfører?
En glæde over, at over 900 mennesker har taget det valg, at det ikke er nok bare at leve og bo i Danmark; de vil faktisk gerne være danske statsborgere, og de vil faktisk gerne have mulighed for at deltage aktivt i, hvad der foregår i det her land.
Jeg synes, at det er en utrolig glæde, at der nu om kort tid vil være en stor fest i over 900 hjem.
Og til lykke med det.
Tom Behnke (FP), 1998-04-02:
Nu kan vi jo godt bruge Folketingets tid på at diskutere, hvor lang en alen er, og om listen er alenlang.
Jeg kan allerede nu bekendtgøre, at jeg i forbindelse med andenbehandlingen, hvor vi skal diskutere ændringsforslagene, vil remse op, hvad det er for forbrydelser, vi taler om, og så kan vi jo i den forbindelse se, om listen bliver alenlang. Så kan jeg over for fru Birthe Rønn Hornbech bekræfte den procedure, som fru Birthe Rønn Hornbech her står og remser op, og jeg kan også bekræfte, at Venstre stemmer for dansk statsborgerskab til voldsforbrydere, til trods for at Venstre går ud og lover vælgerne noget andet.