Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-27:
Vi har her med to forslag at gøre: Enhedslistens lovforslag
om stop for byggeri med spaltegulve, indtil en ny vandmiljøplan foreligger, og SF's beslutningsforslag om at forbyde staldbyggeri til over 250 dyreenheder.
Man kan have sympati for de hensyn, der ligger til grund for begge forslag.
Det er jo vigtige spørgsmål om kvælstofbelastning, vandmiljø, arbejdsmiljø, sundhed og husdyrvelfærd, og det er alle områder, som har regeringens store bevågenhed, men også områder, som regeringen allerede har taget flere initiativer på og også agter at tage yderligere initiativer på i den kommende tid.
Stoppet for stalde med spaltegulve skulle efter Enhedslistens forslag vare, indtil der forelå en ny vandmiljøplan.
Så kunne man jo sige, at så behøver det måske ikke at vare ret lang tid, for jeg tror, det er ret klart for alle i Folketinget i dag, at netop i disse timer forhandles der intenst om en ny vandmiljøhandlingsplan, og jeg har grund til at være optimistisk.
Vi får se ud på aftenen.
Enhedslisten hævder, at spaltestalde er dårlige for arbejdsmiljø og indeklima.
Der er ingen tvivl om, at indeklimaet i stalde afhænger af mange forhold og ikke kun af den gulvtype, man vælger.
Der er støvgener fra halm og ammoniakken i gylle, og det kan give gener både for dyr og mennesker.
Indeklimaet i stalde afhænger kun i et vist omfang af gulvtypen.
Det er lige så vigtigt at tale om ventilationssystemer, belægningsgrad, udformningen af gyllesystemer og brug af halm.
Der er ingen tvivl om, at brug af halm i staldene øger grisenes velfærd; til gengæld kan halm også øge nogle gener eksempelvis af støj, der kan være til ulempe for i øvrigt både dyr og mennesker.
Så er der også i Enhedslistens forslag hensynet til dyrevelfærd.
Det er også noget, vi inden for de sidste uger gentagne gange har fået lejlighed til at diskutere også her i Folketingssalen.
Jeg vil gerne slå fast endnu en gang, at det er regeringens klare målsætning løbende at skabe forbedringer i staldindretningen til gavn for øget dyrevelfærd.
Vi har investeret forholdsvis mange penge i forskning, vi har investeret mange penge i produktudvikling, og jeg vil gerne sige helt klart, som jeg før har sagt, at regeringen i løbet af den kommende tid vil sætte sig ned og gennemgå de forhold og den lovgivning, der er, med den indgangsvinkel, at dyrevelfærd er noget, der skal tænkes på af landmanden, ikke mindst når vi taler om den situation, at der er brug for om- eller nybygning.
Dér bør det være lige så naturligt, at man tænker på dyrevelfærd og arbejdsmiljø, som at man tænker på produktivitet.
Det er den holdning, som regeringen har til det.
Vi har konstateret, at mange landmænd har forstået de signaler, men vi har også konstateret, at der er nogle, som ikke helt har forstået dem.
Jeg synes, der er grund til at være optimistisk med hensyn til forbedrede dyrevelfærdsregler.
Regeringen er i hvert fald optaget af det og vil styrke indsatsen på dette område.
Vækstfremmere er også nævnt i forslaget.
Her behøver vi heller ikke at bruge så mange ord på det.
Det er velkendt, at regeringen bruger alle til rådighed stående midler for at stoppe brugen af vækstfremmere, og der vil i løbet af få dage komme et forslag til afgift på vækstfremmere.
Enhedslisten begrunder også forbudet mod spaltestalde med en økologisk indgangsvinkel.
Jeg tror, man må lade, at den enkelte landmand, som beslutter sig for det nye staldsystem, godt er klar over, hvilke konsekvenser det valg får på lang sigt.
Så meget tillid må jeg sige, at jeg har til den enkelte landmand.
Jeg vil gerne sige om Enhedslistens forslag: Jeg har sympati oven i købet stor sympati for de dyrevelfærdsmæssige elementer, som ligger i det, og tilkendegiver, at det vil regeringen tage hånd om på andre måder.
Vi vil ikke specifikt gå ind og gøre os til herre over, hvilket staldsystem den enkelte landmand skal bruge.
Vi vil hellere vende den rundt og sige, at vi vil være optaget af at stille nogle dyrevelfærdskrav ude i staldene og i øvrigt alle andre steder, hvor der er grund til at stille dem, og så må systemerne derefter indrette sig efter dem.
Jeg har forstået, at f.eks. også svenskerne har spaltegulve, ikke bruger vækstfremmere osv.
Jeg er mere optaget af tankegangen om, at vi som politikere påtager os et ansvar for nogle generelle, klare målsætninger på dyrevelfærdsområdet, og så er det lidt mere op til den enkelte landmand at sørge for, at det bliver implementeret, og på hvilken måde han/hun vil gøre det; det skal jeg ikke gå så højt op i.
Om SF's forslag om at forbyde byggeri af svinestalde over 250 dyreenheder, indtil der er udarbejdet retningslinjer af amtsrådene, kan der gives mange kommentarer.
Jeg vil nøjes med at sige, at amtsrådet allerede i dag har kompetence til at afslå svinefarme over 250 dyreenheder, hvis det er i strid med de miljø- og naturhensyn, herunder også grundvandsinteresser, som amtsrådet skal varetage.
Det skal ske på grundlag af en vurdering af hver enkelt ansøgning efter planlovens landzonebestemmelser og vurdering af, hvad der påvirker miljøet osv.
Det er de forhold, der er i dag, og miljøministeren er opmærksom på de instrumenter, der ligger i det nuværende VVM-direktiv.
Men så kan der være nogle andre grunde.
Jeg mener ikke, der eksempelvis kan være miljømæssige grunde til ikke at gå højere op, men der kan være andre legale, politiske grunde til, at man ikke ønsker ejendomme over 250 dyreenheder. Jeg synes egentlig, at Folketinget skal rose sig selv.
Længe før det blev moderne at have store debatter i aviserne om strukturudvikling, skatteregler osv., som vi har oplevet her på det seneste, besluttede Folketinget rent faktisk at finde ud af, hvad der er fup og fakta i den debat.
Jeg tror, det var i forholdsvis bred enighed, vi i foråret bad en gruppe mennesker om at sætte sig ned og analysere alle de diskussionsemner, der er her.
Vi gav dem et klart kommissorium, og vi bad dem om inden udgangen af 1997 at vende tilbage med svar på de spørgsmål, vi havde stillet.
Jeg har den principielle holdning, at når vi nu har bedt nogle mennesker om at give os et materiale, som gør, at vi kan diskutere det her med mere fast grund under fødderne og måske lidt mere kvalificeret, bør vi også vente og se, hvad der kommer ud af det.
Så jeg vil sige i relation til SF's forslag, at jeg vil vente på udvalgsarbejdet. Når vi har fået set på det og vi har fået det analyseret, vil regeringen tage op til overvejelse, om der er brug for politiske initiativer.
Når der så her er tale om en afvisning af begge forslag, synes jeg, man meget klart skal mærke sig, at regeringen, specielt når det gælder dyrevelfærd, er fuldstændig enig i intentionerne, og at regeringen, også når det gælder strukturudviklingen i landbruget, er optaget af den og derfor har været medvirkende til, at det udvalg er blevet nedsat.
Nu venter vi bare på rapporten, så vi kan få mere fast grund under fødderne.