runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-06-04:
Jeg ved ikke, hvilken lejr Socialdemokraterne mener de hører hjemme i, når der bliver talt klassekamp heroppe, men det er i hvert fald ikke den samme som mig.
Mit udgangspunkt er sådan set, at der i det her land skal være mulighed for, at alle kan få en uddannelse.
Det er derfor, at Enhedslisten den ene gang efter den anden har stemt til de forslag, denne her regering er kommet med.
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokratiet bliver forvirret over, at vi så går ind og stemmer for det her forslag, men måske skulle Socialdemokraterne nærlæse det lidt bedre og vurdere det ud fra det klasseperspektiv, de gerne vil have at jeg tager ind over, for det mener jeg sådan set at jeg har gjort.
Det er sådan set det, forslaget går ud på.
Jeg tror, at jeg må vende spørgsmålet om: Hvem er det helt præcis, der har placeret sig forkert i klassekampen?
Er det virkelig så nødvendigt, at man skal kunne engelsk for at blive SOSU-uddannet?
Er det virkelig ikke muligt for Socialdemokraterne at slække bare en lillebitte smule på de der stive systemer og stive rammer for at give nogle folk, som ellers bliver tabt på gulvet, alternative indgangsveje til et uddannelsessystem, der under denne her regering bliver stivere og stivere og stivere og skubber flere og flere fra sig?
Hvis det nu var, at den kritik, der er kommet af, at Enhedslisten stemmer for det her forslag, var gået på, at der kommer en evaluering om et år, jamen kære venner, så havde jeg da kunnet forstå det.
Så lad os da tage den derfra.
Det er da lige præcis på det punkt, at der kommer en evaluering om et år, at Enhedslisten har kunnet ryste på hånden. Men at man begynder at tale klassekamp om det her forslag, og at Enhedslisten skulle være placeret forkert.
Jeg tror, at man er kommet til at lægge sig alt for meget op ad de veluddannede håndværkere i denne her sag.
Måske skulle man prøve at kigge et uddannelseshak ned ad stigen, for for de folk, der bliver skubbet ud, for den del af befolkningen, der er funktionelle analfabeter, er det her forslag en fordel og ikke det modsatte.
Bjarne Laustsen (S), 2004-06-04:
Det kan jo ske, hr. formand.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at Dansk Folkeparti skulle holde fast i at fortælle, hvad det var, der var udgangspunktet.
Det var, at man ikke under nogen omstændigheder ville være med. Det ville da klæde
Dansk Folkeparti at sige, hvorfor man indledningsvis sagde, at vi godt kunne glemme det
Det var vel også derfor, at ministeren sendte en føler til Socialdemokratiet, om vi kunne finde ud af et eller andet her.
Så vupti havde man lige pludselig lavet en aftale om en forårspakke, og så blev fru Louise Frevert noget så from, man kunne bruge ordet skødehund eller noget andet i den forbindelse, men så accepterede man det hele, bare fordi vi skulle puttes ind i en ramme.
Nej, det var bare bestemt højere oppefra, at det skulle man sige ja til.
Så er man jo en loyal regeringsstøtte, og derfor står vi med det lovforslag her i dag, som der ikke er behov for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-06-04:
Jeg kan forstå, at i hr. Carsten Hansens optik er det en forringelse, at folk får mulighed for at tage en uddannelse, de ellers er udelukket fra, hvis de f.eks. er funktionelle analfabeter.
Jeg kan da godt fortælle hr. Carsten Hansen, hvad det næste er, vi vil stemme for.
Det er, at det faglige niveau sænkes, eller at der gives mulighed for, at man kan gå andre veje, hvad angår lærlingeuddannelse.
Det må så også være et af de steder, hvor hr. Carsten Hansen ville synes at vi stemmer for en forringelse.
Men det meldte jeg sådan set i forbindelse med, at regeringen kom med en udmelding tidligere på ugen, så det tror jeg hr. Carsten Hansen selv kunne regne ud.
præcis de samme kriterier for gymnasiet som for de tekniske skoler.
Jeg kan godt fortælle hr. Carsten Hansen kriteriet, nemlig at vi ikke ville være med til det naturvidenskabelige kølleslag i forbindelse med gymnasiereformen, og derfor stemte Enhedslisten nej.
Det var faktisk sådan, at vi mente, at man med den første model, som ministeren lagde op til, indlagde en sorteringsmekanisme, som sorterede alle dem ud af gymnasiet, som ikke var matematisk begavede.
Hvis det er almendannende, hvis den almendannelse, vi lægger ind, er en sorteringsmekanisme, så står det altså stærkere for os, at folk skal have en uddannelse, end at man skal have præcis den og den fagrække.
Det ved hr. Carsten Hansen udmærket godt.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-06-04:
Jeg ved ikke, hvilken dag det er i dag, men det er i hvert fald ikke nogen grøn dag.
Mange har jo spurgt, hvad forskellen er på en socialdemokratisk opfattelse og den borgerlige regerings opfattelse.
Tidligere hørte vi om CO2, at det var et meget, meget snævert syn, der lå til grund for den holdning, som de borgerlige partier og også det borgerlige flertal har, som har vedtaget, at man ikke vil se lidt længere frem, når det drejer sig om, hvordan vi kan gøre noget ved CO2'en.
Nu har vi en situation her, hvor det drejer sig om vores vandmiljø, og i stedet for, at man var positiv over for Socialdemokraterne, som har sagt, lad os prøve at skabe en adfærdsændring ved at opsætte nogle målsætninger for, hvordan den udvikling skal være, når det drejer sig om nitratforureningen, ja, så er vi blevet afvist. Vi kan jo klart og tydeligt se af det forslag, som regeringen har lagt frem, og som et flertal herinde støtter, at man anser en 13 pct.s reduktion over 10 år som værende en fornuftig målsætning.
Vi andre mener, at det er at være bagstræberisk, at man i stedet for skulle have taget imod den håndsrækning, som vi kom med, og som sagde, at der skal gøres noget ved de her problemer på den halve tid, og så skal der gøres mere ved hele situationen.
Når vi mener det, så er det jo sådan set, fordi vi ønsker at være et større skridt, et mindre skridt, eller hvad man nu vil kalde det, foran den udvikling, som vi mener der er så stærkt behov for.
Der er heller ikke behov for, at vi giver hinanden falsk tryghed, når det drejer sig om CO2-udledningen, men det er jo det, der er resultatet.
Det er jo det, der er resultatet af det, som det borgerlige flertal er i stand til at præstere.
Sådan er altså situationen, men en regeringsændring vil selvfølgelig også ændre dette forhold, så vi kommer mere i plan med fremtiden i stedet for at være i plan med fortiden. Vi har også set det, når det drejer sig om de vedvarende energier.
Nu er der heldigvis gået 2½ år, og man er blevet klog på, at det nok var noget, man skulle gøre noget ved.
Vi tror også, at det kommer på det her område, men det kommer nok allerbedst, hvis vi kan få et regeringsskifte.
Aage Frandsen (SF), 2004-06-04:
Hvis der er nogle af Folketingets medlemmer, der i øjeblikket er lidt forvirrede over, hvad det her drejer sig om, så har jeg fuld forståelse for det.
Det drejer sig om en meget, meget lille ændring i lovgivningen, en ændring, som vi mener er overflødig, og vi har stillet nogle spørgsmål og fået nogle svar, vi har læst høringssvarene, og ud fra det mener vi, at det er fornuftigt med ændringen til næste år.
At det her skal gøres til et spørgsmål om klassekamp, og jeg ved ikke hvad.
Jeg synes, der er sager, der er større end denne sag.
Det er meget lidt, og vi mener ud fra de svar, vi har fået, og også ud fra høringssvarene, at de muligheder, som står i lovforslaget, via dispensation allerede kan benyttes.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Nej, en kort bemærkning.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-04:
Nu er det jo sådan, at Elsam er et særlig interessant selskab
i denne her forbindelse, fordi Elsam i mellemtiden har købt NESA.
NESA er et aktieselskab, NESA var også et aktieselskab, inden vi indgik elaftalen i 1999, dvs. et fuldt skattepligtigt selskab, hvad Elsam ikke var dengang.
Det, der så i øvrigt er sket, er, at vi også i mellemtiden har ophævet kravet om den struktur, der ellers var gældende, hvor det var netvirksomhederne, der skulle eje produktionsvirksomhederne. Jeg sagde under førstebehandlingen til det her: Elsam har lige offentliggjort sit regnskab for 2003.
Det fremgår her, at ikke alene betaler Elsam ikke skat, men Elsam har et skatteaktiv på næsten 2 mia. kr.
Det vil sige, at Elsam kan tjene yderligere 6,5 mia. kr., før der skal betales skat.
Det kan vi godt acceptere, men det vil jo være katastrofalt for statskassen, hvis der er en sambeskatningsmulighed, som betyder, at alle selskaber, der er skattepligtige, kan udnytte det her.
Det er derfor, jeg gerne vil have ministeren til at sige, når nu Elsam har købt NESA, at konsekvensen så er, at Elsam er omfattet af det her forbud.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Jeg kunne høre, at fru Inge-Lene Ebdrup som Venstres ordfører valgte at tage helt andre elementer ind, og så vil jeg godt spørge, om ikke Venstres ordfører vil kommentere og vil forholde sig til det forslag, der rent faktisk er fremsat her. Hvad er Venstres holdning til at få ensartede retningslinjer med hensyn til alle former for ungdomsboliger og enkeltværelser, dvs. ensartede retningslinjer med hensyn til opsigelse for klubværelser, kollegier og enkeltværelser?
Ville det ikke være en fordel for alle parter, så vel lejere som udlejere?
Ville det ikke være en fordel?
Og ville det ikke være godt, hvis vi fik lidt flere enkeltværelser, det vil sige, at andelshavere kunne få lov til også at leje deres værelser ud? Det har vi ikke hørt noget om; det var noget helt andet, fru Inge-Lene Ebdrup talte om her i dag.
Kim Andersen (V), 2004-06-04:
Man må jo sige, at dette er et lovforslag og en problemstilling, som har været genstand for overordentlig grundige diskussioner her i salen, både ved første behandling og anden behandling og i en række åbne samråd.
Jeg tror, at synspunkterne og argumentationen fra forskellig side er ved at være meget velkendt.
Når jeg beder om ordet nu, så er det ikke for at forlænge debatten og tage Tingets tid, det er alene for at sætte et enkelt faktum på plads.
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Svend Auken, var helt urimelig hård i sin kritik af miljøministeren, helt urimelig i sin kritik af en minister, som ikke er til stede i salen, og oven i købet en minister, hvis lovforslag ikke behandles; lovforslaget ligger i økonomi- og erhvervsministerens regi.
Hr. Auken burde vide, at når miljøministeren ikke kan være her i salen netop i dag, så er det jo, fordi miljøministeren på regeringens vegne deltager i et meget vigtigt energipolitisk og miljøpolitisk møde i Bonn, hvor han forfægter danske miljø- og energiinteresser med henblik på at fremme den vedvarende energis interesser i en international sammenhæng, en politik og nogle interesser, som i øvrigt vækker bred anerkendelse.
Jeg vil tillade mig at citere fra dagbladet Politiken i dag, hvor Verdensnaturfonden anerkender regeringens miljø- og klimapolitik: Danmark er det mest progressive land, men vil komme til at slås hårdt for det, hvis der skal vedtages globale målsætninger for vedvarende energi, lyder det jo fra WWF's klimakoordinator, Lars Georg Jensen, der følger forhandlingerne i Bonn.
Det er altså de interesser og de målsætninger, som den danske regerings miljøminister er ude at kæmpe for.
Jeg synes på den baggrund, at det er aldeles urimeligt, hvis den tidligere miljø- og energiminister så skal klandre den nuværende for ikke at kunne være til stede her.
Aase D. Madsen (DF), 2004-06-04:
Dansk Folkeparti har i sit betænkningsbidrag angivet, at vi vil redegøre for partiets stillingtagen til lovforslaget om CO2-kvoter ved tredjebehandlingen.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at det for Dansk Folkeparti har været vigtigt, at omkostningerne i forbindelse med de meget store reduktionskrav, som Danmark har påtaget sig, ikke måtte resultere i drastiske negative følgevirkninger for den danske samfundsøkonomi i prøveperioden 2005-2007.
Dansk Folkeparti finder, at der nu er fundet en fornuftig balance mellem klimaomkostningerne her i form af CO2-kvoter og hensynet til den danske konkurrenceevne og dermed også hensynet til de danske arbejdspladser.
Dansk Folkeparti har under udvalgsarbejdet stillet mange spørgsmål, og i den forbindelse har der været mange områder, som Dansk Folkeparti har lagt særlig vægt på.
Det har især været vigtigt at få sikkerhed for, at kvotedirektivet implementeres ens i alle EU-landene.
Derfor er Dansk Folkeparti tilfreds med, at ministeren på foranledning af et spørgsmål fra Dansk Folkeparti har rettet henvendelse til Europa-Kommissionen for at sikre, at de øvrige EU-lande benytter samme fortolkning af kvotedirektivet, som er blevet anvendt i forbindelse med den danske allokeringsplan og med dette lovforslag. Allerede fra førstebehandlingen af dette lovforslag har Dansk Folkeparti været meget kritisk over for den afgiftsmæssige dobbeltregulering, som CO2-kvotereguleringen medfører.
Derfor lægger Dansk Folkeparti stor vægt på ministerens tekstbidrag i tillægsbetænkningen.
Det er af stor betydning for Dansk Folkeparti, at der senest i efteråret 2005 skal udarbejdes en nærmere vurdering af omfanget af dobbeltreguleringen, og på den baggrund vil ministeren sammen med de partier, der stemmer for lovforslagene nr. L 216 og nr. L 229, som er det tilknyttede lovforslag på skatteområdet, se på mulige ændringer af CO2-afgiftssystemet og finansieringen med henblik på at reducere dobbeltreguleringen.
Dette problem har Dansk Folkeparti forsøgt belyst gennem mange udvalgsspørgsmål, og det sidste svar fik jeg i går.
Det giver mig anledning til at bede ministeren om en tilkendegivelse af, at hvis den varmevirkningsgrad, der er fastsat i lovforslaget, medfører utilsigtede varmeprisstigninger, så skal der senest i efteråret 2005 ske en vurdering af følgevirkninger af den lave varmevirkningsgrad på 125 pct. med henblik på, at der foretages mulige reguleringer.
Fra Dansk Folkepartis side regner vi med, at ministeren vil give dette tilsagn, da ministeren gennem hele behandlingen af dette lovforslag har lagt stor vægt på, at CO2-kvotereguleringen ikke måtte medføre unødige omkostninger for varmeforbrugerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Vi stillede jo spørgsmålet om konsekvensen af fusioner, og så stiller fru Anne Grete Holmsgaard et helt konkret spørgsmål og unægtelig et temmelig centralt spørgsmål, hvorefter ministeren siger, at det kan han ikke tage stilling til, at det kan han ikke besvare.
Så kan ministeren da ikke fortænke os i, at der breder sig en stigende - jeg havde nær sagt - skepsis over for, om det skattehul, ministeren påstår han nu har lukket, rent faktisk også er lukket.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-06-04:
Nu skal jeg ikke gå ind i en nærmere vurdering af konkrete selskaber.
Jeg vil bare sige, at det, der er tale om med det her lovforslag, er, at vi sikrer præcis det samme, som § 46 gjorde eller skulle have gjort - hverken mere eller mindre.
Det er klart, at hvis et selskab bringes i en anden situation, hvis det altså køber et kollektivt selskab, så kan der være andre forhold, der gør sig gældende.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Men det, der er det afgørende her, er at fastslå, at vi sikrer det, som § 46 skulle have sikret - hverken mere eller mindre.
Alt andet ville være en stramning.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-04:
Det vil jeg gerne have et svar på.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-06-04:
Jeg kan bekræfte det, som hr. Svend Auken for et øjeblik siden sagde her fra talerstolen.
Der sker ingen ændringer i de forudsætninger, som lå til grund for § 46.
Det skal jeg slet ikke gå ind i.
Men det er jo der, man har konstateret utætheden, og dette forslag her sigter på præcis at sikre det samme, som § 46 skulle sikre - hverken mere eller mindre.
Svend Auken (S), 2004-06-04:
Jeg tror, at det afgørende ved ministerens svar, hvis vi skal afslutte denne her sag, er, at det her ikke ændrer noget i den gældende retstilstand eller i hvert fald i den retstilstand, vi tilsigtede i sin tid.
Det må være det afgørende spørgsmål i det. Jeg tror ikke, jeg er enig med ministeren i den måde, han fremstiller fortiden på, men det afgørende for mig er, at der ikke sker nogen ændring.
Det er jo i sig selv lidt ejendommeligt, at Landsskatteretten kan tilsidesætte Folketinget.
Jeg finder det fuldstændig ejendommeligt, at et organ med al den respekt, man i øvrigt må mønstre i relation til det, kan være vigtigere end Folketinget og Justitsministeriet, som efter rådgivning fra alle instanser beslutter et eller andet.
Men altså det afgørende for os er, at der ikke er nogen indskrænkning i forhold til det, der i sin tid blev vedtaget, og jeg tror, at vi skal stille os tilfreds med, at det afgørende er, at der ikke er nogen huller i forhold til det, der blev lavet tidligere.
Kim Andersen (V), 2004-06-04:
Jeg bliver nødt til at gentage over for hr. Auken, at kritikken af miljøministeren altså ikke bliver rigtigere af, at der fremtures med helt urimelige bebrejdelser.
Miljøministeren er i Bonn for at forfægte danske synspunkter omkring miljø- og energipolitikken, som anerkendes bredt, og som også anerkendes af Verdensnaturfonden, som jeg lige citerede før.
Der er ikke noget nyt i hr. Aukens synspunkter.
Der har været samråd, og der har været behandlinger her, vi kender hr. Aukens synspunkter.
Regeringen har påtaget sig at leve op til 21-procents-reduktionen.
Det lovforslag, vi behandler nu, er alene om prøveperioden fra 2005-07, hvor der skal indhøstes erfaringer.
Vi er på vej, men ting tager altså tid.
Det går lidt hurtigere for den nuværende regering, end det gjorde for den tidligere, men det skal vi vel ikke bebrejdes?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-06-04:
De øvrige ordførere og Europa-Kommissionen har allerede sagt det meste af det, der skal siges i den her sag, så blot nogle få bemærkninger fra Det Radikale Venstre.
For det første har vi været glade for at være med til at sikre, at der atter er fokus på vedvarende energi.
Til gengæld er vi enormt forundrede over, at den aftale, der er indgået omkring vedvarende energi, og de målsætninger, der er sat op for den vedvarende energi, ikke bruges til at løfte
Det kan vi kun se på den måde, at regeringen i virkeligheden ikke ønsker at binde sig til målsætningerne for den vedvarende energi på længere sigt eller at forpligte sig ud over 2008.
På den her måde har regeringen lavet en gardering, kan man sige.
Der vil ikke være noget i vejen for, at man efter 2008 bare kan producere løs af fossil energi, hvis det er sådan, at f.eks. Kyotoforpligtelsen på det tidspunkt er blevet undsagt af et stort flertal i verden.
Så det her er et ønske fra regeringens side om ikke at forpligte sig på noget som helst.
Det finder vi dybt beklageligt.
Verden står med et kæmpe problem, og Danmark har en forpligtelse til at være med til at løse det.
Det her er for os at se endnu et eksempel på, at den nuværende regering er en her og nu-regering
Man kan kun glæde sig over, at den ikke er vedvarende, den er et fossil, gammeldags tænkende og bagstræberisk.
Det vil vi alle sammen komme til at bøde for, når vi i perioden 2008-12 skal indhente alt det, som vi ikke gjorde noget ved på passende tidspunkter.
Bjarne Laustsen (S), 2004-06-04:
Men vi mangler jo forklaringen på fra hr. Christian Lund Jepsen, hvorfor det i det hele taget nu er nødvendigt, når et enigt Folketing vedtog en ny reform af SOSU-uddannelserne, som er det område, der er bedst til integrere, til at få nydanskere ind på de her uddannelser, og de har haft fremragende resultater.
Hvorfor skulle det egentlig lige pludselig puttes ind i den her forårspakke?
Det står hen i det uvisse.
Det har jo ikke skortet på advarsler derudefra om, at det var ganske uhensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at gøre det her.
Det er jo også derfor, vi har sagt, at vi gerne vil være med til at kigge på det her lovforslag, men vi synes, at i stedet for at forringe uddannelserne generelt er det langt bedre at lave forløb, således at de pågældende personer kan gøre sig klar til at komme ind på uddannelsen.
Det er langt bedre end at sænke det generelle uddannelsesniveau, og derfor kan vi ikke stemme for det samlede lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2004-06-04:
Ved første- og andenbehandlingen af L 229 og L 216 har Dansk Folkeparti ikke kunnet tage endelig stilling til lovforslagene, i og med at der har været nogle tvivlsspørgsmål for Dansk Folkeparti, bl.a. om den dobbeltregulering, der i et vist omfang vil blive indført ved gennemførelsen af de to lovforslag.
Men i en udtalelse i tillægsbetænkningen til L 216 siger økonomi- og erhvervsministeren: »Regeringen vil senest i efteråret 2005 udarbejde en nærmere vurdering af omfanget af dobbeltreguleringen og på baggrund heraf sammen med de partier, der stemmer for lovforslagene nr. L 216 og L 229, se på mulige ændringer af CO2-afgiftssystemet og finansieringen heraf med henblik på at reducere dobbeltreguleringen.« Jeg må sige, at det er en tilkendegivelse, som tilfredsstiller Dansk Folkeparti, og på den baggrund kan vi stemme for dette lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-04:
Så firkantet kan man jo godt udtrykke sig.
Jeg sagde, at det her var en balance mellem arbejdspladser og miljøet.
Jeg tror, jeg er enig med hr. Svend Auken et stykke ad vejen i, at det her er en løbende proces; vi skal stadig væk blive ved med at forske, vi skal udvikle, vi skal innovere, vi skal skabe nye job, og vi skal spare på vores energi.
Det er vi fuldstændig enige i.
Nu skal vi bare have kvoterne til at fungere i dansk erhvervsliv, og så er det jo altså et spørgsmål, hvor meget man vrider håndtaget i bund over for danske erhvervsvirksomheder nu.
Vi lever i en global konkurrence, vi lever med nogle virksomheder, der får nogenlunde de samme vilkår i resten af Europa.
Så det her er jo hele tiden et spørgsmål om balance.
Jeg er enig i, at vi skal fortsætte med at effektivisere.
Vi vil fremlægge handlingsplaner, og vi fremlægger energispareredegørelser.
Det er vi selvfølgelig enige i.
Jeg må bare konstatere, at graden af, hvor meget man vil vride håndtaget i bund over for danske virksomheder i denne sag, er forskellig.
Svend Auken (S), 2004-06-04:
Jeg sagde før, at denne regering på alle områder har gjort det modsatte af det, man skulle gøre, når det drejer sig om opfyldelse af vores Kyotoforpligtelser.
Jeg nævnte, at noget af det første, man gjorde, var at aflyse bygningen af tre vindmølleparker til havs, jeg kunne have tilføjet, at man skar drastisk ned på forsknings- og udviklingsmidlerne, og navnlig burde jeg have nævnt det, som fru Anne Grete Holmsgaard nævnte, nemlig at noget af det første, man afskaffede, var den ordning - en ordning, som mange internationale bedømmere har fremhævet som næsten genial - vi havde på CO2-afgifts-området, hvor industrien fik alle pengene tilbage, forudsat at de brugte dem til energieffektivisering.
Jeg har det stik modsatte synspunkt af ministeren.
Energieffektive virksomheder er dem, der overlever i fremtiden.
Med oliepriser på over 40 dollar som dem, vi kender i øjeblikket, og med stærkt stigende priser på andre fossile brændsler er det dem, der kan spare på energien, der klarer sig i konkurrencen.
Amerikansk erhvervsliv, som bruger dobbelt så meget energi pr. produceret enhed, som vi gør i Europa, er mere sårbar nu, end vi er.
Derfor er det forkert at sige, at hvis man gør noget ved
klimaproblemerne, så svækker man beskæftigelsen
Tværtimod løser man et af de mest fundamentale problemer for industrien, nemlig spørgsmålet om energieffektivitet og konkurrenceevne, foruden alle de nye job, der skabes, når man udvikler nye energikilder og nye teknologier til at spare på energien.
Hvis ikke vi i Danmark formår at omstille samfundet i retning af mindre forbrug af energi, udnyttelse af nye energikilder og overgang til brændselsceller, brint osv., kan vi simpelt hen ikke klare os.
Derfor er denne sæt verden i stå, jeg vil af-holdning, som økonomi- og erhvervsministeren efter min mening med sine udtalelser er et forstemmende udtryk for, en farlig holdning.
Beskæftigelse er at tænke langsigtet.
Det er fremtidens job, det gælder om at beskytte,
og ikke kortsigtede industrielle interesser og så bare skubbe regningen foran sig.
Jeg sagde før ... Det er anden runde.
Aase D. Madsen (DF), 2004-06-04:
Jeg vil gerne meddele, at på baggrund af ministerens tilkendegivelse her fra talerstolen kan Dansk Folkeparti stemme ja til lovforslaget.