runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Duetoft (CD), 2001-05-10:
Det, der kalder mig herop, er hr. Aage Frandsens afslutning, der undrer mig en lille smule.
Jeg kan huske en eftermiddag i Århus for meget lang tid siden, hvor nogle partier mødtes om et medieforlig.
Under det møde var der en meget lang diskussion om DK 4's placering, og medieforligspartierne, som SF, så vidt jeg husker, var iblandt, var enige om, at vi skulle forsøge at give DK 4 en særplacering på grund af programudvalget, hvor ikke mindst udsendelserne fra Folketinget var en begrundelse for det.
Men det kunne af tekniske grunde ikke lade sig gøre, kulturministeren undersøgte både det ene og det andet og alt muligt, og resultatet her og nu blev en hensigtserklæring.
Det, jeg bare ønsker at vide, er, om hr. Aage Frandsen vil være med til, som det faktisk var aftalen, at sige til omverdenen: Vi finder det utrolig vigtigt, at DK 4 med det programudbud, det har, er placeret så mange steder som overhovedet muligt.
Jeg hørte faktisk hr. Aage Frandsen sige
nogenlunde det modsatte, og det mener jeg er en ændring i forhold til det, der blev sagt i Århus.
Jens Rohde (V), 2001-05-10:
Det er jo en interessant udlægning, hr. Peter Duetoft kommer med, og jeg vil gerne have hr. Aage Frandsen til at be- eller afkræfte den.
Alt det, der har haft med brugerafstemninger at gøre, og det, der hedder »must carry«, har de borgerlige partier været med i aftalerne om, og det er jo en noget underlig måde at forhandle på, når det er sådan, at de partier, der er med i aftalerne om de delområder, som har været forhandlet enkeltvis, ikke har været inviteret med til de endelige forhandlinger.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-10:
Jamen det fører ikke til noget videre at føre den debat her i Folketingssalen, men jeg synes, at vi skal få de her forhold afklaret under udvalgsbehandlingen, så vi også får mulighed for at putte de unge fartbøller, som ikke har kørekort, i fængsel.
Det er der angiveligt ikke hjemmel til i den nugældende færdselslov.
Det står i selve bemærkningerne til lovforslaget her.
Kim Behnke (UP), 2001-05-10:
Jeg synes ikke, hr. Duetoft forholder sig til virkeligheden.
Ud af 1,2-1,3 millioner kabelseere i Danmark vælger 25.000 at gå ind på DK 4, når det går højt, og så siger hr. Duetoft, at der er social slagside.
Jamen det skyldes jo, at folketingstransmissionerne sendes live, når Folketinget holder møde, og heldigvis er det sådan, at den største del af den danske befolkning er på arbejde, samtidig med at Folketinget er på arbejde.
Mit spørgsmål til hr. Duetoft er: Er det så ikke meget bedre at satse på nettet?
Er det ikke meget bedre at satse på, at folk kan se Folketingets forhandlinger tidsforskudt på nettet, som det jo også ligger i kortene for den videre udvikling?
Er det ikke meget bedre, at de, der har været på arbejde og gerne ville have hørt hr. Duetofts glimrende ordførertale, kan komme hjem og som en internettjeneste se Folketingets forhandlinger, når det passer dem, uanset om det er på deres computer eller på deres tv-skærm?
Det kan DK 4 nemlig ikke tilbyde.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-10:
Jeg vil gerne tage imod opfordringen til at tage en hyggelig snak med hr. Kim Behnke.
Men kan hr. Kim Behnke bare ikke lige bekræfte over for mig, at det stadig er meget få mennesker, der har teknologien og samtidig har linjemulighederne?
Der kræves altså nogle omlægninger rundtomkring, for at det rent faktisk kan lade sig gøre, men lad os tage en snak om det.
Det er ikke rigtigt, jeg tror ikke på det.
Jens Rohde (V), 2001-05-10:
: Godt ord igen!
Men lad os nu lade den diskussion ligge, for det er jo ikke det, det drejer sig om her.
Jeg synes i øvrigt, det er interessant, at hr. Duetoft mener, at DK 4 er den eneste public service-station, vi har herhjemme, når jeg tænker på, at hr. Peter Duetoft netop har være med til at stemme for betragtelige licensforhøjelser til de to andre stationer, for hvad er det, de sender?
Men uanset hvad vi mener om DK 4, og hvad vi ikke mener om DK 4, ændrer det ikke ved, at DK 4 er en privat virksomhed, og så må man på en eller anden måde gøre et eller andet.
Men ser hr. Peter Duetoft ikke et problem i, at man giver en bestemt tv-kanal, som man nu tilfældigvis godt kan lide, en specialstatus i forhold til andre?
Kan hr. Peter Duetoft ikke se noget problem i det?
Jeg synes heller ikke, hr. Duetoft forholder sig til, at der kan komme et udbud på folketingstransmissionerne, så andre kan byde på dem.
Hvad så?
Så står vi jo i en helt anden situation, og skal DK 4 så have særstatus, eller skal de ikke?
Kim Behnke (UP), 2001-05-10:
For ikke at tage mere af Folketingets tid
vil jeg simpelt hen opfordre hr. Duetoft til, at vi enten får en snak, eller at hr. Duetoft søger konsultation, for hr. Duetoft er slet ikke klar over, hvad det er, folk bruger fjernsynet til, når de er koblet på kabelnettet. Hr. Duetoft har fuldstændig ret i, at fjernsynet kommer vi til at have konkret mange år endnu.
Men folk bruger fjernsynet til at se Internettet, når de er koblet på det, og der er f.eks. en stor del af Tele Danmarks kunder, der er på Stofa.
Ligesom de f.eks. kan se tekst-tv, har de mulighed for at bruge fjernsynsskærmen til at se internettjenester, bl.a. transmissionerne fra Folketinget.
Det er et spørgsmål om, at hr. Peter Duetoft bliver teknisk opdateret med hensyn til, hvad det er, der foregår rundtomkring i de små hjem.
Folk tænder ikke deres computer, de tænder fjernsynet og ser nettjenester dér.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-10:
Jeg genkender nemlig ikke den udlægning, at forskningsministeren ikke ville kigge på andre modeller og andre muligheder end den, der nu ligger foran os.
Vi har rent faktisk holdt en møderække, hvor forskellige andre modeller og andre forslag var oppe til drøftelse.
De havde imidlertid alle sammen den meget store ulempe, at man ikke kunne skabe gennemskuelighed for den enkelte bruger af pris og programindhold, og samtidig ville der stadig være mulighed for, at nogle af de, jeg nærmest vil kalde fupudbydere eller papudbydere, som end ikke er hverken radio- eller tv-kanaler, men blot lancerer sig selv ved gode annoncekampagner, kunne mase sig ind.
Det var baggrunden for det lovforslag, vi har til behandling i dag.
Endelig er det lige så vigtigt, at fordi vi ikke længere særregulerer, får konkurrencemyndighederne mulighed for at være med til at kigge udbydere og leverandører i kortene og dermed give brugere og forbrugere meget bedre sikkerhed på området.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-10:
Til hr. Aage Frandsen: Vi kan fortsætte diskussionen et andet sted, men hvad jeg har hørt, har jeg hørt, og det gør mig i hvert fald fortsat voldsomt skeptisk over for medieforliget.
Til hr. Kim Behnke: Med hensyn til nettet tror jeg altså ikke på, at vi alle inden for en overskuelig tid får mulighed for at komme på nettet.
Jeg tror, vi skal passe voldsomt meget på - det er godt nok en anden diskussion - hele tiden at binde os op på, hvad man kan på nettet.
Nettet har også social slagside, og at man endnu ikke kan se DK 4 over hele landet, så der ikke er så mange koblet på DK 4, som der måske er andre steder, er ikke noget argument.
Jeg vil påstå, at hvis man tager de private hjem, ser det anderledes ud, for opkoblingerne sker jo i stor udstrækning til virksomhederne. Med hensyn til om det er DK 4 eller andre, der skal have koncessionen, har hr. Jens Rohde ikke læst grundigt nok, for der står ikke noget om, at loven skal ændres.
Det, det drejer sig om, og det, jeg klandrer hr. Aage Frandsen for, er, at man svækker budskabet, netop fordi man opfordrer til at tage dem med.
Man påtvinger ikke nogen noget, men man opfordrer til at gøre det, og det er dét, min kritik går på.
Det står ikke i loven, og derfor vil der ikke kræves en lovændring.
Så er det fuldstændig korrekt, når jeg sagde, at Venstre ikke ville være med.
Venstre skulle altså lige pludselig have haft det modsatte synspunkt af det, hr. Jens Rohde hvæsende og spruttende gav udtryk for om mandagen, fordi man ikke var med, men der er da intet efterfølgende, der overhovedet kunne tyde på, at Venstre kunne drømme om at nærme sig det forlig, vi andre indgik.
Derfor fastholder jeg stadig min fortolkning.
Selvfølgelig ville Venstre ikke være med.
Det kan der være politiske grunde til, det kan der være tekniske grunde til, og det kan der være mange grunde til.
Men der er intet i det efterfølgende, der har vist noget som helst om, at Venstre bare vil være i nærheden af medieforliget, for ellers havde hr. Jens Rohde vel omtalt det bare en lille smule mere positivt, end hr. Jens Rohde faktisk gjorde.
Kim Behnke (UP), 2001-05-10:
Jeg synes, det er en lidt teoretisk diskussion, hr. Peter Duetoft gør sig til bannerfører for.
Jeg kan forstå på hr. Duetoft, at det er meget vigtigt for CD, at transmissionerne fra Folketingssalen bliver udbredt til hele befolkningen.
Jeg synes selv, det er en rigtig god idé, og derfor var jeg medunderskriver sidste gang på, at vi skulle have DK 4 med.
Men siden sidste gang er der sket to meget væsentlige begivenheder. Den ene er, at i dag transmitteres Folketingets forhandlinger på Folketingets webside, og mit første spørgsmål til hr. Duetoft er: Er hr. Duetoft bekendt med, at de to største kabeludbydere i Danmark, som altså skal have DK 4 med, nemlig Tele Danmark og Stofa, i dag tilbyder folk, at de også kan se Internettet via kabel-tv, og at man altså kan følge Folketingets forhandlinger, ikke som et fjernsynssignal, men som et internetsignal? Det andet spørgsmål til hr. Duetoft er: Hvad nu, hvis det ikke er DK 4, der har koncession på at transmittere fra Folketinget?
Er det så ikke lidt fjollet, at der står i nogle bemærkninger til et lovforslag, at det er DK 4, hvis det viser sig at blive et helt femte selskab?
Jens Rohde (V), 2001-05-10:
Min bemærkning til hr. Duetoft går på det, hr. Duetoft sagde, før han holdt sit ordførerindlæg.
Hr. Duetoft kan af gode grunde ikke vide noget som helst om, om Venstre ville være med til noget som helst eller ej.
For det første var hr. Peter Duetoft slet ikke til stede ved den første forhandlingsrunde, og siden blev Venstre aldrig spurgt, så det er blot gætterier fra hr. Duetofts side.
Men vi har været med hele vejen på alt, hvad der handler om kabel-tv, og alt, hvad der hedder »must carry«, og så er det vel fair nok, at man også tager en drøftelse om det.
Men lad det nu ligge, det er jo ikke det, det skal dreje sig om.
Det andet, jeg vil sige, er nogenlunde det samme som hr. Kim Behnke
, nemlig at man jo skal huske på, at folketingstransmissionerne er noget, som Folketinget sender i udbud, så der er andre kanaler, der har mulighed for at byde på dem.
Skal vi så ændre loven og sige, at nu skal det ikke være DK 4, nu skal det være nogle helt andre?
Så vil jeg spørge hr. Duetoft, om han er bekendt med, at med hensyn til Internettet er der jo rent faktisk flere, der er koblet på Internettet og derfor kan modtage vore forhandlinger her, end der er tilkoblet DK 4.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-10:
Jeg bliver desværre nødt til at anholde en bemærkning fra hr. Duetoft.
Vi havde helst set, at DK 4 blev omfattet af »must carry«, som det var aftalt, sagde hr. Peter Duetoft, og hvis det var blevet aftalt, havde jeg holdt den aftale hundrede procent, og så havde den været gældende.
Men det blev ikke aftalt.
Poul Nødgaard (DF), 2001-05-10:
Den omstændighed, at IT- og Forskningsministeriet har til hensigt at ophæve sin bekendtgørelse om programudbud, medfører et behov for en form for videreførelse i radio- og fjernsynsloven, så forbrugernes interesse bliver tilgodeset, om end det bliver på en lidt anden og efter vores opfattelse lidt bedre måde.
Om der skal foretages afstemninger, er noget, man må afgøre lokalt, og det synes vi ganske enkelt er en fantastisk god ting.
Som vi ser det, er der med andre ord tale om et decentralt forslag, og det er vel den vej, vi mere eller mindre skal gå fremover, så der skal ikke herske tvivl om, at vi vil støtte det foreliggende lovforslag.
Jeg kunne have lyst til lige at blande mig lidt i det, jeg ikke vil kalde en strid, der er opstået her i Folketinget.
Man plejer jo normalt ikke at være sart her fra talerstolen, sådan har jeg i hvert fald ikke oplevet det i de 10 år, jeg har været her.
Der står i bemærkningerne, at det er forventningen, at det er brede, folkeoplysende programmer, og så står der, at det f.eks. også kan være tre eller fire andre.
Men så farer hr. Jens Rohde og også SF's ordfører op som trold af en æske, og det synes jeg er at skyde gråspurve med kanoner, hvis jeg må bruge det udtryk her fra talerstolen.
Det er jo ikke et kraftudtryk, så det har man vel lov til.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-10:
Jeg står ét hundrede procent ved alle de aftaler, jeg indgår, og det har jeg også gjort i denne forbindelse.
Med hensyn til afsnittet om »must carry« er det helt entydigt, hvilke kanaler »must carry« omfatter, og det omfatter ikke DK 4.
Vi synes, det kan være fornuftigt, at nogle bringer DK 4, det er helt i orden, men der skal ikke gives falske forventninger om, hvad vi som lovgivere kan gøre i den forbindelse.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-10:
Til hr. Kim Behnke vil jeg sige, at det problem, som rejses om dobbeltbetaling, synes jeg, vi skal se, om vi kan løse.
Jeg har ikke sagt lige præcis, hvordan vi kan løse det, men der er altså et problem i den forbindelse; det erkender jeg helt klart.
Det er vigtigt, at man, når det drejer sig om disse basispakker, har noget, der er så godt som gratis, men jeg har ikke givet tilsagn om, at vi vil løse problemet på den måde, som jeg tror hr. Kim Behnke gerne vil løse det på.
Til spørgsmålet om DK 4 vil jeg sige, at når vi lovgiver, er det vigtigt, at vi ser helt præcis, hvad loven siger. Det kan være farligt, hvis man skriver en hensigtserklæring om noget bestemt og giver nogle forventninger om et eller andet, og andre bagefter kan sige: Jamen I vil fremme noget frem for noget andet, men der kan ikke gøres noget som helst i den forbindelse.
Hr. Duetofts refereren af møder, som sådan set ikke er offentlige,
synes jeg er noget utidig.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-15:
Efter en meget lang indledning kom hr. Kristian Thulesen Dahl
endellig frem til at beskæftige sig med det, som forespørgslen handler om, nemlig udviklingen i Danmark indtil år 2010, og det, der stod klart, var i hvert fald, at Dansk Folkeparti ligesom de fleste andre partier her i Folketinget gerne vil have afviklet gælden. Ud over det vil Dansk Folkeparti også have besparelser inden for det offentlige, men de vil samtidig have flere hjemmehjælpere, flere i hele omsorgssektoren, på sundheds- og ældreområdet.
Spørgsmålet er så: Hvor er det så, der skal spares inden for det offentlige system?
Hvad er det for nogle pædagoger, hvad er det for nogle sagsbehandlere, hvad er det
for nogle i statsamterne, hvad er det for nogle folk, der ellers betjener alle os borgere, som skal fyres, når det nu ikke er dem i omsorgssektoren eller sundhedssektoren?
Det er jo altså ikke dem, der skal røres.
Hvem er det så af de offentligt ansatte, der skal ryge?
Det Radikale Venstre er fuldstændig uenig.
Det er selvfølgelig ikke nogen nyhed, men jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl helt kontant: Hvor langt skal den indvandring ned, før Dansk Folkeparti er tilfreds?
Hvor mange kan vi tage om året?
Thomas Adelskov (S), 2001-05-15:
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke havde meget tilovers for det, han kaldte regeringens publikationer.
Det må være lidt kedeligt, at man ikke er villig til at tage imod sund fornuft, tal og argumenter.
Men lad nu det ligge.
Vedrørende bemærkningerne om ældrebyrden så skal jeg sige, at jeg jo ikke synes, at man kan klandre Socialdemokratiet for, at det skulle være et specielt socialdemokratisk begreb.
Jeg står her med en artikel dateret 17. december 2000 fra Jyllands-Posten, hvor Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, anvender begrebet ældrebyrde.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvis det skulle være sådan, at det uheldige skete, at der blev et anderledes flertal efter næste valg, hvilke krav vil Dansk Folkeparti så stille til en kommende VK-regering?
Hvilke krav?
Og hvordan vil Dansk Folkeparti lægge sig i den skattedebat, som pågår mellem Venstre og De Konservative, hvor Venstre vil et skattestop, og Det Konservative Folkeparti vil skattelettelser?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-15:
Det, der kalder mig herop, er det fuldstændig forbløffende udsagn fra hr. Bendt Bendtsen om, at flygtninge fra tidligere SNG-lande skal afvises ved grænsen.
Det er et fuldstændig utroligt udsagn, som jeg i hvert fald gerne vil høre Venstres kommentar til lidt senere.
Det betyder f.eks., at tjetjenere, som er på flugt fra den russiske undertrykkelse og de russiske massakrer i Tjetjenien, skal afvises ved den danske grænse og ikke skal have mulighed for at søge asyl i Danmark.
Var det ikke præcis
dét, hr. Bendt Bendtsen sagde?
Ellers kan vi jo få det rettet, og det ville i hvert fald være godt.
Så vil jeg også godt spørge hr. Bendt Bendtsen: Mener De Konservative, ligesom hr. Anders Fogh Rasmussen har givet udtryk for, at CD og Kristeligt Folkeparti skal inviteres med og have tilbud om at gå med i en eventuel kommende borgerlig regering?
Mener hr. Bendt Bendtsen også det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Først til hr. Thomas Adelskov, som siger, at udtrykket ældrebyrden er der også andre partier, der har brugt.
Jamen vi synes ikke om det udtryk, uanset hvem der måtte bruge det, men jeg hørte ikke hr. Thomas Adelskov erkende, at det faktisk er et udtryk, der tidligere er brugt af Socialdemokratiet. Så vidt jeg husker, har jeg endda set plancher, hvor man har forklaret, hvor store problemerne var, men det kan hr. Thomas Adelskov selvfølgelig bedre svare på.
Jeg vil i hvert fald godt udfordre hr. Thomas Adelskov på spørgsmålet om, hvorvidt socialdemokrater her brugt det udtryk.
Vi finder, at det annoncerede skattestop er forudsætningen for, at man overhovedet efterfølgende kan diskutere, om der bliver råderum til skattelettelser.
Hvis ikke et flertal herinde kan holde skattetrykket i ro, hvordan i alverden skulle et flertal herinde så finde finansiering på et tidspunkt til at lempe i skatten på noget som helst område?
Så forudsætningen må jo være, at man er i stand til det.
Ellers er der jo altså bare tale om, som flere partier var inde på, når man taler om skattelettelser, at man vil hæve ét sted og sætte ned et andet sted, og det er jo ikke vores ambition, når vi mener, at skattetrykket i forvejen er for stort. Til fru Elisabeth Arnold, som siger, at vi selvfølgelig også ønsker at få afviklet gælden: Jeg tror da, det er en ambition, alle bør have.
Der står i publikationen fra januar et ønske om at få halveret den offentlige gæld.
Jamen det er da en ambition, vi deler og meget gerne vil forfølge, og vi vil meget gerne ind og forhandle med partier på det grundlag, og det kan vi jo så se om vi får lov til på et tidspunkt.
Det gør vi nok ikke i forhold til den nuværende regering, det har vi jo noteret, det kræver et regeringsskifte.
Så spørger fru Elisabeth Arnold, hvor der så kan spares.
Jeg brugte en stor del af mit ordførerindlag på at sige, at størsteparten af det her Folketing efter min opfattelse har berøringsangst i forhold til udgifter til fremmede og folk af fremmed herkomst her i samfundet, og dér er et område at spare på, hvis man vil.
Så spørger man, hvor meget indvandringen så skal ned.
Udgangspunktet er jo, om man vil tage fat i det, der i virkeligheden er det essentielle på det her område, nemlig at sige, at flygtningepolitik bør gå ud på at hjælpe mennesker midlertidigt, til de kan vende tilbage til deres hjemland, og ikke gøre flygtninge til indvandrere.
Det er jo det, der er hele hjørnestenen.
Og så hvis jeg lige må sige til hr. Jørn Pedersen, som kvitterer for, at vi ønsker folketingsvalg, og siger, at nu har vi pludseligt fundet på noget med en byrde: Nej, vi har hele tiden sagt, at vi mener, at der er en udlændingebyrde.
Der er et problem på det område, som man bør sande, også inde i Socialdemokratiet, og som lokale socialdemokrater og borgmestre er ved at sande.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-15:
Der var jo ikke så meget nyt i hr. Thulesen Dahls afsnit om flygtninge/indvandrere, men der var alligevel en af de dér bemærkninger igen, som er både ubehagelige og nærmest perfide.
Der var en bemærkning om, at fire af de folk, der ligger på retspsykiatrisk afdeling i Århus, er af anden herkomst end dansk.
Hvad forestiller hr. Thulesen Dahl sig egentlig?
Forestiller hr. Thulesen Dahl sig, når der i den danske befolkning er 1-2 pct., der får brug for et psykiatrisk behandlingstilbud, at der ikke kan være noget tilsvarende, hvis man er af anden kulturel baggrund? Hvad forestiller hr. Thulesen Dahl sig, når man opdager en psykose hos et menneske med en anden etnisk baggrund end den danske?
Skal man så bare udvises, fordi man har en psykose?
Forestiller hr. Thulesen Dahl sig virkelig, at det er den måde, dette samfund skal reagere på?
Naturligvis kan mennesker - ikke mindst flygtninge, som har været udsat for tortur og har haft nogle frygtelige oplevelser hjemmefra - få en psykose og blive psykisk syge af det.
Hvad skulle vi så gøre ved dem?
Skulle de bare smides ud: Undskyld hr., De kan ikke få asyl, for De er jo psykisk syg?
Hvad i alverden bilder hr. Thulesen Dahl sig egentlig ind?
Det er dog noget af det mest perfide og umenneskelige, jeg indtil nu har hørt fra Dansk Folkeparti.
Jørn Pedersen (S), 2001-05-15:
Jeg erkender, at Dansk Folkepartis ordfører havde for lidt taletid, så derfor starter jeg lidt forfra.
Spørgsmålet vil jeg godt gentage: Hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til det lokale selvstyre?
Jeg tror, at mange, der ved det tilstundende kommunevalg havde tænkt sig at stemme på Dansk Folkeparti, vil vide, hvordan det forholder sig med de personer, de giver deres stemme til amtsrådsvalg og kommunevalg, i forhold til at man jo på Christiansborg den ene gang efter den anden siger: Vi vil styre centralt.
Så det får vi nok et svar på.
Så vil jeg godt gentage mit spørgsmål: Hvordan er holdningen til boligpolitikken, til det støttede byggeri for nu at præcisere det?
Der har været lidt uklarhed
gentagne gange omkring Dansk Folkeparti.
Og det sidste, jeg synes kunne være interessant at få at vide, er: Når nu Dansk Folkeparti vil have valg og Dansk Folkeparti vil støtte en borgerlig regering, hvad er det så for nogle ultimative krav?
For jeg går ikke ud fra, at Dansk Folkeparti blindt vil sige: Følg - og så følger man efter. Hvad er det for nogle krav, man synes er fuldstændig afgørende for, at man vil støtte en borgerlig regering?
Thomas Adelskov (S), 2001-05-15:
Jeg skal ikke gentage mit spørgsmål fra før.
Det er lige blevet stillet, og der blev ikke afgivet svar på det.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl sagde i sit svar, at jeg havde anvendt en sætning noget i retning af »også andre, der bruger ordet ældrebyrde«.
Jeg har ikke brugt ordet ældrebyrde, det går jeg ikke rundt og gør.
Det, vi har sagt fra Socialdemokratiets side, er, at vi kan se, at i årene fremover vil der blive langt flere ældre.
Om 10 år vil der være 100.000 flere over 65 år end i dag.
Det er en udfordring, som vi skal tage op.
Og så skal vi ikke som hr. Kristian Thulesen Dahl fifle med skattelettelser og billige valgløfter om at sænke skatterne.
Så er der ikke nogen ting, der er en byrde.
Men det kræver, at man har mod og is i maven.