Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-04:
Kristendemokraterne er ikke imod, at ting gøres enklere og mere simple og mere gennemskuelige, men vi tror, at det, der lægges op til i forslaget her med større centralisering, alligevel vil gå ud over arbejdsmiljøet.
Hvis arbejdsmiljøet skal fungere, er det vigtigt, at indsatsen naturligvis gør en forskel, men også at indsatsen når ud dér, hvor arbejdsmiljøet ikke er godt, altså på arbejdspladsen.
Vi tror, at denne styring af arbejdsmiljøindsatsen fra centralt hold vil gøre, at man ikke, om jeg så må sige, får folket med sig.
Ministeren bemyndiges til at lade private institutioner godkende bedriftssundhedstjenesten.
Det er måske nok en opblødning, men hvem siger, at bare fordi ting bliver privatiseret, bliver de mindre bureaukratiske?
Det er også det, man kan få opfattelsen af, når man har hørt debatten i dag, om end jeg erkender, at De Radikales ordfører var lidt henholdende med støtten til forslaget, men dog alligevel nok kunne gøre det.
De Radikale er jo også en del af forligskredsen, så det er som sådan i orden.
Vi tror ikke, at forslaget gavner arbejdsmiljøet.
Vi tror ikke, det gavner arbejdsmiljøet, at der bliver mere privatiseret, og vi tror ikke, det gavner arbejdsmiljøet, at der bliver mere centraliseret, så derfor kan vi ikke stemme for forslaget.
Lovforslaget skal ses i direkte forlængelse af den nye arbejdsmarkedsmiljøreform eller ar bejdsmiljøreform, som Folketinget vedtog lige inden sommerferien.
I forbindelse med aftalen om den nye arbejdsmiljøreform var der enighed om, at arbejdsmiljøindsatsen skal være én samlet indsats, hvor de samme fælles prioriteringer skal slå igennem i de aktiviteter, som de forskellige aktører på arbejdsmiljøområdet gennemfører.
Det helt overordnede sigtepunkt var, at ressourcerne på arbejdsmiljøområdet skal anvendes der, hvor man får mest muligt arbejdsmiljø for pengene.
Arbejdsmarkedets parter bakker dette synspunkt op og har peget på, at de strukturelle rammer for parternes arbejdsmiljøindsats bør forenkles, så udnyttelsen af ressourcerne bliver mere optimal.
Lovforslaget skal derfor ses som et ønske om at effektivisere og rationalisere den arbejdsmiljøindsats, som arbejdsmarkedets parter gennemfører, mest muligt.
Med lovforslaget ændres den nuværende planprocedure for parternes arbejdsmiljøindsats.
På den måde opnås en mindre bureaukratisk og mere forenklet sagsgang, og hver aktør i partsindsatsen får mere veldefinerede opgaver.
Arbejdsmarkedets parter i Arbejdsmiljørådet ønsker, at rådet skal være en mere aktiv medspiller i forbindelse med formuleringen af fremtidens arbejdsmiljøpolitik og undlade at behandle konkrete aktivitetsplaner fra branchearbejdsmiljørådene.
Jeg er helt enig i, at Arbejdsmiljørådet fremover i højere grad bør fokusere på sin egentlige rådgivende funktion, og Arbejdsmiljørådet får med lovforslaget en styrket sekretariatsbetjening, som kan støtte rådet i dets nye og mere politikformulerende rolle, stillet til sin rådighed.
Endelig etableres et videncenter i tilknytning til Arbejdsmiljøinstituttet.
Videncenteret får til formål at samle og formidle national og international arbejdsmiljøviden, og centeret vil ikke kun gavne parternes egen indsats, men også alle andre, som beskæftiger sig med arbejdsmiljø eller blot interesserer sig for emnet.
Jeg mener således, at der er tale om et glimrende initiativ, da viden om arbejdsmiljø er en grundlæggende forudsætning for, at der kan dannes holdninger og skabes handling.
Jeg kvitterer for tilslutningen til lovforslaget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af alle spørgsmål under udvalgsarbejdet.