runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Det kan altid være en god handlemåde at sikre sig, at man er bekymret.
Vi kender jo endnu ikke fordelingen i 2006.
Vi kan se af de meldinger, vi får tilbage, at alt tyder på, at vi i hvert fald ikke får brugt alle pengene i 2005.
Men jeg er bare nødt til at sige, at selv om også det måtte ske, så betragter jeg det da som en klar prioritering, altså at en ophugningsrunde også er en ansøgning.
Jeg er meget optaget af at sikre, at der kommer en god økonomi i dansk fiskeri.
Og der er ting her, som er blevet prioriteret i de seneste par år, bl.a. fordi jeg ikke har villet være med til at give ophugningsordninger, fordi jeg ikke synes, det var min opgave at give det.
Men når vi indgår i en større plan, har jeg lovet fiskerne, som har overbevist mig om det, at man skal gå ind i en ophugningsrunde.
Jeg skal sige, at det jo i høj grad er et ønske fra fiskerne, vi her imødekommer.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-09:
Nu var det ministeren selv, der nævnte en række forskellige formål, som disse midler kan anvendes til.
Det, som det er afgørende at få et svar på, er jo, om der nu også er sikkerhed for, at ingen ansøgninger bliver afvist på grund af ophugning.
Det er jo sådan set meget enkelt, og det er det, som folk, der sidder derude, vil være interesserede i.
Vi har fået henvendelser fra flere forskellige, som er bange for, at der ikke bliver mulighed for at imødekomme de ansøgninger, der kommer.
Så derfor vil jeg bede om et ganske klart svar på det.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Man skal prøve at forstå, at der, da den her regering tiltrådte, var 49 mio. kr. til FIUF-ordningen.
Vi lagde så 41 eller ca. 40 mio. kr. oveni, så vi kom op på 90 mio. kr. Og det har vi så været oppe på i 4 år
Nu er vi i 2006 nede på det niveau, som SRregeringen lå på, før denne regering tiltrådte.
Så jeg kan bare sige, at det jo er det niveau, som har været før.
Og man kan sagtens forestille sig, at vi, når den nye fiskerireform for 2007-2013 kommer, skal udvikle og bruge flere penge på det her.
Der er vi meget opmærksomme på akvakulturen.
Sammen med Dansk Folkeparti har vi i den seneste regulering, vi har indgået her, skrevet ind, at vi simpelt hen laver en 5- eller 6-årsplan, hvor vi også tænker akvakultur ind.
Så jeg kan kun sige til spørgeren, at jeg er meget opmærksom på, at akvakultur er meget vigtig.
Jeg glæder mig også over, at spørgeren er ægte interesseret i det, for det ved jeg, så jeg håber, at vi kan udvikle det sammen.
Det har det behov for.
Jeg vil gerne sige, at når der skal prioriteres inden for den givne bevilling, finder jeg det vigtigt at få prioriteret aftaler om miljøvenlig drift inden for Natura 2000-områderne.
Vi forventer jo at få forøget arealet inden for de områder med ca. 13.000 ha i år.
Det er et resultat, som vi kan være stolte af.
Det er rigtigt, at der dermed ikke bliver penge til at gentegne de aftaler om miljøvenlig drift af græs- og naturarealer, som udløber i år, og som ligger uden for Natura 2000-området.
Men jeg har i 2006 tænkt mig igen at sikre, at alle Natura 2000-områder kan få MVJ-aftaler, hvilket er i god tråd med anvendelsen af midlerne i 2005 og med regeringens handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse 2004-2009.
Den prioritering af midler, som jeg taler om her, bygger jo også på en enig indstilling fra en arbejdsgruppe, jeg nedsatte sidste år.
Og må jeg ikke lige nævne, hvem der er i den, for nu at komme ind på de to organisationer, der blev nævnt.
Der sidder Dansk Landbrug, der sidder Danmarks Naturfredningsforening, Miljøministeriet og Amtsrådsforeningen.
Der kan godt være behov for nogle enkelte justeringer i ordningen.
Det ser vi nu på for at sikre, at de afsatte midler kan sikre størst mulige MVJ-arealer, men sammenfattende mener jeg altså, at der er grund til at glæde sig over, at det under denne regering er lykkedes at bringe MVJ-ordningen i anvendelse på et særdeles målrettet område.
Så på den baggrund mener jeg ikke, at der for nuværende er grundlag for at tilføre MVJ-ordningen flere midler.
Lene Hansen (S), 2005-11-09:
Jamen det lyder sådan set meget positivt, tror jeg nok.
Jeg skal så fortsætte tankegangen og spørge, om ministeren er opmærksom på, at der er et meget, meget stort potentiale i netop opdrætserhvervet og et meget stort behov for fortsat tilskud til forskning og udvikling.
Mit spørgsmål drejer sig om det, ministeren kaldte dansk akvakultur.
Jeg har læst i en artikel i Fiskeri Tidende den 28. oktober, at foreningen Dansk Aquakultur udtrykker meget stor bekymring over planerne om en stor ophugningsrunde i dansk fiskeri.
Foreningen frygter nemlig, at den runde vil tømme FIUF-ordningerne for penge.
I øjeblikket oplever opdrætserhvervet i Danmark, at der er utrolig dårlig kapitaladgang, og derfor er afhængigheden af FIUF-midlerne fortsat meget stor.
Hvordan vil ministeren sikre, at den positive udvikling af fiskeopdrætserhvervet kan fortsætte, hvis alle pengene på forhånd går til ophugning?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Hvis vi et øjeblik holder os til finansloven, så er det tal, der opereres med der, 240 mio. kr., der er til rådighed til ophugning.
Det beløb kommer frem på følgende måde: Der afsættes 80 mio. kr., som er helt nye midler, i finansloven.
Når sådanne 80 mio. kr. bliver brugt til ophugning, bliver de suppleret med 80 mio. kr. fra EU.
Så er vi oppe på 160 mio. kr. Så mangler der 80 mio. kr. op til de 240 mio. kr.
Det betyder, at vi skal finde 40 mio. kr. nationalt, og så vil EU også komme med 40 mio. kr.
Det er de 40 mio. kr., der gør, at vi går ind og siger, at vi dels har penge tilovers i 2005, som vi selvfølgelig vil bruge nogle af, dels vil bruge nogle af de FIUF-midler, som måtte være nødvendige for at få de 40 mio. kr. Hvert år har jo sin prioritering.
Nu sidste år ville vi overhovedet ikke bruge penge på ophugning, for jeg må sige, at jeg er imod ophugning.
Men omvendt er det jo en klar prioritering, at vi, når vi går ind og giver økonomien i fiskeriet bedre forhold, så også er nødt til at gå ind og bruge nogle af de penge, vi har.
Vi skulle jo glæde os over, at vi har haft mulighed for med den her finanslov at bruge 160 mio. kr. mere på ophugning – 80 mio. kr. fra staten, 80 mio. kr. fra EU.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-09:
Jeg ved udmærket, at man giver penge.
Jeg ved også udmærket, at der er det forhold, at man ikke som på landbrugsområdet hjemtager hver eneste krone, man kan få fat i, altså at det gør man ikke, når det drejer sig om fiskeriet.
Det kunne der være behov for, har ministeren tidligere fortalt, eventuelt i forbindelse med en ophugningsrunde.
Nu går man ind og decideret bruger FIUFmidler, som var afsat til at udvikle fiskeriet.
Og så siger ministeren: Vi giver penge til det ene og det andet og det tredje.
Ja, det er rigtigt, men kan ministeren garantere, at der også vil være penge nok i 2006, når man i finansloven har aftalt at bruge de midler, der er i resten af både 2005 og 2006, til ophugning frem for til at udvikle dansk fiskeri?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Nu skal jeg bare gøre opmærksom på, at det sådan set ikke er noget, som Danmark fører ind i spillereglerne her.
Det er nogle muligheder, der gives, som FIUF-midler.
FIUF-midler er nogle, der blev besluttet i EU, og det er sådan, at hvis EU gerne vil give de her penge, kan staten få fat i dem ved at supplere med krone til krone-princippet.
Der er jo ting som modernisering.
Vi giver penge til akvakulturer, vi giver penge til private havne, vi giver penge til offentlige havne, vi giver penge til forarbejdningsindustrien, vi giver penge til kystfiskeri, vi giver penge til afsætningsfremme, vi giver penge til kollektive foranstaltninger, vi giver penge til pilotprojekter, vi giver penge til ophugning af laksefartøjer osv.
Det vil vi selvfølgelig også gøre i 2006.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-09:
Jeg takker for et delsvar, for jeg synes ikke, det var særlig fyldestgørende.
Kan vi komme til at stå i den situation, at der er havne, organisationer og andre, der vil fremme og udvikle dansk fiskeri, men ikke kan få midler til det i 2006, fordi alle pengene er reserveret til ophugning?
Jeg spurgte også efter, hvem der skulle have den her ophugning.
Ministeren må have en mening om, hvem der skal have ophugning.
Er det de kuttere, der er mest forgældede?
Er det de ældste fiskere, eller hvem?
Jeg er bekymret for, at der er for få penge til udvikling i 2006.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren garantere, at der ikke bliver brugt FIUF-udviklingsmidler til at afvikle dansk fiskeri?
De såkaldte FIUF-midler kan jo anvendes til udvikling af fiskeri, ophugning osv., og som bekendt anvendes FIUF-midlerne til en lang række forskellige strukturpolitiske formål inden for fiskeriet, herunder selvfølgelig også tilskud til fiskerfartøjers permanente ophør med fiskeri, hvilket er ensbetydende med ophugning af fartøjer.
Det fremgår simpelt hen af reglerne for anvendelse af midlerne.
Normalt er jeg ikke, og det har jeg også sagt på alle de møder, jeg har deltaget i rundtomkring,
tilhænger af at give tilskud til ophugning af fiskerfartøjer.
Jeg har imidlertid fundet det nødvendigt at inddrage ophugning som en del af en samlet aftale om ny regulering af fiskeriet, for på den måde får vi skabt de bedste forudsætninger for, at den nye regulering kan blive effektiv lige fra starten.
Jeg vil også sige, at det er et synspunkt, jeg har mødt fra fiskernes side på en lang række møder rundtomkring, og jeg tror også, det er vigtigt at sige ligeud, også som politiker, at der er for få fisk til for mange fiskere.
Hovedparten af pengene til ophugningsrunden kommer fra en ekstrabevilling på finansloven for 2006, og der er således rige muligheder for at fortsætte ad det spor af udviklingsorienterede aktiviteter, som denne regering startede, da vi i 2001 besluttede at tilføre fiskeriet 40 mio. kr. ekstra årligt i 4 år.
Det vil faktisk sige, at i de 4 år har de 160 mio. kr. betydet en øget hjemtagning af EU-midler til investering på 250-300 mio. kr.
Det er altså ikke korrekt, når det antydes, at denne regering skulle ønske at afvikle dansk fiskeri.
Tværtimod er der med den nye regulering tale om en investering i fiskeriets fremtid og en investering i at gøre fiskeriet mere uafhængigt af tilskud fra de offentlige kasser.
Får vi styrket erhvervets økonomi, får vi også skabt mulighed for nye investeringer i bedre arbejdsmiljø og bedre fangsthåndtering og dermed bedre kvalitet.
Det er det, der er det bærende synspunkt, når vi nu vil bruge en del af FIUF-pengene til at fjerne en del af overkapaciteten i dansk fiskeri.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-09:
I den nye fiskeriaftale kan vi se, at det indgår, at der skal findes nogle penge til en ophugningsrunde, og det er jo fint nok, selv om der ikke står noget nærmere om det i aftalen.
Men nu er der jo sket det, at der er lavet en finanslovaftale, og her står der noget om, at der er afsat nogle midler.
I den forbindelse ønsker jeg at anmode fødevareministeren om en gennemgang af, hvor pengene kommer fra, om det er EU-midler eller danske penge, og hvem der kan få ophugningsstøtte osv.
Det synes jeg er interessant at få at vide, og det venter folk derude også på.
Det er vigtigt at få oplyst, om pengene skal gå til afvikling af dansk fiskeri, for FIUF-midlerne er jo beregnet til at udvikle dansk fiskeri.
Men jeg ser frem til at høre ministerens svar.
»Vil ministeren garantere, at der ikke bliver brugt FIUF-udviklingsmidler til at afvikle dansk fiskeri?«
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Det er jo rigtigt, at den her regering har sat meget fokus på akvakulturen.
Nu skal vi ikke fortabe os i historien, men jeg kan godt huske tidligere regeringers holdning til dambrug og akvakultur.
Det har næppe været den mest fremmede tanke, at man skulle prøve på at udvikle det,
det vil jeg sige.
Men jeg er glad for, at også Socialdemokratiet nu deler optimismen over, at vi skal have dambruget frem, og at akvakulturen skal styrkes.
Det synes jeg kun er godt, og det glæder jeg mig over.
Jeg tror, at det bliver nemmere for akvakulturens repræsentanter at udtale sig om, hvordan fordelingen vil ske i 2006, når de kender fordelingen.
Og jeg er helt sikker på, de ikke kan kende den nu, for jeg kender den heller ikke.
Det er jo sådan, at den til enhver tid værende minister i hvert fald skal godkende det, så derfor er jeg nødt til at sige, at det kan de ikke vide noget om.
Men det er klart, at rettidig omhu for sit erhverv værdsætter også jeg.
I øvrigt kan jeg sige, at der i 2005-tallene er afsat 14 mio. kr. til dem.
Helge Sander (V), 2005-11-09:
Nej, for jeg kan kun sige, at jeg har fulgt den praksis, som jeg blev orienteret om, da jeg tiltrådte som minister, og jeg har jo ikke prøvet at være minister før.
Det var faktisk mit indtryk, at det var sådan i alle ministerier, men da sagen her kom frem, forstod jeg, at der er meget forskellige forhold i de enkelte ministerier.
Efterfølgende har jeg, som jeg også nok tror hr. Magnus Heunicke ved, allerede den 7. oktober, da jeg blev klar over, at der var forskelle i praksis, helgarderet mig ved at meddele, at fra dags dato ville jeg ændre praksis, så jeg selv betalte min aftensmad.
Selvfølgelig er det sådan – og det er vigtigt for mig at understrege det, set i lyset af den omtale, sagen har fået i dagspressen – at medarbejderne, som har en overenskomstmæssig ret, selvfølgelig stadig har den ret.
Men for mit vedkommende har jeg altså, efter at jeg er blevet informeret, givet den meddelelse, som jeg tror hr. Magnus Heunicke efterlyser.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Magnus Heunicke (S), 2005-11-09:
Der har været megen debat fra ministerens side om, hvem der har krævet hvilke redegørelser hvornår, og derfor vil jeg gerne sige en gang for alle, at da sagen blussede op i TV-avisen, var vi ikke klar over, at rodet i ministeriet var så omfattende, som det nu har vist sig at være.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren tilkendegive, om ministeren vil komme med en redegørelse for rodet med middagsbespisning, hvor ministeren har kunnet spise middag for mange tusinde kroner på ministeriets regning aften efter aften.
I tilknytning til det spørgsmål vil jeg gerne spørge: Fortryder ministeren, at han har siddet aften efter aften i Videnskabsministeriet og spist middag på skatteydernes regning?
Helge Sander (V), 2005-11-09:
Nu er der jo kommet en redegørelse.
Den er bare leveret i en anden indpakning, for at jeg kunne aflevere den til Folketinget, så jeg går ud fra, at det er forholdsvis ligegyldigt, bare man får de oplysninger, som jeg har forstået man gerne vil have, og som jeg i hvert fald utrolig gerne vil aflevere – ikke blot til hr. Jens Peter Vernersen, men til hele Folketinget.
De er forskellige, fordi ministerierne selvfølgelig også er forskellige, og jeg tror, det er derfor, statsministeren udtrykte det sådan, at han ikke ville give tilsagn om, at der skal laves nogle generelle retningslinjer for de enkelte ministerier.
Men de retningslinjer, der er gældende i Videnskabsministeriet, er beskrevet klart i dag i det udvidede svar, der er givet til hr. Per Clausen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-09:
Det var bestemt ikke Socialdemokraterne, jeg henviste til.
Det var faktisk landets statsminister, som sidste onsdag sagde her i Folketingssalen, at han havde forstået, at den pågældende minister ville aflevere en redegørelse, men statsministeren har altså ikke haft noget som helst at have den udtalelse i.
På det andet spørgsmål, jeg stillede, svarede statsministeren, at det er hans klare udgangspunkt, at enhver minister kan finde ud af at administrere systemerne.
Har videnskabsministeren taget initiativ til at sikre, at der ikke opstår problemer?
Det er sådan set det, der skulle have været starten på det hele.
Helge Sander (V), 2005-11-09:
Jeg mener, det fremgår helt klart af redegørelsen, hvilke retningslinjer der er i Videnskabsministeriet, og jeg er også meget opmærksom på, hvad statsministeren svarede i onsdags.
Jeg overværede selv spørgetiden, hvor hr. Jens Peter Vernersen stillede spørgsmålet.
Men med hensyn til det første bliver jeg nødt til at sige, at der ikke kom nogen anmodning – heller ikke fra Socialdemokratiet – om den redegørelse, man ellers annoncerede straks i TVavisen.
Det betød i realiteten, at jeg kunne have ladet været med at aflevere en redegørelse, men det har jeg absolut ikke ønsket, for fremstillingen i TV-avisen var af en sådan karakter, at jeg ønskede at forklare baggrunden for, at vi giver de gaver, som er blevet eksemplificeret.
Jeg ønskede også at komme med en lidt bredere redegørelse, end man har mulighed for i de få minutter, man er i tv, eller i et interview i dagspressen.
Men der kom altså aldrig en anmodning om en redegørelse, og derfor valgte vi den model at lægge den ind i det svar, som er sendt til hr. Per Clausen i dag.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-09:
Vil det sige, at den meddelelse, som statsministeren gav her i Folketingssalen sidste onsdag, og som gik ud på, at den pågældende minister ville aflevere en redegørelse, er der ikke noget indhold i?
Er der simpelt hen ikke aftalt noget overhovedet med statsministeren?
Så vil jeg godt høre, hvad videnskabsministeren siger til statsministerens udsagn om, at det er hans klare udgangspunkt, at enhver minister kan finde ud af at tilrettelægge sit ministerium, så den slags problemer ikke opstår.
Det er jo ikke sket i dette tilfælde, her har det netop ikke været tilrettelagt sådan, at problemerne ikke opstod.
Helge Sander (V), 2005-11-09:
Nu er jeg nødt til at gå i enkeltheder – ikke så meget af hensyn til mig selv, for det er helt rimeligt, at man skyder på en minister, men af hensyn til dem, som befinder sig uden for salen.
Jeg vil gerne sige, at som også mange i dagspressen har givet tilslutning til, må der selvfølgelig være situationer, hvor en minister kan foretage sig ting som f.eks. at give en gave til en tidligere minister, der fylder 90, eller sende en krans til Folketingets formands begravelse.
Per Clausen (EL), 2005-11-09:
Jeg må forstå det, ministeren nu siger, på den måde, at der kun gives gaver til personer, som har været involveret i eller har inspireret ministeren i forbindelse med nogle konkrete projekter, som ministeriet har gang i, og så vil jeg bare i al stilfærdighed spørge, om ministeren kan huske, hvad det er for et konkret projekt, hvor f.eks. Anders Andersen har inspireret ministeren.
Helge Sander (V), 2005-11-09:
Jeg mener afgjort, at det fremgår af besvarelsen, at det skal være i forbindelse med ministeriets eller ministerens virke, og at det skal være i relation til de forskellige projekter, man arbejder med.
Så vil jeg gerne sige, at når udredningen først er kommet i dag i relation til hr. Per Clausens spørgsmål, er det, fordi den anmodning om en redegørelse, der blev fremsat i pressen for nogen tid siden, aldrig er blevet fremsendt.
Jeg har aldrig modtaget en anmodning om en redegørelse, og derfor fandt vi den praktiske udvej, at jeg i dag gav det udvidede svar, for selvfølgelig vil jeg utrolig gerne give en redegørelse og fortælle, hvad praksis er, også fordi jeg synes, det er en praksis, som både er relevant og rimelig i arbejdet med at bruge et netværk, når man opdyrker nye områder.
Jeg tror, at hr. Per Clausen, som følger arbejdet i Videnskabsministeriet så tæt, må erkende, at vi har taget fat på en lang række nye opgaver, som ikke lige er klassiske universitets- og forskningstiltag.
Per Clausen (EL), 2005-11-09:
Angående bespisningen kan jeg vel gå ud fra, at ministeren vil sørge for, at tingene fremover bliver bogført under den rigtige betegnelse, så vi undgår nye misforståelser.
Det andet spørgsmål er om gaverne.
Det er rigtigt, som ministeren siger, at jeg har fået et skriftligt svar i dag, og det, jeg hæfter mig en lille smule ved i det svar, er, at det fremgår af svaret, at ministeren mener, at han er berettiget til at give gaver for ministeriets penge til alle, der har inspireret ham.
Det synes jeg måske er en meget, meget åben fortolkning af, hvem man kan give gaver.
Jeg vil spørge: Kan ministeren komme lidt nærmere ind på, hvordan den inspiration skal være?
Jeg mener ikke, det fremgår af det skriftlige svar, at det specifikt skal være i forbindelse med ministerens funktion som minister, men det kan vi måske komme lidt tættere på nu?
Helge Sander (V), 2005-11-09:
Med hensyn til det sidste kan jeg ikke svare andet, end hvad jeg allerede har svaret.
Det er en praktisk foranstaltning, som foregår i ministeriet, men som jeg ikke har kendt før i mandags, så det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Men jeg har fået fortalt, at det simpelt hen er en tilfældig registrering for at få en bestilling effektueret.
Med hensyn til det første vil jeg gerne sige, at TV-avisen, som bragte det omtalte indslag, lancerede det synspunkt, at der ikke kunne gives gaver til uformelle kontakter.
Men det er jo ikke rigtigt.
Jeg mener, at hvis det er således, at man ikke kan gøre brug af uformelle kontakter, kan man heller ikke gøre brug af det kæmpenetværk, som jeg tror vi alle sammen har som politikere, og som jeg i hvert fald har haft utrolig stor glæde af på de områder, hvor vi har taget nogle særlige initiativer i Videnskabsministeriet, som ikke lige vedrørte universiteter og forskning.
Magnus Heunicke (S), 2005-11-09:
Jeg kan bare konstatere, at de pågældende gavemodtagere altså har været i tvivl.
Det er jo lidt underligt, at de har bidraget til en stor arbejdsindsats og været en inspirationskilde for ministeriet, uden at de åbenbart overhovedet selv har været vidende om det.
Det synes jeg er mystisk, og jeg vil gerne anbefale ministeriet, at man fremover, også i det daglige virke, signalerer mere tydeligt til de samarbejdspartnere, man har.
Så tilbage til spørgsmålet om mødefortæring, hvor jeg må spørge helt klart: Hvordan kan det være, at man brugte mødefortæringsblanketterne, når der ikke var tale om, at der blev holdt møder i ministeriet?
Helge Sander (V), 2005-11-09:
Nu tror jeg altså, at madbestillinger og forskellige praktiske ting foregår på den samme måde i alle andre ministerier som i Videnskabsministeriet, altså at det er noget, der håndteres af forkontoret.
Jeg kan sige for mit vedkommende, at jeg først så disse blanketter her i mandags, da vi forberedte besvarelsen.
Det er noget, der foregår stille og roligt, og i de tilfælde, hvor jeg kan forstå at der har cirkuleret nogle kopier, er det vist oven i købet foregået på den måde, at der er blevet ringet fra forkontoret, og så er mødeblanketterne blevet udfyldt for at få bestillingen effektueret.
Men det er som sagt en rent praktisk foreteelse.
Til gengæld vil jeg gerne sige om det med gaverne, at som det fremgik af tv, er der ikke tvivl om, at en lang række af de mennesker, der har fået en erkendtlighed fra ministeriet, er nogle, som jeg også kender privat.
Men hvis de har fået en gave, er grunden, at de har haft jubilæum eller rund fødselsdag, og så er der givet en erkendtlighed, fordi de har arbejdet i tilknytning til eller har haft relationer til enten ministeriet eller mig personligt i forbindelse med bestemte projekter.
Det kan der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Magnus Heunicke (S), 2005-11-09:
Jeg kan forstå, at det åbenbart er ministerens forkontors skyld, og jeg tror, vi er nødt til at få det her delt op.
Ganske kort: Jeg har også læst det svar, ministeren har givet, hvor man skriver, at der er foretaget konkrete rimelighedsvurderinger i alle de tilfælde, hvor der er blevet uddelt gaver.
Men gør det ikke indtryk på ministeren, at vi i TVavisen har kunnet se, at de, der har modtaget gaverne, slet ikke har fundet det rimeligt, at de skulle modtage de gaver?
Det må da gøre indtryk på ministeren, synes jeg.
Den anden del, som jeg synes er mere alvorlig, er spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om systematisk dokumentfalsk.
Ministerens kontor har fulgt den praksis, at man har udfyldt en mødefortæringsblanket, har skrevet spørgsmålstegn ud for den rubrik, hvor der spørges om mødets formål, og kun har skrevet et M, altså en forkortelse for ministeren, i den rubrik, hvor der spørges, hvem der har deltaget i mødet.
Hvad er forskellen på den praksis og systematisk dokumentfalsk?