runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-07:
Det er et sympatisk forslag, Enhedslisten er kommet med
, men da der er indgået et forlig omkring førtidspensioner og Kristeligt Folkeparti er med dér, kan vi ikke stemme for B 21.
Ydelserne er godt nok større, men kravene vil til gengæld også være skrappere.
Derfor ville det være nødvendigt, at nuværende førtidspensionister skulle visiteres efter de fremtidige regler, og det ville betyde, at de måske mistede deres førtidspension i stedet for, og det ville jeg bestemt ikke ønske at de skulle igennem.
Mange nuværende førtidspensionister har været gruelig meget igennem, før de fik deres førtidspension, og jeg ville ikke ønske for dem, at de skulle igennem endnu en periode med usikkerhed for så måske at ende med at miste deres pension. Og hvad så?
Så selv om forslaget er godt ment og meget sympatisk, tror jeg ikke, at det er til ret mange pensionisters bedste at lave om på det.
Så vi ser frem til, at loven om førtidspension træder i kraft den 1. januar.
Vi har været meget tilfredse med processen i forbindelse med forliget
, så Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-07:
Nu er jeg pludselig blevet i tvivl om, om jeg har fået svar på mit spørgsmål omkring livslang læring eller ej.
Jeg har to muligheder.
Eller også har jeg fået svar, og så er svaret, at livslang læring er for dem, som har råd til at betale, ganske vist selv om man godt kan sige, at man får pengene tilbage efterfølgende.
Men hvis man f.eks. ønsker at tage en 2-årig hf, og der skal være 14 fag, og der er de her eksamener, så koster det altså 12.600 kr., og det kan godt være, at man kan få pengene tilbage efterfølgende.
Men nu ved jeg ikke, om det er svaret på livslang læring: Har du penge, så kan du få!
Så ved jeg ikke, om Venstre har fået et nyt slogan her, et det skal nok gå-slogan.
Det vil jeg være meget bekymret over, for nu kan man jo godt forestille sig, at amterne måske ikke vil være så, hvad skal man sige, lette at tale til fornuft.
Det er politikerne herinde ikke, så jeg ved ikke, hvorfor amterne skulle være lette.
De har jo noget med skattestop og stram økonomi, så man kunne godt forestille sig, at de ville tage 900 kr., og det ville faktisk være en katastrofe.
Lene Jensen (S), 2002-11-07:
Jeg takker for svaret, der inddrog begrebet den rimelige afstand i diskussionen om, hvorvidt man kan risikere, at det her fører til lukninger.
I Storstrøms Amts henvendelse peger man på, at hvis det her gennemføres, kan det føre til lukninger, der betyder, at mange i amtet vil få mellem 40 km og 50 km til nærmeste uddannelsessted.
Jeg vil gerne høre, om jeg kan betragte Venstres ordførers udsagn som et tilsagn om, at hvis det viser sig, at steder må lukke, så man kommer op på urimelige afstande, så kan vi forvente, at staten kommer styrtende med en hjælpende hånd, sådan at man kan opretholde den service, man havde tiltænkt borgerne?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Fru Helga Moos' argumenter for tilslutning til lovforslaget er bl.a., at fru Helga Moos har mødt folk, som bruger det som folkeoplysning, og fru Helga Moos har hørt på vandrørene, at der er nogle amter, der ikke sætter den helt op til det øverste.
Så er fru Helga Moos i en sindstilstand, som fru Helga Moos beskriver på denne måde: Det skal nok gå alt sammen.
Vi kunne anvende den samme logik og sige: Der er nogle mennesker, der kører for stærkt på landevejene, og de skulle have en bøde.
Men vi må hellere give alle på landevejene en bøde for at være sikker på, at vi rammer alle dem, der kører for stærkt, ikke?
På samme måde siger man her, at der er nogle, der bruger det til noget, som fru Helga Moos ikke mener, man skal bruge det til, og så rammer vi dem alle sammen.
Hvad vil fru Helga Moos gøre, hvis nu det viser sig, at alle amter bruger loftet helt op til 900 kr., fordi der jo er et eller andet med en kommunal aftale, som er sådan lidt stram for amtskommunerne, og som gør, at nogle amtskommuner måske vil være nødt til måske at lukke en enkelt sygehusafdeling?
Tror fru Helga Moos virkelig, at disse amtskommuner holder det helt nede på minimum?
Og hvis ikke de gør det, hvad vil fru Helga Moos så gøre ved det? Er det så dér, det kommunale selvstyre skal vise sig, men ikke på en række andre områder?
Helga Moos (V), 2002-11-07:
Jeg har læst høringssvarene, og jeg har hæftet mig ved, at alle vælger at tale om de store tal, om de 900 kr., og tager for givet, at der overhovedet ikke er nogle amter, der kunne finde på at tage de lave priser på 300 kr.
Når jeg ser i bakspejlet på størrelsen af de beløb, man havde mulighed for at tage i gebyr og deltagerbetaling, så har man faktisk i nogle amter valgt ikke at gå op og ramme loftet.
De forskellige amter håndterer altså tingene forskelligt, og jeg har da hørt rundt omkring på vandrørene, at man ikke er ude på at tage de høje priser i samtlige amter for samtlige fag.
Så lad os se.
Jeg kan kun gentage, at det går nok.
Så var vi igen med hensyn til den livslange læring
inde på det frie valg, men ved I hvad, hvis man vælger at være på SU og skal læse hf, så har man et frit valg, så får man betalt pengene tilbage.
Så det frie valg inden for de samme rammer, ja.
Det er vilkårene for det frie valg, at man skal opfylde nogle betingelser, så det er der ikke noget nyt i.
Og man kan jo vælge at kvalificere sig til noget ved at tage fagpakkerne. Så igen, jeg synes ikke, der er nogen modsætning.
Hvis man vil læse uden at skulle betale, så kan man sagtens komme til det.
Vi vil endda faktisk gerne have, at man læser sig ind i noget, som fører én videre til en videregående uddannelse.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Glat skind eller ej, så kan man jo spørge sig selv, hvor mange det er, der i dag kommer på VUC med en eller anden form for subsidieordning, SU, SVU eller andet.
Ifølge de oplysninger, der ligger i høringssvarene, varierer det et sted mellem 10 og 15 pct. Og det, der hedder SVU'er får fuld dækning - det er noget, der ligner 1-2 pct.
Det vil sige, at 83 pct. af de mennesker, der har en anden baggrund, kommer til at betale fuldstændig selv. Er Venstre opmærksom på, at det her kan betyde, at en række af dem, som har glat skind, altså vælger hf på et gymnasium i stedet for?
Og det er altså 10.000 kr. dyrere pr. årselev.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, at jeg var sammen med en Venstrechef fra Fyns Amt forleden dag for at diskutere VUC.
Han sagde, at det her rykker fuldstændig fundamentalt på nogle afgørende principper i Danmark, og var meget uenig i det.
Er det sådan, at der er en større uenighed i Venstre, også i Venstres folketingsgruppe, om det her, eller er det Handelshøjskolevenstre, der har sejret her?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-07:
To ting: Det ene er, at jeg kan forstå på Venstres ordfører,
at de, som tillader sig at bruge VUC som et fritidstilbud, åbenbart udgør så stort et problem, at det kun kan løses på én måde, nemlig ved større brugerbetaling. Nu mener jeg godt, at man kan løse visse ting på anden vis end lige med det, og jeg kunne da også godt tænke mig at vide, hvor stor en gruppe det egentlig drejer sig om.
Det er den ene ting.
Men det, jeg egentlig synes er meget vigtigt, er det her fine begreb, man gerne vil bruge i alle mulige sammenhæng: livslang læring.
Jeg fik nemlig ikke svar på det før.
Det er meget problematisk at se, hvordan der kan være sammenhæng mellem det og så den politik, regeringen fører på alle områder, for der er ved at tegne sig et meget tydeligt billede.
Hvad er det, man ønsker for den gruppe mennesker, som nu ikke reelt har mulighed for at starte en uddannelse eller tage hf osv. for at komme ind i det forløb, som jo er så ekstremt vigtigt?
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Jeg synes, det er lige stærkt nok at skulle høre
Venstres ordfører stå og fortælle, at det er billigere med det her nye forslag.
Det er fagene dansk, engelsk, fransk, matematik, naturfag, samfundsfag, tysk, dansk som andetsprog, historie, psykologi og basisundervisning i edb.
For de øvrige fag må deltagerbetalingen ikke overstige 400 kr.
Det er mindst en fem- eller seksdobling, måske en tidobling af brugerbetalingen. På de mennesker, der har været i Uddannelsesudvalget, hvad også fru Helga Moos har været, kan det ikke undgå at gøre indtryk, at på avu-delen stiger det op til 3.000-4.000 kr. om året, hvis man tager en fuld fagpakke, og på hf-niveau er vi oppe på 5.000-6.000 kr. Det er da næsten en tidobling i forhold til, hvad det er i dag, når vi snakker om hele pakker.
Det er da lidt frækt, synes jeg, at stå og sige, at det bliver billigere.
Det andet er, at jeg ikke har hørt fru Helga Moos forholde sig til udkantområderne.
Ikke nok med at der lukker
en række VUC-centre udeomkring, når man bor i et udkantområde, men samtidig bliver de geografiske afstande altså langt større for den del af målgruppen, der ikke har taget uddannelse før.
Synes Venstre, det er helt o.k.?
Helga Moos (V), 2002-11-07:
Vi kan jo lige så godt tale om, at man anvender VUC som folkeoplysning.
Jeg møder folk, der vedgår, at de hellere vil gå til folkeoplysning om dagen på VUC end om aftenen på aftenskole.
Det er deres valg, og det synes jeg de skal have lov til.
Så lad være med at lade som om det ikke foregår, for det gør det, og jeg mener i øvrigt også, at folk skal have lov til det.
Til fru Lene Jensen vil jeg sige: Det ligger i loven, og det er der ikke ændret ved, at VUC skal udbydes inden for en rimelig afstand.
Det har aldrig været udmøntet, hvad en rimelig afstand er, men det er i hvert fald beskrevet, og jeg er enig i, at det skal være inden for denne her rimelige afstand.
Vi kan jo se, hvad vi anser for en rimelig afstand for vores unge mennesker på ungdomsuddannelserne, og der har jeg indtil nu fundet, at der var et tættere netværk af VUC, end der har været af gymnasier og hf i tilbuddet til de unge mennesker.
Desuden er der fag, som har større søgning af dem, der anvender det som folkeoplysende aktiviteter, f.eks.
religion og psykologi
Hvis folk i stedet vælger at gå over i aftenskolerne, så er de i deres gode ret til det, og så må vi se på, hvad konsekvensen bliver.
Vi skal ikke opretholde VUC ved at lokke nogle gratis ind for at understøtte VUC's uddannelsesmæssige opgaver.
Jeg vil også sige, at vi jo har et skel i det her uddannelsessystem, hvor VUC kommer ind under en rammestyring,
præcis som vi har en rammestyring på erhvervsskolerne.
Så det her handler om, at vi lægger et skel, som ikke handler om faget, men om, at vi nu har med voksne at gøre.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
De gældende regler i dag er jo, at der ikke betales gebyr for kernefagene inden for den almene voksenuddannelse, og med hensyn til studieforberedende enkeltfag for voksne er der en række fag, der heller ikke betales gebyr for.
Der betales heller ikke gebyr for basisundervisning i edb.
Det fremgår i hvert fald af bemærkningerne til lovforslaget side 4 og 5.
Men nu vil regeringen så ud fra en kryptisk markedsfilosofi, der hedder efterspørgselsstyring, indføre deltagerbetaling på alle disse fag. Så spørger jeg: Hvorfor kun på VUC?
Hvorfor ikke de andre steder, på gymnasier, hvor der er hf-kurser f.eks.?
Hvordan hænger alt det her i øvrigt sammen med de mange gange, jeg har hørt Venstres ordfører stå her på talerstolen og tale om, at man prioriterer de kompetencegivende uddannelser?
Hvad kalder fru Helga Moos de uddannelser, de fag, de prøver, man kan tage på VUC?
Lene Jensen (S), 2002-11-07:
Jeg kan forstå på fru Helga Moos, at for Venstre er det helt o.k., hvis VUC nogle steder må lukke, fordi der er nogle, der vælger aftenskole i stedet for.
Det var det svar, jeg fik.
Skal jeg forstå det på den måde, at det kun er den folkeoplysende del af VUC, der skal lukke?
Ellers bliver konsekvensen jo, at hvis de, som vælger aftenskolen i stedet for, ellers var dem, der udgjorde den volumen, der gør, at der kan opretholdes et VUC-tilbud, så bliver det jo de rynkede ansigters flugt til aftenskolerne, der gør, at de andre ansigter - deriblandt de hærgede, I ved, de, som aldrig rigtig har fået nogen uddannelse i det her samfund - ikke længere har et tilbud i nærheden af, hvor de bor, men kun et, som måske ligger 25 km eller 40 km væk.
Hvordan skal det forstås?
Ville det så ikke i virkeligheden være lettere at gå ind for den aldersbegrænsning, som jeg er modstander af, og som fru Helga Moos også erklærer sig som modstander af, om end det ikke helt hænger sammen?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Fru Helga Moos vender tilbage til det med, at VUC har mange ansigter.
Jamen der er en klar formålsbestemmelse med VUC, det er jo kompetencegivende uddannelse, det er nogle bestemte fag, og de kvalificerer på - hvad man kan kalde - folkeskoleniveau og kvalificerer på hf-niveau.
Det er ansigtet. Derfor vil jeg godt spørge efter, hvad det er for nogle andre ansigter.
I den forbindelse kan jeg forstå, at fru Helga Moos er imod at lave aldersafgrænsning, men nu kan jeg så forstå, at der er en anden afgrænsning.
De, der er sådan lidt grå i det, skal til at betale.
Og specielt de, der er lidt rynkede, skal betale noget ekstra.
Vi havde besøg forleden i Folketingets Uddannelsesudvalg af VUC Thy-Mors, og der var også en VUC-studerende med.
Han var glat, helt glat.
Han var et ungt menneske.
Han skulle til at betale, og han fortalte, at han ikke havde råd til det i fremtiden.
Jeg ved ikke rigtigt, hvordan Venstre mener, at man kan lave en skelnen mellem den ene type og den anden, for man rammer jo alle over én kam.
Så kan det godt være, at Venstre har bugseret folk ind i nogle bestemte båse, men det står der jo ikke noget om i lovforslaget.
Helga Moos (V), 2002-11-07:
Jeg er altså overbevist om, at det her nok skal gå.
Jeg vil sige både til fru Rosenkrantz-Theil og til hr. Carsten Hansen, at noget af det, det måske kunne føre med sig, at vi laver den differentiering, var, at der var flere, der ville vælge fagpakkerne.
Der var flere, der ville gå ind og sige, at nu målretter vi vores aktiviteter mod en uddannelse, som gør, at vi kan komme videre i systemet.
Det koster faktisk ikke noget, som folk ikke kan overkomme, hvis amterne vil bære sig fornuftigt ad - og hjælp lige med det. Som det er i øjeblikket, har man jo en deltagerbetaling.
En fagpakke består af fire fag, og i forhold til, at man i øjeblikket ikke får sit gebyr tilbage, så er der faktisk mulighed for at slippe billigere igennem med sine fagpakker, end man gør nu med gebyret.
Så jeg er ret fortrøstningsfuld. Jeg er også fortrøstningsfuld med hensyn til, at nogle vil vælge at gå et andet sted hen i uddannelsessystemet.
Det er jo så vores opgave at få betalingen bagved til at være fornuftig, men jeg mener ikke, at vi skal holde liv i VUC, hvis folk hellere vil gå på hf.
Vi har altså frit valg blandt uddannelsesinstitutioner.
Men når det har mange ansigter, mange opgaver, så er det også i orden, at vi behandler folk lidt forskelligt.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-07:
Fru Helga Moos siger, at VUC skal have mange ansigter.
Det synes jeg er rigtig fint.
Og nogle af de ansigter er jo netop at kunne tilbyde nogle uddannelsesmuligheder til mennesker, som slet ikke har nogen grunduddannelse overhovedet, men også til mennesker, som er kortuddannede og har brug for en opkvalificering.
Det er jo noget, regeringen virkelig godt kan forstå, for man hører jo gang på gang om livslang læring og uddannelse til alle, og hvor vigtigt det er, at vi hele tiden bliver opkvalificeret.
Men vil man ikke netop med dette lovforslag med større brugerbetaling på forhånd hægte netop denne gruppe af mennesker af, som i den grad har brug for netop denne opkvalificering og har brug for at komme i gang med livslang læring, og dermed også ganske klart signalere, at livslang læring åbenbart er for nogle bestemte grupper af mennesker?
Eller hvordan kan man få tingene til at hænge sammen, når man på forhånd faktisk har hægtet en gruppe mennesker af, som der er brug for, og som også har brug for at få de kompetencer, som man jo hører suk efter hele tiden - også fra Venstre?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Det provokerer mig, at Venstre siger, at vi har et frit valg af uddannelsesinstitutioner.
Det sagde Venstres ordfører for et kort øjeblik siden heroppe.
Så vil det frie valg selvfølgelig ikke eksistere for dem, der ikke har særlig mange penge.
Så er der kun et frit valg for nogle i det her samfund, og så kan man vel næppe tale om og sige som generel bemærkning, at vi har et frit valg blandt uddannelsesinstitutioner.
Sådan er det jo ikke længere.
Vi havde i Uddannelsesudvalget besøg af en ung fyr, som tidligere blev omtalt heroppefra.
Han fortalte, at en af hans klassekammerater har 900 kr. om måneden til sig selv, når faste udgifter er betalt.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører opfatter det, som om man har
et frit valg med hensyn til uddannelsesinstitutioner, når der pålægges brugerbetaling, og man har 900 kr. til sig selv om måneden.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-07:
Til fru Line Barfod, som siger, at vi tilbyder de her forældre dårligere vilkår: Jeg mener ikke, at vi tilbyder dårligere vilkår til de forældre, og jeg er ikke enig i, at det er dårligere vilkår.
Jeg er simpelt hen direkte uenig. Til fru Margrethe Vestager, som mener, at jeg vurderer: Jeg vil ikke vurdere, men jeg mener, at det er de voksne, vi igen og igen og igen taler om, og det er arbejdsmarkedet, men jeg tror, at enhver forælder ved, at det er trist at skulle hive børnene op tidligt om morgenen osv.
Jeg tror, at hvis vi i den situation spurgte børnene: Hvad vil du helst?, så ville de vurdere: Jamen vi vil da helst blive hjemme.
Men det er jo ikke det, der er situationen nu, det er ikke os, der skal vurdere, det er ikke os, der skal prioritere; det skal de ude i kommunerne.
Sanne Rubinke (SF), 2002-11-07:
Ligesom sidst - for det er jo rigtigt, hvad der er blevet sagt flere gange, at det er et genbrugsforslag - støtter SF det.
Og det gør vi, ligesom vi også gjorde det under forhandlingerne om førtidspensionsreformen.
Vores begrundelse for at støtte forslaget er også den samme som dengang. Vi synes simpelt hen, det er uretfærdigt og urimeligt, at det er en tildelingsdato, der er afgørende for den enkeltes forsørgelsesgrundlag i måske mange år fremover.
Vi støtter det vel vidende, at en ændring rent faktisk vil kræve ændringer i det indgåede forlig, som vi også er en del af, og at det vil være nødvendigt, at andre partier bag forliget end SF kan se de her urimeligheder og derfor vil ændre standpunkt.
Med hensyn til de kommentarer, der har været om, at det her ensidigt går på at løfte en indkomst hos nogle, for hvem det kan være fordelagtigt, vil jeg da gerne sige, at vi i SF ikke synes, vi behøver at skamme os over at støtte et forslag, der ensidigt går på at højne indkomsten for de af førtidspensionisterne, der i forvejen hører til nogle af de allerfattigste i det her land.
Det er ikke nogen skjult hensigt for os, det er en erklæret hensigt og et mål.
Line Barfod (EL), 2002-11-07:
Nu er det jo ikke muligt at spørge et barn på hverken ½, 1 eller 1½ år
, så det, vi må forholde os til, er, at det er forældrene, der har valgt det, de vurderer er det bedste for barnet ud fra deres kendskab til barnet og til deres egen situation.
Jeg kan ikke forstå, vil jeg gerne sige til fru Tove
Hvorfor skal børn af forældre, der er på kontanthjælp, på SU eller på andre former for overførselsindkomster, have dårligere vilkår end andre børn?
Jeg siger ikke, at det er dårligt at gå hjemme, hvis forældrene ønsker det, men hvis forældrene vurderer, at det er rarest og bedst for barnet og den samlede familie, at barnet er i et godt pædagogisk dagtilbud, hvorfor skal det barn så ikke have den mulighed?
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-07:
Til fru Line Barfod: Nej, selvfølgelig mener jeg ikke, at alle børn af kontanthjælpsmodtagere er udsatte, men blandt de børn, der er udsatte, og blandt de børn, der har brug for ekstra hjælp, er der jo mange, som er børn af kontanthjælpsmodtagere eller modtagere af overførselsindkomster på en eller anden led.
Fru Margrethe Vestager vil jeg selvfølgelig give ret i, at det er det allerbedste, at alle familier kan vælge, præcis hvornår man ønsker børnene passet, præcis hvor man ønsker dem passet og af hvem; det er klart, at det er det optimale.
Men når det nu er sådan, at der er nogle få kommuner, hvor der ikke er pasningsgaranti, og hvor man så skal prioritere, så synes vi, det er en meget fornuftig og god måde at prioritere på, at man siger: Jamen de, som står og får tilbudt et arbejde, skal da for alt i verden have mulighed for at tage det arbejde, mens forældre, som ikke har andre problemer end ledighed, så måske skal passe deres børn selv to eller tre måneder længere.
Det kan vi ikke se er at straffe de forældre.
Vi glemmer igen at se på: Hvad er det børnene ønsker?
Hvis vi spurgte et barn på ½ år, på 1 år, på 1½ år, så ville det barn altså allerhelst blive hjemme hos mor og far.
Margrethe Vestager (RV), 2002-11-07:
Det er med nogen skuffelse, jeg bliver nødt til at stille det her spørgsmål til fru Tove Videbæk, for jeg troede egentlig, at man i Kristeligt Folkeparti netop respekterede familiens beslutning i forhold til, hvad man mente der var bedst for familien samlet set.
Og forældre træffer nu engang beslutning ud fra en vurdering af, hvad der er bedst for børnene i forhold til forældrenes situation i øvrigt, uanset om de er ledige eller om de ikke er ledige.
Derfor har jeg svært ved at forstå, at forældre, som bliver skubbet ned ad ventelisten, ikke skal opfatte det som en straf for, at de er ledige, at deres børn ikke kan blive passet.
De har bedt om at få en plads, og de oplever, at de bliver forskelsbehandlet, fordi forældrene ikke har skaffet sig et arbejde.
Hvis ikke det må opfattes som en straf og som en meget nedladende holdning til familiens ønske om, at børnene kan blive passet uden for hjemmet i hvert fald i nogle perioder i løbet af dagen, så ved jeg ikke, hvad det skal opfattes som.
Line Barfod (EL), 2002-11-07:
Jeg blev lidt forundret over at høre ordføreren fra
Kristeligt Folkeparti, og jeg vil gerne høre, om fru Tove Videbæk mener, at alle børn af kontanthjælpsmodtagere er udsatte, og at alle børn af kontanthjælpsmodtagere derfor skulle have mulighed for at komme op på ventelisten, fordi de har særlige sociale problemer
Det er nemlig ikke det indtryk, jeg har af børn af kontanthjælpsmodtagere.