Karen Jespersen (S), 2000-04-04:
Ja, i forlængelse af finansministerens betragtninger omkring de økonomiske rammer for kommuner og amter, så er det også sådan, at kommunerne allerede har givet udtryk for, at de oplever, at de står over for et meget stort behov for udbygning og vedligeholdelse af bygninger, ikke mindst på folkeskoleområdet.
Og der er også et stigende investeringsbehov, fordi der er udsigt til et stigende antal børn i den skolesøgende alder.
Det er jo et af den slags behov, som er relativt nemt at måle og forudse.
Det er i tilknytning til ikke mindst skoleområdet, at flere kommuner jo har givet udtryk for nogle overvejelser omkring behov for penge til at foretage de investeringer.
Og det er her, bl.a. diskussionen om de nye arrangementer i det, der hedder »sale and lease back«, altså at sælge bygninger og leje dem tilbage, er kommet ind i billedet, fordi de kommuner, der har gjort brug af de arrangementer, henviser til et mere påtrængende behov for likvide midler. Jeg synes, det er betænkeligt, at så mange kommuner gør brug af sale og lease back, for vi kan se, at det er ret uoverskueligt, hvordan de egentlig indretter sig, og vi kan også se, at det ikke er så nemt gennemskueligt, hvad det betyder for kommunens økonomi på lidt længere sigt.
Altså der er en risiko for, at kommunen her optræder som spekulant, hvad enten det er tilsigtet eller ej, og det betyder jo, at der er en risiko for borgernes penge, skattekroner, på lidt længere sigt.
Derfor har jeg bedt et revisionsfirma om at se nærmere på de arrangementer med henblik på at vurdere, om der er brug for at foretage en eller anden regulering.
Jeg regner med, at den undersøgelse vil foreligge i løbet af en måned eller to, og den vil jeg så også diskutere med KL.
Det er jo sådan, at Kommunernes Landsforening selv har bedt regeringen om at se på de her salg og lej tilbage-arrangementer og faktisk har bedt regeringen direkte om at komme med et indgreb.
Men hvad det så siger om behovet for lånemuligheder,
er ikke noget, som man kan sige noget som helst om nu, for det vil jo bygge på et overslag over kommunernes og amtskommunernes skatteindtægter og fremskrivning af udgiftsniveau og forskellige andre ting, men det er klart, at det er noget af det, der vil indgå i forhandlingerne.
Men vi er nødt til at have det overslag, inden vi overhovedet kan foretage en egentlig vurdering og selvfølgelig også høre, hvad kommunerne har at sige om deres samlede situation.
Der et andet spørgsmål, som jeg også synes er vigtigt, og det er, at det jo ikke er sådan, at alle kommuner uden videre har de samme vilkår; det er jo et gammelkendt tema.
Men vi kan vi jo se, at den vækst og gode økonomi, der har været i løbet af de seneste 7 år, er slået igennem på lidt forskellig vis i de forskellige kommuner i de forskellige dele af landet.
Der er lige lavet en regionalpolitisk redegørelse, som Folketinget får mulighed for at diskutere.
Og jeg tror også, at noget af det, vi kommer til at snakke om under kommunalforhandlingerne, bliver de vilkår, der er for forskellige egne af landet, og hvordan man kan tage højde for at modvirke en affolkning af yderområderne, af landdistrikterne.
Der er jo bl.a. også en debat i øjeblikket om kommunestørrelser, hvor regeringen jo har sagt, at vi ikke vil komme og tvinge en kommunalreform ned over hovedet på kommunerne, men derfor kunne man jo godt diskutere: Hvad er hensigtsmæssigt for landdistrikterne, yderområderne, med hensyn til kommunestørrelser?
Hvad er det egentlig, der bedst sikrer bæredygtige, robuste landdistrikter i vores land?
Endelig er der jo så hele spørgsmålet om serviceniveauet, som finansministeren gjorde meget ud af, og jeg skal bare knytte nogle meget få kommentarer til det spørgsmål.
Dér mener jeg, det er vigtigt at huske på, at når vi har et meget decentralt samfund, så indebærer det jo samtidig, at vi ikke kan have en meget detaljeret lovgivning.
Men det betyder jo, at der netop er et spillerum for meget store forskelle.
Det er meget langt også ønskværdigt, men nogle af de forskelle er jo også udtryk for dårlig kvalitet, og kommunerne siger jo selv, at der er et behov for en kvalitetsforbedring dér, hvor kvaliteten ikke er god nok.
Jeg mener, at et alternativ til at begynde at lave detailregulering i lovgivningen i virkeligheden er et samarbejde mellem kommunerne og regeringen om, hvad god kvalitet er, og hvordan vi sikrer implementeringen af den i det forløb, der ligger mellem selve lovgivningen og så indsatsen over for den enkelte borger.
Så det tror jeg også bliver noget af det, vi kommer til at snakke om.
Endelig vil jeg godt sige med hensyn til det rummelige arbejdsmarked, at det jo dér er meget vigtigt at huske på, at udlændinge og indvandrere i dag udgør en tredjedel af de langvarige kontanthjælpsmodtagere.
Derfor er hele indsatsen omkring det rummelige arbejdsmarked meget vigtig, når vi taler om integration af flygtninge og indvandrere i vores samfund.
Forhandling