runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Jeg har jo skriftligt spurgt statsministeren, om statsministeren vil tage kontakt til den amerikanske præsident for at få afklaret situationen, netop fordi man ikke kender den.
Og den 1. april svarede statsministeren så: Jeg har ingen intentioner om at tage kontakt til USA's præsident i anledning af den tidligere irakiske hærchefs forsvinden fra Danmark. I første omgang troede jeg, at det var en aprilsnar, men nu forstår jeg på svaret her, at statsministeren faktisk mener det.
Han vil ikke have oplysninger frem i denne her sag.
Han vil ikke have afklaret, om USA og USA's præsident på en eller anden måde ligger inde med viden i denne her sag.
Og så er spørgsmålet bare: Hvorfor vil statsministeren ikke det?
Jeg synes da, det må være i statsministerens interesse at kunne gå ud og fortælle, at han har snakket med George i telefonen, og at George har sagt til ham: Selvfølgelig har vi ikke noget med det her at gøre.
Det synes jeg da må være det rareste også for statsministeren.
Hvad er statsministeren så bange for, at der skal blive sagt fra den amerikanske præsident, siden statsministeren ikke vil spørge ham?
Sandy Brinck (S), 2003-04-02:
Jeg må indrømme, at jeg er mindst lige så forundret som hr. Holger K. Nielsen.
Jeg håber, at statsministeren er klar over, at Interpol er en postkasse og intet andet.
Så når man udsender en efterlysning dér, så er det altså ikke den aktivisme, som statsministeren ellers plejer at slå til lyd for.
Det er da noget, regeringschefen må påtage sig.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-04-02:
Næ, jeg har såmænd bare læst aviserne, og det synes jeg også at statsministeren skulle gøre i den her sag.
Der er i en række meget seriøse både aviser og tidsskrifter adskillige artikler om hærchefens nuværende skæbne, og det, jeg beder om, er at få afkræftet eller bekræftet, om de er rigtige.
Han er en meget nyttig mand i øjeblikket.
Derfor ville det da være naturligt, at den danske regering i det tilfælde fik afklaret hos vores nærmeste allierede, om det her passer eller ej.
Under alle omstændigheder må den her sag vel have så stor vægt.
Når man tænker på, hvordan Venstre og De Konservative omtalte hærchefen i sin tid, når man tænker på, at der kører en retlig undersøgelse mod ham her i Danmark for krigsforbrydelser, når man tænker på, at han er stukket af fra et dansk varetægtsfængsel, så må det da være en sag, som statsministeren må være lidt mere seriøs omkring, end det svar, han giver her i dag, giver anledning til at tro på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Jeg kan svare klart: Nej, det agter jeg ikke at gøre.
Den sag behandles af andre myndigheder, og der hører den hjemme.
Jeg kan forstå på hr. Holger K. Nielsen, at han ligger inde med meget sikre oplysninger om hærchefens opholdssted og skæbne og omstændigheder i øvrigt vedrørende hærchefens forsvinden.
Jeg synes da, hr. Holger K. Nielsen skulle stille de oplysninger til rådighed for de relevante myndigheder, siden hr. Holger K. Nielsen er i besiddelse af informationer, som vi andre ikke er i besiddelse af.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-04-02:
Jamen det her er jo fuldstændig til grin.
Det er fuldstændig til grin, at regeringen kører det her så lemfældigt.
Det er jo naivt at forestille sig, at de danske justitsmyndigheder kan få manden udleveret.
Han har meget tæt kontakt til amerikanske militærmyndigheder.
Han er med i krigen dernede, og derfor er det jo helt naivt at forestille sig, at det danske politi kan gå til det amerikanske politi og sige: Vi har en eller anden mand, som vi godt vil have, at I udleverer til os.
Det er jo hamrende naivt.
Det, jeg så spørger om, er: Vil man undersøge, om han bliver beskyttet af de amerikanske militærmyndigheder i øjeblikket?
Det er ikke noget, som det danske Justitsministerium kan foretage sig, det må statsministeren tage sig af.
Det er et niveau, der er betydelig højere end det, som de danske justitsmyndigheder kan tage sig af.
Derfor vil jeg godt spørge igen: Vil den danske statsminister tage direkte kontakt til den amerikanske regering med henblik på at få afklaret, om hærchefen er under amerikansk militærbeskyttelse i øjeblikket?
Og hvis han er, vil man så bede om, at han bliver udleveret til Danmark?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Der er mange rygter og løse forlydender i omløb.
Men jeg kan sige, at Justitsministeriet har oplyst, at
i forlængelse af de eftersøgninger og undersøgelser, der blev iværksat umiddelbart efter hærchefens forsvinden, er man naturligvis nu i gang med at følge op på de forskellige efterforskningsmuligheder og foreløbige oplysninger, der foreligger i relation til hans forsvinden og mulige opholdssted.
Disse tiltag omfatter bl.a. kontakter til relevante udenlandske myndigheder, herunder de amerikanske.
Når der er grundlag for det, bl.a. gennem nærmere oplysning om, hvor hærchefen befinder sig, vil det naturligvis straks blive fulgt op, og det vil herunder blive afklaret, om der er mulighed for udlevering af hærchefen fra det pågældende land.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-04-02:
Sagen om den irakiske hærchef fortsætter jo.
Det sidste, vi har kunnet læse i dag,
er, at der gik 5 timer, før politiet fik udsendt en efterlysning af manden.
Man kan jo sige, at det tyder på en rimelig lemfældig omgang med denne her sag og en amatørisme, man ikke troede skulle være mulig i det danske politi.
Men nu er fuglen jo fløjet, og det, det så drejer sig om, er: Vil man være med
til at indfange fuglen igen?
Efter alle forlydender er han under amerikansk beskyttelse.
Han befinder sig et sted omkring Irak.
Han bliver formentlig anvendt af USA i den militære strategi, som man bruger i forhold til Irak, og derfor er det vigtigt at få afklaret, om den danske regering vil sætte hårdt imod hårdt over for USA for at få manden udleveret til Danmark.
Sandy Brinck (S), 2003-04-02:
Statsministeren står og advarer mod at drage forhastede konklusioner.
Jeg vil bare sige, at det er statsministerens egen konklusion, jeg spørger til, en konklusion, statsministeren drog i sidste uge, om, at der burde have været udvist rettidig omhu af de relevante myndigheder. Jeg har meget svært ved at forstå, at en statsminister ikke kan pege på nogle myndigheder, som er relevante i sådan en sag.
Der må da være en smule sund fornuft.
Jeg nævnte nogle i sidste uge, og jeg nævner dem gerne igen: Det kunne være politiet, det kunne være anklagemyndigheden, den øverste chef for begge er justitsministeren.
Statsministeren må da selv kunne pege på nogle myndigheder, som har haft med denne her sag at gøre, og som statsministeren har konkluderet har fejlet.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-04-02:
»Vil statsministeren tage kontakt til den amerikanske regering med henblik på at få afklaret, om den forsvundne irakiske hærchef Nizar al-Khazraji er under amerikansk beskyttelse, og vil regeringen i givet fald stille krav til den amerikanske regering om, at han udleveres til Danmark?«
Morten Bødskov (S), 2003-04-02:
Det er simpelt hen for tyndt, at statsministeren ikke er i stand til at komme tættere på et bare nogenlunde sammenhængende svar i denne sag.
Man kan jo sige, at den interesse, som statsministerens eget parti og hans kolleger i regeringen havde for denne her person, inden de kom i regering, virkelig er forsvundet efterfølgende.
Det er anden gang, at det går galt i det her system.
Det burde have foranlediget statsministeren til som regeringschef at få styr på det her noget hurtigere.
Vi har nu i snart 14 dage ventet på den redegørelse, som statsministeren nu har henvist til adskillige gange.
Kan vi ikke komme det bare lidt nærmere?
Det er jo helt åbenlyst, at disse myndigheder ikke har udvist rettidig omhu.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Det kan jeg slet ikke kommentere.
Jeg kender intet som helst til de påstande, som hr. Søren Søndergaard her bringer til torvs.
Dem synes jeg hr. Søren Søndergaard skulle drøfte med den tidligere justitsminister.
Det er i hvert tilfælde ikke noget, jeg har nogen informationer om.
Så det giver mig slet ikke grundlag for nogen som helst kommentarer eller bemærkninger.
Jeg skal kun sige til fru Sandy Brinck og hr. Morten Bødskov, når nu hr. Morten Bødskov efterlyser, hvilke konsekvenser man skal drage af det her, at jeg bare vil sige to ting.
For det første: Jeg sagde klart i sidste uge, og jeg vil gerne gentage det her, at det selvfølgelig er utilfredsstillende, at hærchefen er forsvundet, og at det klart er et udslag af, at der ikke har været udvist rettidig omhu i denne her sag.
Det fører mig så frem til min anden bemærkning
, når så hr. Morten Bødskov spørger om, hvilke konsekvenser det så skal have.
Jeg vil gerne sige, at der synes jeg altså, at man skylder de involverede parter i en sådan sag, at man ser en samlet redegørelse for, hvad der egentlig er foregået, og hvad der eventuelt ikke er foregået, før man overhovedet drager den type konklusioner.
Det hører dog til almindelig anstændig behandling af andre mennesker og af myndigheder at få lov til at se det i sammenhæng.
Det er faktisk ubegribeligt, at medlemmer af et parti, som i så mange år har været i regering, virkelig mener, at vi skal til at behandle myndigheder og personer så lemfældigt, at man bare sådan skal drage konsekvenser uden at vide, hvad der rent faktisk er foregået.
Jeg er altså i den situation, at jeg ikke har set en sådan redegørelse.
Den kommer, og når den kommer, må alle jo vurdere, om der på den baggrund er nogen anledning til at drage konsekvenser.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-02:
Det kan jo ikke være kommet bag på hr. Søren Søndergaard og heller ikke nogen af dem, der stemte i Folketinget i forbindelse med beslutningsforslaget, at jeg hele tiden nævnte tre elementer: det militære, det humanitære og det stabiliserende, genopbyggende.
Jeg har netop i dag et aktstykke i Finansudvalget, som drejer sig om det humanitære og det genopbyggende, fordi vi jo hele tiden har set, at det militære altså også kan have humanitære konsekvenser, som vi ønsker at mildne så meget som overhovedet muligt, og altså også kan skabe behov for en meget hurtig stabilisering og genopbygning.
De tre ting har vi jo hele tiden sagt i alle de 20 timer, vi havde debat om dette.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-02:
Jeg håber, at statsministeren er i stand til også i det her at bevare besindelsen, for det, jeg gjorde, var jo, at jeg satte tal på, hvor mange dræbte der er. Der er en organisation dernede, der tæller op på den måde, at når de har fået et dødstal bekræftet fra to steder, der er uafhængige af hinanden, så siger de, at så har vi dokumentation nok. Deres tal er i øjeblikket omkring 500 dræbte.
Det er fuldstændig uskyldige mennesker: børn, der leger; en familie, der er af sted, som manden på forsiden af Jyllands-Posten i dag, der pludselig mister hele sin familie.
Det er krigens alvor, og det er det, statsministeren har et direkte ansvar for, for statsministeren har spillet den der fremtrædende rolle for at trække Danmark ind i krigen sammen med regeringspartierne og Dansk Folkeparti, og der synes jeg, at statsministeren skal påtage sig det ansvar, ikke kun fordi jeg siger det, for det kunne statsministeren måske leve med, men også fordi FN's generalsekretær Kofi Annan jo understregede, at de krigsførende lande har et direkte ansvar for de humanitære konsekvenser af den krig, de har valgt at igangsætte nu.
Det vil sige, at det daglige bombardement med død, med ødelæggelse, med lemlæstelse og med sammenstyrtede huse er et direkte ansvar for de krigsførende parter og statsministeren selv.
Når jeg så spørger om den humanitære katastrofe, henviser statsministeren til flygtningene og siger, at når der ikke er store flygtningestrømme, er den nok ikke så omfattende.
Men sådan kan man da ikke vurdere det.
Det afgørende sker i de byer, der i øjeblikket er fanget i krigen.
Lige nu sker det i Basra, uden vand, uden mad, uden medicin, uden mulighed for at få sårede ud.
Når det går los i Bagdad, som er en by med 7 millioner indbyggere, kommer vi formentlig til at opleve den største humanitære katastrofe
siden Anden Verdenskrig.
Jeg vil sige til statsministeren: Dér har man som krigsførende part ifølge Kofi Annan et direkte ansvar.
Hvordan vil statsministeren røgte det ansvar?
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Men skal det forstås på den måde, at der skal laves et nyt beslutningsforslag i Folketinget og træffes en ny beslutning, fordi der i så fald er tale om en ny opgave?
Den er jo ikke omfattet af det beslutningsforslag, som er fremsat, og som er vedtaget.
Det omhandler udelukkende spørgsmålet om afvæbning og ikke noget som helst andet.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-02:
Danmark har sagt, at det drejer sig om at opfylde FN's Sikkerhedsråds resolutioner, som betyder, at Saddam Hussein skal afvæbnes.
Det har været vores argument, det har været vores motiv, og det er det, vi er gået i Folketinget om.
Samtidig ved vi jo også godt, at en krig - det har vi også sagt i Folketinget - kan have tre elementer: krigen, det humanitære og det stabiliserende.
Afghanistan
Man kan jo forudse, at når Saddam Hussein må afvæbnes med magt, vil Saddam Husseins regime også falde.
Så mener jeg, vi har et medansvar for, at Irak ikke bryder sammen og bliver til det rene kaos, men at man får stabiliseret en ny administration og får skabt basis for en ny regering i Irak.
Det følger jo også af krigens love, at vi har ansvar for, at vi ikke efterlader kaos, men at vi er med til at genopbygge det land, som, fordi Saddam Hussein ikke lod sig afvæbne fredeligt, er blevet bragt i en krig, og hvor jeg ikke forventer at Saddam Hussein sidder ved styret bagefter.
Men det har ikke været det, vi gik i Folketinget om, det har været fjernelse af masseødelæggelsesvåben.
Der har
hr. Søren Søndergaard ret, men det kan få de virkninger, som betyder, at vi skal ind at stabilisere, og der er det vigtigt, at det samfund så hurtigt som muligt stabiliseres.
Det vil vi medvirke til, og vi ønsker, at FN har en central rolle her.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Jamen i forlængelse af det vil jeg så godt spørge, hvad det betyder for det danske engagement i området, for i det beslutningsforslag, vi vedtog, og som bemyndigede det danske engagement, stod der i bemærkningerne: »På denne baggrund har USA taget initiativ til at opbygge en koalition af lande, der med anvendelse af militære magtmidler vil gennemtvinge irakisk efterlevelse af landets nedrustningsforpligtelser.«
Det vil sige, at det eneste, det drejer sig om, er at gennemtvinge nedrustningsforpligtelser, intet andet.
Det handler ikke om at indsætte et nyt styre, det handler ikke om at opbygge Irak, det handler ikke om noget som helst andet end lige præcis det her.
Derfor må man spørge: Hvis der ikke kommer et FN-sikkerhedsrådsmandat til en genopbygning af Irak, til en overgangsregering, eksisterer der så overhovedet
noget mandat for fortsat dansk tilstedeværelse i Irak?
Per Stig Møller (KF), 2003-04-02:
Spørgsmålet går ud på følgende: Vil udenrigsministeren redegøre for, om det er den danske holdning, at en irakisk overgangsadministration skal udpeges af koalitionen, særligt USA, eller om den skal udpeges gennem en proces inden for FN- systemet?
Der er svaret: Det er regeringens holdning, at FN og FN's Sikkerhedsråd bør gives den stærkest mulige rolle i forbindelse med en overgangsadministration i Irak i forbindelse med levering af humanitær bistand til Irak og i forbindelse med genopbygningen af Irak.
Det vil her være afgørende, hvad Sikkerhedsrådet og heriblandt navnlig de fem permanente medlemmer af Sikkerhedsrådet er enige om.
Både fra britisk og fra dansk side har vi over for USA påpeget, som jeg sagde før,
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
»Vil udenrigsministeren redegøre for, om det er den danske holdning, at en irakisk overgangsadministration skal udpeges af koalitionen, særligt USA, eller om den skal udpeges gennem en proces inden for FN-systemet?«
Per Stig Møller (KF), 2003-04-02:
Som jeg oplyste, er det en diskussion mellem koalitionens partnere, hvilken rolle FN skal have bagefter.
Jeg skal også gøre opmærksom på, at for at kunne lave en genopbygningsindsats, og hvis FN skal med, kræves en sikkerhedsrådsresolution, som man har diskuteret med statsministeren tidligere i dag.
Hvordan de forskellige medlemmer af Sikkerhedsrådet stiller sig til den resolution, ved jeg ikke på indeværende tidspunkt.
Det er der faktisk ingen der ved.
Der er forskellige holdninger, og den amerikanske administrations opfattelse er så den, der citeres fra Colin Powells tale.
De er ikke helt sammenfaldende, kan jeg konstatere. Jeg sagde også i mit svar, at der er forskellige opfattelser i den amerikanske administration for tiden.
Beslutningen er ikke truffet.
Det, spørgsmålet drejer sig om, er den amerikanske administration, og der er beslutningen ikke truffet.
Jeg har så gjort opmærksom på, hvad den danske opfattelse er, og den er blevet givet videre til amerikanerne og vil blive givet videre til amerikanerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Jamen jeg spørger præcis til det, jeg har spurgt om skriftligt.
Hvad er holdningen i det amerikanske udenrigsministerium?
Så nævner udenrigsministeren en række citater, der lægger op til, at det amerikanske udenrigsministerium er åbent over for, at alle mulige andre skal være med, og så tillader jeg mig at citere et par helt konkrete citater, hvor det slås fast i en tale af Colin Powell, holdt i Huset i USA, at »vi påtog os ikke denne byrde med vores koalitionspartnere for dernæst ikke at have en signifikant dominerende kontrol over, hvordan det udvikler sig i fremtiden.«
Så spørger jeg bare udenrigsministeren: Er der ikke meget, der tyder på, at Colin Powells opfattelse, det amerikanske udenrigsministeriums opfattelse er, at det her ikke er noget, FN skal have indflydelse på; det er ikke noget, som FN skal bestemme over, uanset hvor mange resolutioner der kommer? Det her er noget, som signifikant skal domineres af USA.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-02:
Det kan Søren Søndergaard så ved lejlighed drøfte med Colin
Powell
Det, jeg bliver spurgt om - og de her spørgetider udvikler sig jo til, at man spørger om alt muligt andet end det, man kaldes herned for at svare på - er, om jeg vil redegøre for opfattelsen i det amerikanske udenrigsministerium af rollen, og der forstår jeg, at hr. Søren Søndergaard kender svaret; så behøver han jo ikke at spørge mig.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Jeg har fuld forståelse for, at udenrigsministeren selvfølgelig ikke kan læse alle Colin Powell's taler, så jeg vil læse et par afsnit op for udenrigsministeren.
Colin Powell sagde bl.a.: Vi har påtaget os en større forpligtelse for at sikre, at der er en fungerende irakisk regering, der støttes af koalitionen, og hvor tyngdepunktet ligger i koalitionen i både civil og militær forstand.
Han fortsatte: Vi påtog os ikke denne enorme byrde med vores koalitionspartnere for dernæst ikke at have en signifikant dominerende kontrol over, hvordan det udvikler sig i fremtiden.
Er det ikke rimeligt klart, at det, Colin Powell her siger, ikke når han snakker med den danske udenrigsminister, ikke når han holder møde med pressen på Azorerne, men når han snakker i Huset i USA, er, at USA skal have en signifikant dominerende kontrol over, hvad der foregår?
Per Stig Møller (KF), 2003-04-02:
Jeg har ikke læst talen, så jeg kan ikke kommentere den, men jeg kan sige, at jeg har talt med Colin Powell.
Jeg kan ikke læse alle de taler og heller ikke nå at se alle de forelæsninger og diskussioner, der finder sted på de internationale tv-kanaler for øjeblikket.
Det er ikke muligt.
Men min pointe er, at FN skal have en central rolle, at der skal skabes en irakisk administration meget hurtigt, at FN skal være med til at stabilisere denne administration, og at USA ikke har nogen interesse i at have en lang rolle i fredsprocessen, når krigen er ophørt.
Det er også, hvad jeg har givet til kende over for Colin Powell, og det drøfter vi videre i morgen.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Ja, det var jo en fin erklæring, som England og Frankrig udsendte fra mødet på Azorerne; det var jo også
, før krigen gik i gang.
Jeg vil bare høre, om udenrigsministeren er bekendt med den tale, som Colin Powell holdt til et udvalg i Kongressen den 26. marts, og hvad udenrigsministerens kommentar er til indholdet i den tale.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-02:
Spørgsmålet lyder: »Vil udenrigsministeren redegøre for opfattelsen i det amerikanske udenrigsministerium af FN's rolle efter en eventuel afslutning på krigen mod Irak?«
Nu står der en eventuel afslutning i spørgsmålet, men jeg går sandelig ud fra, at der på et eller andet tidspunkt kommer en afslutning.
Spørgsmålet om FN's rolle i forbindelse med administrationen af Irak i en overgangsfase før dannelse af en ny irakisk regering efter fjendtlighedernes afslutning og i genopbygningsindsatsen i Irak er en sag, som afgøres af FN's Sikkerhedsråd, altså FN's rolle afgøres af FN's Sikkerhedsråd.
Hvis konflikten kommer, agter vi hurtigst muligt at søge vedtagelse af en ny sikkerhedsresolution, som bekræfter Iraks territoriale integritet, sikrer hurtig levering af humanitær bistand og godkender en passende administration af Irak efter konflikten.
Såvel USA som Storbritannien forudser en rolle for FN
efter ophøret af den militære konflikt.
Omfanget af FN's involvering er et spørgsmål, som stadig drøftes mellem USA og Storbritannien.
umiddelbart i dag synes indstillet på ifølge medierne.
Danmark støtter det britiske ønske om en betydelig rolle for FN.
Det har jeg så sent som i fredags understreget over for Colin Powell.
Spørgsmålet er formentlig også stadig under overvejelse
Det afgørende vil være, hvad præsident Bush beslutter sig for.
Igen ifølge pressen kan man få indtryk af, at der i det amerikanske udenrigsministerium i dette spørgsmål er en mere åben holdning over for FN's rolle i konflikten end i andre dele af administrationen.
Men spørgsmålet er p.t. uafklaret og vil blive drøftet, bl.a. i morgen, på mødet mellem Colin Powell og EU's og NATO's udenrigsministre.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
»Vil udenrigsministeren redegøre for opfattelsen i det amerikanske udenrigsministerium af FN's rolle efter en eventuel afslutning på krigen mod Irak?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Jeg tror ikke, at jeg hverken benægtede eller noget som helst andet.
Jeg sagde, at jeg havde ingen bemærkninger og kommentar til det overhovedet, så jeg var slet ikke inde i nogen karakteristik af hr. Søren Søndergaards oplysninger.
Jeg ville netop slet ikke kommentere dem.
Så vil jeg blot sige to ting til fru Sandy Brinck, som for det første hævder, at jeg skulle have konkluderet, at der er ikke noget som helst af det her, der får konsekvenser eller fører til handlinger.
Det har jeg slet ikke udtalt mig om.
Jeg har bare sagt, at før man træffer den slags beslutninger, er det eneste rigtige, anstændige og ansvarlige at have en samlet redegørelse for, hvad der rent faktisk er passeret. Jeg synes, det er dybt deprimerende, at fru Sandy Brinck virkelig er af den opfattelse, at man bare sådan med løs hånd skal strø om sig med hurtige domme over, hvem der skulle have gjort hvad, og hvem der eventuelt har været forsømmelig med noget andet.
Det er i hvert tilfælde ikke nogen ansvarlig politisk holdning at have.
Lad mig som min anden bemærkning sige til fru Sandy Brinck, at når vi overhovedet kan komme i den situation, at en person som den tidligere irakiske hærchef er i landet, og andre i øvrigt også, er det jo på grund af den lemfældige udlændingepolitik, som blev ført under den tidligere regering, hvor der ikke var kontrol med noget som helst.
Da kan man jo så glæde sig over i befolkningen, at der nu er kommet en regering, hvor der er blevet strammet op, og hvor det altså er blevet væsentligt sværere for sådan nogle typer at komme ind i landet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Jeg vil bare informere statsministeren om, at det, jeg sagde, ikke var udtryk for nogen teorier eller rygter, som jeg behøver at orientere justitsministeren om.
Det er faktisk noget, som statsministeren kan læse i den redegørelse, som justitsministeren for lang tid siden har afleveret til Folketinget om denne sag, så det er fuldstændig kendt stof.
Jeg vil bare opfordre statsministeren til i hvert fald at lade være med at benægte fuldstændig åbenlyse kendsgerninger.
Det har ikke ret meget mening.