runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-08-24:
Jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsen har skrevet sit indlæg og spørgsmål til mig, inden han har hørt min tale, for jeg gav faktisk nogle bud på, hvad jeg har af visioner
for Europas udvikling.
Jeg hørte sådan set ikke noget fra hr. Holger K. Nielsen om, hvad det er for et Europa, SF vil.
Jeg hørte det sådan set heller ikke fra hr. Keld Albrechtsen.
Jeg hørte det sådan set heller ikke fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det gik mere på form og sådan lidt halløjsa.
Der var ikke rigtig noget indhold i den del af det.
Det beklager jeg, for det er jo sådan set meget rart for den danske befolkning at vide, hvad der er det alternativ.
Er det ikke rigtigt - det er til hr. Keld Albrechtsen - at Enhedslisten jo sådan set meget gerne ser, hvis der er et flertal i den danske befolkning, at Danmark så forlader EU, og at man sådan set stemmer nej til alle de konkrete forslag om samarbejde, fordi man dermed mener, at det er en trædesten, som Folkebevægelsen siger, til at komme ud af butikken?
Jeg vil gerne bede om de visioner.
Og så vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen: Vi kan jo lave mange juridiske skoleridt, men det her handler om politik, og det er fuldstændig klokkeklart - det er derfor, vi også har en folkeafstemning - at den danske grundlov klart understreger, at vi er en selvstændig nation.
Vi har folkerettens regler, og det er os, der træffer de politiske beslutninger om, hvad vores placering er.
Det er også derfor, vi har folkeafstemningen.
Sådan er det, og derfor er sådan en juridisk studiekreds her ikke voldsomt interessant, men jeg ved jo godt, hvad den skal bruges til: til at så mistillid til hele projektet.
Så til hr. Kristian Thulesen Dahl: Det mest konkrete spørgsmål, jeg fik, var det der med, om det ikke var meget rart med den flydende valuta og muligheden for devaluering. Jamen altså i dagens globale hav er flydende valuta og devalueringer ligesom at ligge på et badedyr ude på åbent hav.
Så prikker man hul på det og får en hulens fart hen over havoverfladen.
Problemet er bare, at når luften er tømt ud, så går man til bunds.
Aage Frandsen (SF), 2000-08-24:
Imellem hr. Claus Larsen-Jensens mange ord fik jeg jo så det indtryk - det er vel også det, Socialdemokratiet argumenterede ud fra - at når vi skal med i ØMU'en, så er det, fordi det er noget fælles; det er noget nødvendigt, fordi der er nogle fælles opgaver, der skal løses.
Jeg mener sagtens, at man kan klare at løse de fælles opgaver uden at være medlem af ØMU'en.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Claus Larsen-Jensen om, er: Hvorfor er Socialdemokratiet ikke optaget af at løse de problemer, som virkelig er grænseoverskridende, og som virkelig rammer Danmark, f.eks. på skatteområdet, hvor vi jo ser, at landene konkurrerer med hinanden om at sætte selskabsskatten ned?
Hvorfor kunne vi ikke i EU-regi sætte mere speed på og få en mimimumsgrænse for, hvor langt selskabsskatten kan komme ned?
Tilsvarende med hensyn til miljøafgifter og sundhedsafgifter, hvor der jo er et pres på, at vi skal sætte vores afgifter ned, selv om vi jo mener, at det er forkert at sætte dem ned.
Hvorfor slås Socialdemokratiet ikke for, at man i EU-regi på disse områder laver forpligtende samarbejde?
Det er langt mere grænseoverskridende end det, som ØMU'en skal dække over.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-08-24:
Jeg vil gerne spørge hr. Claus Larsen-Jensen, om han vil fjerne nødbremsen i alle de togvogne, som ikke har haft brug for at trække i nødbremsen de sidste 13 år.
Vi har jo i det danske samfund haft muligheden for at ændre på valutakursen i de sidste 13 år.
Vi har ikke gjort det, men vi har haft muligheden for det, og det har givet befolkningen en tryghed og det danske folkestyre - hvis man ellers tror på det - en tryghed.
Det er jo det, der ligger i at have en krone, sin egen valuta.
Så har man muligheden for
og friheden til i en nødsituation at benytte muligheden.
Det er vel ikke - må jeg sige til hr. Claus
Larsen-Jensen - det samme som, at hvis det skulle blive et ja til kronen den 28. september, altså et nej til euroen, så vil nejsigerne gå ud og devaluere kronen eller lade den flyde, overhovedet ikke.
Mig bekendt vil alle nejsigerne, hvor forskellige de end er, køre videre med den politik, vi har haft indtil nu, men bevare nødbremsen i dansk økonomisk politik.
Jes Lunde (SF), 2000-08-24:
Ja, den fik jo ikke ligefrem for lidt i hr. Claus Larsen-Jensens lange indledning.
Jeg kunne forstå, at Socialdemokratiets synspunkt er, at hvis der stemmes nej ved folkeafstemningen, så ødelægger man 18 års økonomisk politik. Jeg troede egentlig, at vi var færdige med de der skræmmebilleder.
Jeg troede, at efter at vismændene har slået fast, at det her ikke handler om økonomi, men handler om politik, og efter at den ene økonom efter den anden har været ude at sige, at det her ikke udløser nogen økonomisk katastrofe overhovedet, var vi færdige med den debat. Nu vil hr. Claus Larsen-Jensen genoplive den, og jeg kan forstå, at det kun kan lade sig gøre under ét tema, nemlig ved at finde nogle af dem, som har tænkt sig at stemme nej, og som så går ind for en anden valutakurspolitik.
Og så mener hr. Claus Larsen-Jensen, at befolkningen tror, at hvis det bliver et nej, så vil det blive de partier, der vil danne regering efter et nej.
Vi får altså lige direkte efter et nej en regering bestående af Dansk Folkeparti, Enhedslisten og JuniBevægelsen og Folkebevægelsen mod EU.
Det er da det eneste grundlag, som jeg kan se at der er for, at hr. Claus Larsen-Jensen kan påstå, at den økonomiske politik bliver ændret radikalt.
Det gør den jo ikke.
Kan vi ikke lige få Socialdemokratiet tilbage på banen igen og diskutere med udgangspunkt i realiteterne!
Der er en overvældende tilslutning herinde i Folketinget, inklusive fra SF, til at fastsætte kronekurspolitikken uændret - uafhængigt af folkeafstemningen.
Kan vi ikke få den erkendelse med fra Socialdemokratiets side?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-08-24:
Ja, ja, miljøet vil nogle sige, men det er kapitalbevægelserne.
Hvad er det, vi laver?
Det er, at landene i fællesskab rotter sig sammen i forhold til kapitalbevægelserne ved at få styr på de her ting.
Hvad er det, regeringen gør, og som vi også står for i Socialdemokratiet?
Det er at gøre en indsats på skatteområdet, erhvervsbeskatningen, med en adfærdskodeks, som vi knokler hårdt for at få igennem.
Og det er grønne afgifter, og dér er der vist i øvrigt enighed mellem SF og Socialdemokratiet.
Så vil jeg sige til hr. Frank Dahlgaard om nødbremser og andet: Man kan jo vælge den strategi at hænge ude på bagperronen på den bageste togvogn og håbe på, at man kan bremse en udvikling.
Det er faktisk fra vores vinkel lidt mere interessant at erobre lokomotivet og have styr på, hvor skinnerne skal lægges i den fremtidige europæiske udvikling, hvis jeg skal bruge det billede. Så vil jeg gerne sige til hr. Jes Lunde og også lidt til hr. Frank Dahlgaard: I fredags udsendte Folkebevægelsen mod EU en pressemeddelelse og havde en omtale i det ny Notat, hvor de direkte siger, at hvis det bliver et nej, så skal der lægges op til en genforhandling om Danmarks deltagelse i aftalerne med de andre eurolande.
Men jeg er da glad, hvis SF siger fra i forhold til det, og jeg sagde også lige præcis, at jeg havde noteret, at SF gør det.
Det er derfor, jeg spørger: Hvorfor så ikke få fordelene?
Ole Sohn (SF), 2000-08-24:
Det er da interessant at høre en ordfører forsøge at svare på spørgsmål ved at spørge spørgerne om, hvad de mener, hvilket jeg formoder hr. Claus Larsen-Jensen vil få svar på, når ordførerne får ordet.
Det er vel det, der er ideen med debatten.
Men jeg vil gerne spørge hr. Claus Larsen-Jensen om den socialdemokratiske vision.
Vi kender jo ØMU'en og konstruktionen og betingelserne for prisstabilitet og underskud, at det er det altafgørende, det ene saliggørende, men tidligere har både LO og Socialdemokratiet - måske ikke så meget i Danmark, men andre socialdemokratiske partier i Europa - haft den idé, at man skulle have en maksimumgrænse for, hvor stor en arbejdsløshed man ville acceptere, altså lægge nogle andre betingelser ind i euroen.
Og spørgsmålet er: Støtter hr. Claus Larsen-Jensen og Socialdemokratiet den idé at have andre målsætninger end egentlig prisstabilitet, sådan at man også får nogle mere menneskelige værdier ind i ØMU'en?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-08-24:
Vi har nu 117 gange hørt, at Danmark skal være med for at få indflydelse.
Det forekommer mig at være lidt mærkværdigt, for vi er med.
Danmark er med i EU.
Det, der står tilbage, når man hører den bemærkning fra Socialdemokratiet, også når man hører den fra hr. Claus Larsen-Jensen her, er, at det er en meget grotesk opfattelse af EU, som Socialdemokratiet faktisk giver udtryk for.
Når man siger, at enten er man med i gruppen, og så kan man få indflydelse, eller også er man udenfor, og så tager de andre ikke hensyn til én, svarer det lidt til den måde, mafiaer og bander opfører sig på: Enten er man med i klubben, eller også er man ikke.
Er det den måde, som Socialdemokratiet oplever at EU fungerer på?
Det er grotesk, og det er forholdsvist naivt.
Tror man ikke, at det er sådan, at de rent faktisk vil have forskellige interesser, sådan at de i mange tilfælde ikke engang kan rotte sig sammen?
Hvad er det, de andre vil blive enige om, hvor vi vil blive holdt ude?
Hvad er det for en forestilling, Socialdemokratiet har?
Jann Sjursen (KRF), 2000-08-24:
Nejsiden kommer med fantasifulde forklaringer og politiske røverhistorier.
Det var budskabet fra hr. Claus Larsen-Jensen for lidt siden.
Jasiden er nærmest fuld af visioner.
Jeg synes sådan set for historiens skyld, at det var meget interessant, at Socialdemokratiet i 1986 sagde nej til EF-pakken og det indre marked.
Jeg går ud fra, at det ikke var et visionsløst nej, og at man rent faktisk, selv om man siger nej til den fælles valuta, til euroen, godt kan have visioner.
Jeg synes, at hr. Claus Larsen-Jensen på Socialdemokratiets vegne lægger op til en debat, hvor alt i verden bliver sort og hvidt, hvor der ikke er nogen nuancer.
Euroen er bare ét stort projekt, der kun byder på positive fordele.
Der er ingen ulemper.
Og så til det måske mest groteske, som jeg ser det: Når Socialdemokratiet i andre sammenhænge håner Folkebevægelsen mod EU og JuniBevægelsen for, at de ikke stiller op til folketingsvalg osv. og lader sig repræsentere i landets parlament, så virker det helt barokt, at Folkebevægelsen mod EU nu skal bruges som vidne på, at bliver det et nej den 28. september 2000, så får vi nok flydende valutakurser, for det vil Folketinget nok bestemme.
Det er horribelt.
Og jeg vil bare sige - jeg vil ikke engang spørge, for vi får jo ikke noget svar - at det passer simpelt hen ikke.
Der er jo ikke et flertal i Folketinget for det.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-08-24:
Der er ikke noget, vi hellere vil, end at få en menneskelig dagsorden, at få beskæftigelsen sat på dagsordenen i Europa.
Derfor er det også væsentligt at få kontrol på de grænseoverskridende områder, så vi har orden, stabilitet og ro omkring vores penge.
Det er det, der er det afgørende, så kan vi nemlig koncentrere os om den politiske vision, det, vi gerne vil.
Og jeg vil gerne sige til hr. Ole Sohn: Det har ingen gang på Jorden, at vi som et ØMU-kriterium får kravet om beskæftigelsen ind.
Men det, der har en gang på Jorden, er, at vi faktisk i Amsterdamtraktaten lagde grunden til den beskæftigelsesstrategi, som er vedtaget, som har nogle klare mål, og som vi i virkeligheden, hvis SF havde set det positive i et ja til Amsterdamtraktaten i stedet for at stemme nej, så havde haft, og så har vi faktisk et meget godt grundlag. Så vil jeg gerne sige til hr. Knud Erik Hansen med hensyn til det dér med at være med og have indflydelse: Der er da ikke nogen, der rotter sig sammen i forhold til Danmark.
Det, der bare er pointen, er, at der ligesom i en almindelig forening er dem, der sidder ovre i krogen derovre og siger, at dét og dét vil de ikke være med til.
Nå, siger
de andre og trækker lidt på skuldrene.
Nej, det handler om, at vi må spørge os selv: Hvad gavner os selv bedst?
Og vi kan konstatere, at det gavner os selv bedst at søge indflydelse.
Jeg går også ud fra, at når SF og Enhedslisten og andre synes, at det er vigtigt at deltage i finanslovforhandlinger, at være med i Folketinget osv., så er det faktisk, fordi man mener, at selv om man ikke er så mange - for det ene partis vedkommende - kan man faktisk gøre en forskel ved at være til stede.
Så til hr. Jann Sjursen, Kristeligt Folkeparti: Jeg har noteret mig Kristeligt Folkepartis opbakning til fastkurspolitikken. Det noterer jeg som noget meget positivt.
Og i øvrigt har hr. Keld Albrechtsen og hr. Kristian Thulesen Dahl suppleret med kommentarer, der trækker i samme retning.
Det er derfor, jeg går til det, for det er temmelig uansvarligt.
Frank Aaen (EL), 2000-08-24:
Det mest brugte ord fra jasiden er fastkurspolitik.
Sig mig engang, lyder det ikke bare lidt sådan hult i ørerne?
Kunne hr. Claus Larsen-Jensen ikke fortælle os, hvad kronen er værd i forhold til for 1 år siden, hvis vi sammenligner med de lande, vi samhandler med?
Hvor meget er den reelle kronekurs devalueret?
Kunne hr. Claus Larsen-Jensen ikke sige det?
Så hører vi fra jasiden, at det her drejer sig om at få kontrol med den rå kapitalmagt, med spekulanterne.
Kunne hr. Claus Larsen-Jensen forklare os, hvordan det kan være, at den rå kapitalmagt støtter jasiden, hvis det drejer sig om at få kontrol med den.
Kan hr. Claus Larsen-Jensen forklare, hvorfor Den Danske Bank, hvorfor Skandinavisk Tobakskompagni, hvorfor Dansk Industri, hvorfor alle de, der repræsenterer den rå kapitalmagt, alle sammen støtter jasiden?
Er det det, de støtter?
Kan hr. Claus Larsen-Jensen forklare mig, hvorfor der lige pludselig er blevet overensstemmelse mellem Socialdemokratiets visioner og så den rå kapitalmagts ønsker om magt?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-08-24:
Hr. Claus Larsen-Jensen vil hellere føre usaglige skræmmekampagner mod nejsiden og udmale alle mulige skrækbilleder om, hvad nejsiden eventuelt kunne finde på i fremtiden, end at besvare de saglige, konkrete spørgsmål, som vi stiller.
Blandt andet vil han ikke besvare det spørgsmål, om statsministeren er kommet med urigtige oplysninger til befolkningen og til Folketinget om, at vi skulle have en ret til at udtræde af euroen igen, hvis vi først er kommet derind.
Og det har altså vist sig at være forkert.
Det er
EF-Domstolen, der afgør den sag, hvis det kommer så vidt; det er ikke Folketinget.
Og det synes jeg ærlig talt er et alvorligt problem, og denne debat burde ikke kunne gå videre, før vi har fået afklaret det spørgsmål.
Derfor vil jeg bede statsministeren komme herop, når nu den socialdemokratiske ordfører ikke er i stand til at svare på et konkret spørgsmål.
Det vil jeg også bede hr. Claus Larsen-Jensen komme op og bekræfte.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-08-24:
Den socialdemokratiske ordfører bruger jo mange ord heroppefra, men han svarer ikke på ét af de spørgsmål, der bliver stillet til ham.
I stedet for stiller han nye spørgsmål, kommer med sort snak og taler ellers udenom,
f.eks. før, da han med stor patos i stemmen sagde: Hvad er det største grænseoverskridende problem?
Er det miljø?
Nej, det er kapitalbevægelser.
Jeg vil så spørge den socialdemokratiske ordfører: På hvilken måde begrænser ØMU'en kapitalbevægelser? Eller sagt lidt anderledes: Er det ikke korrekt opfattet, eller er det ikke sådan, eller vil hr. Claus Larsen-Jensen ikke medgive mig, at en forudsætning for ØMU'en er helt, helt frie kapitalbevægelser, og at det faktisk er indskrevet i ØMU-bestemmelserne, at der ikke må være begrænsninger overhovedet på kapitalbevægelserne?
Den socialdemokratiske ordfører lægger meget vægt på, at for at man skal kunne forhandle i de store, internationale organisationer, skal vi med i ØMU'en.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-08-24:
Da vi lever af at handle med naboen, får vi regningen tilbage, når han betaler tilbage i form af devaluering i forhold til os.
Sådan er det skruet sammen.
Det er det, der er ideen.
Så til spørgsmålet fra hr. Keld Albrechtsen: Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg har givet svaret.
Det er en politisk afgørelse.
Danmark er et selvstændigt land.
Det er jo også derfor, vi stemmer om afgivelse af formel suverænitet.
Og det er der ikke mere at sige til; det har vi taget mange skoleridt på.
Men jeg mangler jo stadig væk det svar fra hr. Keld Albrechtsen: Er det ikke korrekt, at ved en tidligere debat om dette tema i Folketinget har hr. Keld Albrechtsen bekræftet, at målet for Enhedslisten er udmeldelse af EU?
Det vil jeg gerne vide.
Til hr. Holger K. Nielsen: Ja, det er da rigtigt, at der er frie kapitalbevægelser.
Det er der da, men det, der bare er sagen, er, at vi ved at lave samarbejdet opnår de fordele, jeg nævnte, og at vi ikke bare overlader til markedet at bestemme, men at vi i virkeligheden begynder at genvinde noget af den politiske kontrol, som vi i øvrigt har fået fjernet ufrivilligt fra os i de enkelte lande.
Det synes jeg ikke er et så ringe resultat som overhovedet muligt.
K. Nielsen, at beslutningerne træffes i fællesskab, men det er som i en almindelig dansk forening, at de, der nu har lidt mere tilfælles, altså har en tilbøjelighed til at mødes lidt mere end vi andre og snakke lidt mere sammen.
Det har vi svært ved at se fornuften i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-08-24:
Jeg har sådan fået lidt ondt af hr. Claus Larsen-Jensen.
Altså nu starter vi med at høre et ordførerindlæg, hvor der stort set i hvert eneste afsnit står et eller andet om at devaluere, og at kronen bliver flydende i forhold til euroen, og at alle de dér dårligdomme, som vi kendte fra 1970'erne, falder over landet i ét væk.
Og så går den ene ordfører efter den anden op på talerstolen, inklusive mig selv, og siger, at hvis vi stemmer nej, vil alt være fuldstændig uforandret i forhold til fastkurspolitikken.
Vi fastholder aftalen igennem ERM II, altså med de andre eurolande.
Kronens kurs ligger fast over for euroen.
Det er uforandret, og vi stiller ikke forslag om andet her i Folketinget fra Dansk Folkepartis side.
Det samme har været meldingen fra de øvrige, der anbefaler et nej.
Og så står hr. Claus Larsen-Jensen heroppe mere og mere desperat og henviser til en pressemeddelelse fra i fredags fra Folkebevægelsen mod EF og bruger den som sandhedsbevis på, at hvis det bliver et nej, så får vi flydende valutakurser, så kommer der devaluering, osv. osv.
Kan hr. Claus Larsen-Jensen ikke se, at det lyder mere og mere hult, når jasiden skal blive ved med at klynge sig til sådan en pressemeddelelse fra i fredags som sandhedsdokument for, hvad der vil ske efter et nej, når alle de herinde i Folketinget, der nu har forholdt sig til det her spørgsmål, siger, at situationen efter et nej vil være fuldstændig uforandret i forhold til i dag?
Aage Frandsen (SF), 2000-08-24:
Jeg ved jo godt, at man siger, at et angreb kan være det bedste forsvar.
Jeg ved ikke, om det er det, hr. Claus Larsen-Jensen bygger på, når hr. Claus Larsen-Jensen vælger at stille spørgsmål i stedet for at svare.
Men jeg synes ikke, det er særlig høfligt, når vi nu sådan stille og roligt spørger om nogle ting, at så svarer hr. Claus Larsen-Jensen ved at stille spørgsmål.
Derfor vil jeg så igen stille det spørgsmål
, om ikke det er et problem, et grænseoverskridende problem, for Danmark i et samarbejde med andre lande, at selskabsskatten kan presses helt ned i bund, at man kan sætte afgifter ned - man konkurrerer efterhånden om at have de laveste afgifter - og at Socialdemokratiet har stemt imod et forslag i Folketinget, som SF i efteråret fremsatte om, at man skulle have fælles regler på det her område for EU.
Det andet spørgsmål, som så er affødt af hr. Claus Larsen-Jensens spørgsmål til mig - men jeg er jo høflig, så jeg går ind i det - er: Er det ikke sådan med hensyn til kapitalbevægelserne, når vi ser bort fra valutaen, altså kapitalbevægelserne i det hele taget, at dér er det helt frit?
Det har jo ikke noget at gøre med, at vi stemmer om, hvorvidt vi skal være med i ØMU'en.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-08-24:
Hr. Claus Larsen-Jensen svarede ikke på spørgsmålet, om han vil afskaffe nødbremsen i dansk økonomi og dermed afskaffe den sikkerhed og den tryghed, der ligger i, at man har mulighed for at bruge nødbremsen.
I stedet for taler hr. Claus Larsen-Jensen om, at Danmark hænger på bagperronen.
Jeg må spørge hr. Claus Larsen-Jensen, hvordan Danmark kan hænge på bagperronen af eurotoget, når vi har en arbejdsløshed, der er under det halve af, hvad man har i eurolandene, når vi har en levefod i Danmark, der er klart højere end den, der er i eurolandene, og når de danske aktiekurser topper og sætter rekord også her i de seneste uger, hvor der er udsigt - heldigvis - til et nej til euroen og et ja til kronen.
Hvordan kan dette lade sig gøre?
Er det ikke udtryk for, at man egentlig er godt tilfreds med at bevare den nødbremse, som vi har haft hidtil, og, sådan som de økonomiske vismænd også har påpeget det, at der er store fordele ved at have den frihed, og at de nok helt opvejer de dér helt kontante fordele ved at slippe for vekselgebyrer og den slags?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-08-24:
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg hængte min bemærkning om Folkebevægelsen op på en vedtagelse i Folkebevægelsens forretningsudvalg fra den 30. juli 2000.
Den er klokkeklar.
Hr. Keld Albrechtsen kommenterede den, hr. Kristian Thulesen Dahl kommenterede den til Ritzau, og det blev sendt ud i fredags, og der siges direkte: »Kristian Thulesen Dahl, gruppeformand og EU-ordfører for Dansk Folkeparti, henviser til samme analyse fra vismændene.
Dansk Folkeparti står i dag helt bag fastkurspolitikken.
Men den skal løbende diskuteres, og Dansk Folkeparti er åben over for et brud med den nuværende kurs.
« Det er altså en kommentar til, at Folkebevægelsen lægger op til, at man efter et nej skal forhandle dette spørgsmål og bryde med fastkurspolitikken.
Til hr. Aage Frandsen: Jeg er helt enig i analysen af, at det er problem, det med erhvervsbeskatningen.
Det er jo også derfor, vi adskillige gange bl.a. i Europaudvalget har behandlet en række af de forslag, som regeringen står bag, om en adfærdskodeks osv. for erhvervsbeskatningen, om grønne afgifter osv. Der er ingen uenighed mellem os og jer på det punkt.
Men i virkeligheden ser vi altså også euroen i en sammenhæng som endnu et instrument på nogle af de her felter.
Og om kapitalbevægelserne vil jeg bare sige: Det, vi opnår, er, at vi eliminerer da spekulationselementet landene imellem, og vi læner os op ad hinanden og skaber et fælles værn ved at slå ring om os selv og hinanden, så vi kan koncentrere os om det, vi gerne vil.
Til hr. Frank Dahlgaard
Hovedparten af vores eksport går til resten af Europa, halvdelen til eurolandene, og i øvrigt er det sådan, at en tredjedel af danskernes velfærd er afhængig af det, vi sælger til de andre.
Jes Lunde (SF), 2000-08-24:
Den socialdemokratiske ordfører spørger: Når SF nu vil holde fast i en ansvarlig økonomisk politik, hvorfor vil man så ikke med i ØMU'en?
Og svaret er meget enkelt: Det er, fordi prisen er alt for høj.
Det synes vi i SF ikke er acceptabelt.
Men når trumfkortet fra den socialdemokratiske side så hele tiden hedder indflydelse, indflydelse, indflydelse,
så skylder den socialdemokratiske ordfører os at fortælle: Hvad er det så, regeringen vil?
, man har i skuffen, til når økonomiministeren får lov til at sidde med ved bordet, og så tager man fat, og så skal Europa have en anden retning?
Hvad er det for noget?
Kan vi ikke få en redegørelse for det?
Har man nogen som helst ideer om at føre en anden politik end den, der føres i forvejen af dem, der sidder i Centralbankrådet dernede?
Hvis ikke man har det, er det jo ligegyldigt, så lad os høre noget.