runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-10-10:
Jamen jeg synes, det er utroligt, at ministeren ikke kan sige klart, at der er flere anmeldelser, og der er færre frihedsstraffe.
Når der så også er flere betingede straffe end tidligere, og der er flere samfundstjenester end tidligere, så kan man jo sige sig selv, at det, der er tilbage til ubetinget frihedsstraf, er meget grovere vold, og det har jo ikke et klap at gøre med, at straffene er blevet strengere. Tværtimod tyder jo alt på, at der er givet flere samfundstjenester, der er givet flere betingede domme, det er i hvert fald, hvad ministeren selv oplyser.
Så er der ikke noget at sige til, at det er de grove, der er tilbage til frihedsstraf, og det er jo slet ikke udtryk for, at den gennemsnitlige straf overhovedet er blevet strengere, tværtimod ligner det en lempelse af straffen, når man ser det samlet.
Jeg synes, ministeren skulle tage at holde sig til det samlede indtryk frem for at fifle på den måde, at først så trækker man samfundstjeneste fra, og så trækker man betingede domme fra.
Det er ikke en rimelig måde at beskrive det på, og Straffelovrådet har da også foreløbig været flere år om at finde ud af, hvordan praksis egentlig er udmålt.
Jeg synes, det er en meget grov påstand på den måde at påstå, at straffene er blevet strengere, når der er blevet flere samfundstjenester og betingede domme.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Jeg svarer jo på spørgsmålene, sådan som de bliver stillet.
Jeg har afleveret et meget stort dokument med skriftlige besvarelser, og tiden her i dag tillader jo ikke, at jeg gennemgår enkeltspørgsmål.
Det, der var hovedspørgsmålet, var: Sker der en skærpelse af strafudmålingen i voldssager?
Hertil er svaret, at det gør der, det viser de tørre statistiske tal, som foreligger.
Så kan vi godt benytte lejligheden til at gennemgå de skriftlige svar, der er givet, det vil jeg gerne, men det tillader tiden jo ikke her i spørgetimen.
Om statistikken viser, at der er flere voldsanmeldelser?
Ja, statistikken viser, at der er flere anmeldelser af vold. Enhver ved jo, at det ikke er alle anmeldelser, der fører til, at der fældes dom.
Nu står jeg ikke med alle statistiske oplysninger her i spørgetimen.
Men fakta viser, at der over en årrække har været en stigning i anmeldelserne af vold.
Der er i slutningen af 1990'erne sket en vis stagnation
i væksten og i perioder også et direkte fald, men samlet set viser de afgørelser, som træffes af domstolene, en stigning i strafudmålingen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-10-10:
Jamen jeg kan høre, at justitsministeren overhovedet ikke vil svare på det, jeg spurgte om, og derved må jeg jo altså konstatere, at justitsministeren ikke engang vil stå ved sine egne tal, for det fremgår meget klart af ministerens svar, at der er flere voldsanmeldelser i dag end for 5 år siden, og at der er færre, der får frihedsstraf.
Det kan jeg aldrig få til en skærpelse.
Men jeg synes i hvert fald, at ministeren skulle vedstå sine egne tal om, at der er flere voldsanmeldelser og færre frihedsstraffe.
Er det ikke rigtigt?
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Det er rigtigt, at jeg her forleden dag - den 5. oktober - afleverede en meget stor skriftlig besvarelse til Folketingets Retsudvalg om udviklingen af de bestemmelser, vi har i straffeloven vedrørende vold, § 244, § 245 og § 246 i straffeloven.
Det er til gengæld også rigtigt, som dele af pressen, bl.a. Aktuelt, har trukket frem, at statistikken viser, at der er sket en udvikling i strafmassen fra 1995 til 1999, der viser, at i de fængselsår, der bliver udmålt, er der her tale om en stigning fra 1995 til 1999, når vi ser på den simple vold, altså straffelovens § 244, på 12 pct., for den alvorligere vold, § 245, på 22 pct., og med hensyn til vold mod tjenestemand i funktion, § 119 i straffeloven, er der sket en stigning i strafmassen på hele 33 pct.
Det er jo noget, vi ofte har drøftet her i Folketinget.
Der er jo også faldet domme ved Højesteret, og Højesteret har her i juni måned i år tilkendegivet meget klart i en dom, at den skærpelse, der fandt sted af voldsbestemmelserne i 1997 her i Folketinget i den såkaldte voldspakke nr. 2, skulle de underliggende retter også tage ind i strafudmålingen. Det, som Folketingets store flertal har ønsket, var en skærpelse specielt af strafudmålingen i voldssager.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-10-10:
Jeg læser i dag i dagbladet Aktuelt, at volden bliver straffet hårdere.
Så har jeg også læst det svar, som justitsministeren har givet Retsudvalget, og det, jeg får ud af at læse justitministerens svar, er, at der over en årrække har været flere voldsanmeldelser, men at der er færre, der kommer i fængsel.
Jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at det er rigtigt, at der er flere voldsanmeldelser, men at der er færre, der får ubetinget frihedsstraf.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Ja, der er givet tilsagn om, at vi undersøger sagen.
Er der et ønske fra de to pågældende anholdte i Prag, eller bliver der rettet henvendelse til os fra de pårørende om, at vi skal gøre noget, vil vi naturligvis gøre det.
Det tilsagn er givet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-10-10:
Jeg skal ikke forlænge debatten her, men blot takke for ministerens tilsagn, som jeg forstod som et tilsagn om at undersøge den her sag og gøre, hvad man kan for at lette de unges vilkår og eventuelt få fremskyndet en retssag, så man kan få de unge mennesker hjem eller få sagen afklaret.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Det er jo sådan, at ambassaderne er en del af udenrigsministerens ressort.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-10-10:
Ja tak.
Så vidt jeg har forstået fra pressen, så tager det tid, før der falder dom, måske 1 måned, måske 2 måneder.
Jeg vil spørge, om ministeren er bekendt med, om man fra den danske ambassade i Tjekkiet har gjort nogen forsøg på at lette de unge menneskers vilkår, og jeg vil også spørge, om ministeren nu, når det er rejst her i Folketinget, vil gøre noget ekstra for at undersøge forholdene for de unge mennesker, og hvor længe de eventuelt skal sidde fængslet dernede, før der sker noget.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Jeg er ikke bekendt med de konkrete forhold, hvorunder de to pågældende danskere blev anholdt i Prag.
Jeg er bekendt med, at der er to unge danskere, der blev anholdt under meget voldsomme demonstrationer, der udspillede sig under Verdensbankens møde i Prag, sådan som man har kunnet se det også på dansk tv.
Det er sådan, at vi i Europa har retshjælpskonventioner i tilfælde, hvor danske borgere bliver fængslet i udlandet,
så man, hvis de bliver dømt og får fængselsdomme, kan bede om overførsel til fortsat afsoning i Danmark.
Vi vil følge sagen, og får vi fra de danske borgere eller deres pårørende her i landet begæring om at yde dem retshjælp, så vil vi naturligvis se på det efter de regler, vi har både i dansk lovgivning og i de konventioner, vi er tilsluttet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-10-10:
Den 26. september fandt der nogle demonstrationer sted i Prag i forbindelse med Verdensbankens møde dér, og der var også nogle unge danskere til stede.
To af disse unge danskere blev arresteret og sidder den dag i dag i fængsel i Prag under forhold, som er langt fra det, vi i Danmark ville acceptere.
I virkeligheden har de vistnok heller ikke foretaget sig noget ulovligt, men var uheldige og er altså havnet der.
Jeg vil spørge justitsministeren, om man har gjort noget fra ministeriets side eller fra danske myndigheders side for at få disse danskere fri eller i hvert fald at få dem hjem til danske forhold.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-10:
SF kan støtte grundtanken i forslaget, som har til formål at tilskynde erhvervene til at benytte brændstof, som er mindre skadeligt.
Det er en intention, som er rigtig, og vi støtter den.
Det betyder så i det her tilfælde, at det på kort sigt giver nogle flere penge i statskassen; på kort sigt, for hvis det skulle være provenuneutralt, ja, så er det så et spørgsmål, om det er på længere sigt, som den konservative ordfører sagde, eller om det er på kort sigt.
Hvis man sagde, at det skal være provenuneutralt nu, ja, så ved vi, at over en række år ville der være tale om et tab. Så hvis man har den tanke, at det skal være neutralt, ja, så er det et spørgsmål om, hvilken situation det skal være i.
En anden overvejelse, jeg også har villet gøre mig, er, at de penge, som vi, når vi støtter lovforslaget, er med til at sikre skatteministeren i første omgang, finansministeren i anden omgang, vil være penge, som skal bruges til at finansiere en hel del ting, som kan være fornuftige.
Vi går jo ud fra, at risikoen for, at det er nogle andre, der kommer til at bruge pengene, ikke er til stede i år.
Så i det, at vi i den her forbindelse skaffer et beløb på en begrænset størrelse, er der formentlig ikke nogen risiko for, at nogle andre laver ulykker med dem.
I den forbindelse vil jeg også godt nævne for de to foregående ordførere, at der er et forslag, som vi skal behandle senere i dag, hvor skatteministeren rent faktisk deler penge ud - det synes vi i øvrigt er en dårlig idé ved
den lejlighed - så til dette med at fremstille skatteministeren som en, der hele tiden skal skrabe flere penge ind, er der at sige, at en gang imellem sker det også, at skatteministeren giver penge ud.
Og i det tilfælde, som vi kommer til senere, synes vi, at det er en dårlig idé.
Vi kan altså støtte forslaget.
Vi har en forventning om, at det beløb, som det her forslag indbringer, er et, som indgår i en samlet pulje, som vi i fællesskab - de partier, der stemmer for det - også kommer til at fordele; ikke fordi det her lovforslag skal ses isoleret, men vi regner med, at helheden i sidste ende bliver fornuftig.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-10-10:
Så vidt jeg forstår Straffelovrådet, så kræver det nu en nærmere undersøgelse.
Men lad os så prøve at tage ministeren på ordet og sige, at strafmassen er forhøjet.
Så er min påstand, at det er, fordi volden er blevet grovere, og det passer også meget godt med menigmands erfaring.
Ministeren kan vist ikke gendrive, at volden er blevet grovere.
Med et venligt smil skal jeg lige minde ministeren om, at ministeren ikke kan forsikre længere end ud over den tid, ministeren er minister.
Så vil jeg sige, at jeg er fuldkommen enig med ministeren i, at den sag skal ikke afgøres i dag, og at vi i øvrigt er enige i de principper, der også følger af politiforliget.
Politiet skal selvfølgelig bestandig underlægges effektivitetskrav.
Men jeg vil godt spørge ministeren: Forstår ministeren ikke godt den bekymring, der er ude omkring i landet, når udvalget i sommer fremlagde et landkort, hvor det viste sig, at mere end halvdelen af politikredsene bare var helt væk?
Kan ministeren ikke godt forstå, at man i yderdistrikterne bliver meget bekymrede for, hvordan det vil gå med politibetjeningen i fremtiden?
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-10:
Differentieringen af afgifter for at opnå sådan en bestemt effekt, en god, effektiv miljømæssig effekt, er jo ikke nogen ny opfindelse. Vi kender det vel i virkeligheden bedst fra benzinområdet, hvor vi tilbage i begyndelsen af 1990'erne lavede en model, så man lagde en højere afgift på den blyholdige benzin og en lavere afgift på den blyfri benzin.
Vi kan vel sige, at det i hvert fald i en vis udstrækning næsten er det samme princip, der bliver anvendt ved implementeringen af det her EF-direktiv, der har til formål at begrænse udstødningen af forurenende partikler og luftarter fra dieselmotorer i dieselbiler.
Men der er den forskel, at skatteministeren undlader at sætte afgiften for de mindre forurenende biler ned.
Kunne man ikke forestille sig, at afgiften f.eks. for EURO II-normen eller for de normer, der er endnu bedre, altså dem, der hedder III og IV, blev nedsat med de 30 mio. kr., som skatteministeren indfører i forhøjelse ved det her lovforslag? Har skatteministeren gjort sig nogen overvejelser om, hvordan man kunne anvende det dér provenu, som kommer ud af den her afgiftsomlægning?
For Venstre kan ikke støtte forslaget, hvis det medfører en yderligere belastning af et vognmandserhverv, der som helhed er presset på grund af de meget høje priser på olie i øjeblikket.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Jeg har fuld forståelse for, at det er svært med den nye procedure.
Det fortjener politiet, og jeg mener også, at det har vi tradition for
, når det drejer sig om væsentlige samfundsmæssige opgaver som f.eks. forsvaret, som hr. Jensby pegede på.
Jeg mener, politiet er i samme boldgade i det politiske landskab.
Her ønsker vi, at et meget bredt parlamentarisk flertal står bag, og jeg lover, at når kommissionens betænkning foreligger, vil den også indgå i en bred høring over for offentligheden og i høj grad også til inddragelse af et bredt parlamentarisk grundlag her i Folketinget.
Det vil jeg invitere til, når kommissionens betænkning foreligger, og specielt med hensyn til de partier, der i øjeblikket står sammen om politiet, er det helt naturligt, at de som de første indgår i drøftelserne om udmøntningen af en ny indretning af dansk politi.
Hugo Sørensen (S), 2000-10-10:
Da vores ordfører, hr. Bjarne Laustsen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på hans vegne fremlægge Socialdemokratiets synspunkter vedrørende lovforslag nr. L 11.
Det er Socialdemokratiets holdning, at vi på enhver rimelig måde skal tilstræbe at have de mindst forurenende biler kørende på vore veje.
Dette gælder ikke mindst de stærkt belastende lastbiler og vogntog.
Derfor støtter vi det incitament, der ligger i L 11 til at skifte til nyere, mindre forurenende lastbiler. Som det fremgår af lovforslaget, er der, når man indregner inflationen, kun tale om en real stigning i afgiften på de mest forurenende lastbiler, mens de øvrige to kategorier reguleres, så de begge er lavere end inflationen ville tilsige for perioden, fra afgiften blev indført til i dag.
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Jeg er glad for, at alle ordførere har udtrykt et ønske om, at vi får klare regler i situationen, hvor foreninger og andre går fra skattefrihed til skattepligt.
Vi har haft en situation, som det også er blevet sagt af flere ordførere, hvor Ligningsrådet konkret har været inde at vurdere i nogle sammenhænge.
Vi havde sidst situationen, da de mange elselskaber kom ind under skattepligt, og hvor der var en betydelig usikkerhed om, hvad indgangsværdierne så egentlig var, og hvor vi med et notat fra Kammeradvokaten faktisk fik nogle oplysninger, der var lidt anderledes end dem, der hidtil har været grundlaget for at opgøre værdierne, fastsætte værdierne, når man blev skattepligtig.
Og derfor er jeg glad for, at alle er enige i, at det er vigtigt og rigtigt, at vi får et klart regelsæt på dette her område.
Så har der været nævnt en række spørgsmål, som vil være bedre egnet til at blive behandlet under udvalgsarbejdet, og det vil vi i sagens natur være parate til.
Så kommenterer hr. Kim Behnke spilleautomaterne.
Som hovedregel, kan man sige, starter de nye regler for det, vi vedtog på spilleautomatområdet, jo fra 2001, men der er en overgangsregel, der betyder, at en række af automaterne vil kunne blive stående under de gamle regler.
Og det, der så var en fejl, der blev begået, var, at kommunernes muligheder for at opkræve det gebyr, det beløb, man skal betale for at have en automat opstillet, den hjemmel bortfalder med udgangen af 2000.
Så det eneste, der sker på det felt, er altså, at det, man har været vant til at skulle betale, hvis man i en overgangsperiode stadig væk fungerer under de gamle regler, kan man fortsat blive opkrævet, som man er blevet hidtil, og det takker jeg for - og det har jeg også lyttet mig til - at der er tilslutning til.
Kim Behnke (FRI), 2000-10-10:
Udviklingen i samfundet går sådan, at mange velgørende organisationer går fra at være en lille kreds af velmenende personer, der har et godt formål, til at blive store, nærmest erhvervsdrivende virksomheder.
Og i den forbindelse skal der naturligvis være et sæt regler at henholde sig til.
Der kan både af skattemæssige og også af andre grunde jo være modstridende interesser ved opgørelsen af de værdier, man skal flytte fra skattefrihed og over til skattepligt.
Og for at det ikke skal være tilfældighedens lov, der regerer, støtter vi skatteministerens ønske om, at der bliver et sæt faste regler.
Så var ministeren også inde at kigge lidt på lov om gevinstgivende spilleautomater.
Og det er jo lidt tidligt, at vi allerede skal til at kigge på den, så derfor var vi meget optaget af i Frihed 2000 at se, om ministeren nu prøvede at pille lidt ved den balance, der blev opnået ved reglerne om gevinstgivende spilleautomater.
Det ser ikke ud til at være tilfældet.
Det ser ud til at være nogle rent tekniske ændringer og opdateringer, der var brug for i forhold til den lovgivning, som vi har fået vedtaget, og medmindre der er nogen, der belærer os om det modsatte, støtter vi lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Det er en nødvendig lovgivning, der er foreslået her, og vi er indstillet på at støtte den.
Vi vil selvfølgelig se, om der dukker noget op under udvalgsarbejdet, der kan ændre vores mening, men indtil videre er vi positive.
Anders Samuelsen (RV), 2000-10-10:
Dette lovforslag sikrer en fast procedure for værdiansættelse
af aktiver, når selskaber, der ikke har været omfattet af skattepligt, overgår til skattepligt. Selskaber, der ikke er omfattet af skattepligt, kan være foreninger med velgørende formål eller offentligt ejede selskaber.
Ved tidligere eksempler på selskaber, der er overgået til skattepligt, er værdiansættelsen af aktiver sket ved en konkret vurdering fra skatteforvaltningen og Ligningsrådet.
Værdiansættelsen af aktiver er meget vigtig for den fremtidige skattebetaling i selskabet, og Det Radikale Venstre finder det derfor vigtigt, at der eksisterer generelle regler for værdiansættelsen, så en ensartet praksis kan sikres.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-10:
SF kan støtte princippet om, at der fastsættes generelle regler for indtræden af skattepligt, herunder indgangsværdier, så de foretagender, der kommer fra at være uden for skattepligt til at være skattepligtige, ved, hvad de har at rette sig efter.
I forhold til det, vi ser, synes vi dog, at der er skabt for gunstige regler, herunder valg af flere sæt af værdier, henholdsvis aktuel værdi og den oprindelige anskaffelsesværdi, ligesom der synes at blive foreslået gunstigere regler end dem, der gælder for fastsættelse af indgangsværdier i forbindelse med tilflytning.
SF vil gerne være med til at fastlægge så klare værdier og retningslinjer som overhovedet muligt i forhold til opgørelse af handelsværdier. Vi vil i forbindelse med udvalgsarbejdet nærmere have undersøgt reglerne i tilknytning til de gældende regler vedrørende tilflytning.
Så det er en positiv tilslutning til forslaget, men med forbehold for, at vi får de svar, som vi håber at få i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-10-10:
Lovforslaget opererer med fastsættelse af indgangsværdier, når selskaber og foreninger, der er fritaget for skattepligt, overgår til en selskabsform eller en forening, hvor skattepligten indtræder; altså hvordan disse værdier, der er grundlaget for afskrivninger, skal fastsættes.
Det foreslås, at de dispositioner, som et selskab eller en forening har truffet før indtræden af skattepligt, så vidt muligt ikke skal have skattemæssig betydning, efter at skattepligten er indtrådt for selskabet.
Så opnår man ifølge bemærkningerne til forslaget, at aktiverne fastsættes på sædvanlige markedsvilkår.
Så vidt vi kan vurdere, er der tale om et fornuftigt forslag.
Men også her må vi jo tage forbehold for de informationer, vi kan få under udvalgsarbejdet, som formentlig kan gennemføres rimelig hurtigt.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-10:
Da Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, ikke kan være her i dag, har jeg fået til opgave at redegøre for Venstres holdning.
Som udgangspunkt er vi positive over for forslaget om at skabe nogle ensartede regler, der sikrer, at fastsættelse af indgangsværdierne, når man går fra skattefrihed til skattepligt, er overskuelige og forståelige.
Og så må vi jo kvittere for, at skatteministeren har lyttet til de kommentarer, der er kommet ind undervejs fra høringsparterne, og har rettet forslaget til i overensstemmelse med de bemærkninger, der er kommet.
Og det er klart, at skulle der vise sig mere under udvalgsbehandlingen, vil Venstre selvfølgelig tage de kommentarer med i overvejelserne.
Og så er der de små justeringer og rettelser af nogle tidligere fejl, og dem har Venstre ingen kommentar til.
Vi støtter forslaget.
Frode Sørensen (S), 2000-10-10:
Dette lovforslag indeholder en række større og mindre ændringer af de tre eksisterende love om henholdsvis selskabsskat, fondsbeskatning og spilleautomater.
Vedrørende selskabsskatteloven handler det om at fastsætte regler for de såkaldte indgangsværdier for aktiver og passiver, som selskabet ejer før overgang fra skattefrihed til skattepligt.
Det sker typisk, når selskaber, foreninger eller fonde ændrer deres vedtægter eller aktiviteter, så selskabet ikke længere opfylder betingelserne for skattefrihed.
Der er et overordnet hensyn til retssikkerheden, der skal tages, og med dette forslag får vi mere gennemskuelige regler.
Der er i selskabsskatteloven fastlagt regler om overgangen mellem forskellige beskatningsformer, men ikke noget om selskaber, der går fra at være skattefri til at skulle betale skat.
Denne mangel udbedrer dette forslag.
Lovforslaget indebærer også, at en række bestemmelser om overgang til beskatning kan ophæves.
Disse er blevet overflødige på grund af de foreslåede ændringer, og med i købet kommer en række konsekvensændringer plus nogle mindre ændringer af selskabsskatteloven.
Den sidste del, ændring vedrørende lov om spilleautomater, er absolut nødvendig, da kommunerne efter gældende lov ikke kan opkræve afgifter for spilleautomater efter den 1. januar 2001.
Lovforslaget sikrer, at det kan kommunerne fortsat efter den 1. januar 2001.
Socialdemokratiet kan støtte det fremsatte forslag og vil under udvalgsarbejdet se nærmere på de høringssvar, der er indkommet.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Nu ved fru Birthe Rønn Hornbech godt, at det er risikofyldt for en justitsminister at stå her i spørgetiden og udrede stærkt komplicerede juridiske spørgsmål, i hvert fald at besvare komplicerede juridiske spørgsmål.
Jeg er ikke sikker på, om ikke politiet med den lovgivning, vi har i dag, har hjemmel til udvidet grad af konfiskation af de her tilfældighedsfund, som jeg forstår at fru Birthe Rønn Hornbech taler om.
Jeg vil gerne undersøge det.
Vi lavede jo en udvidelse af politiets muligheder i forbindelse med tilfældighedsfund.
Jeg vil gå hjem og undersøge det, og så vil jeg gerne have lejlighed til at drøfte det enten bilateralt med fru Birthe Rønn Hornbech eller i form af en skriftlig besvarelse til fru Birthe Rønn Hornbech lige netop med henblik på konfiskationsreglerne.
Med hensyn til varetægtsfængsling har vi jo altså ganske vide rammer for domstolene i anvendelsen af varetægtsfængslingen, når vi tager straffelængden ind i betragtning i forhold til grovheden af den kriminalitet, der er begået.
Jeg tror ikke, det er en farbar vej at gå.
Jeg tror ikke, det er en farbar vej.
Hvor skulle man så afgrænse det?
Kunne det også være forsorgscentre osv.?
Jeg mener, vi har nogle vide rammer, som domstolene kan anvende på det felt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-10-10:
Jeg hørte ministeren sådan, at politiet i Sandholmlejren ikke får flere beføjelser, end de har i dag, og det er det, jeg vil spørge til.
Jeg ved ikke, om ministeren er bekendt med, at man jo allerede nu finder masser af tyvekoster i lokalerne i Sandholmlejren, og når man så spørger efter ejeren, er der ikke nogen, og så er det meget vanskeligt at konfiskere disse tyvekoster. Jeg vil derfor spørge, om ministeren vil forbedre konfiskationsreglerne, for jeg finder det fuldkommen urimeligt, at den slags tyvekoster kan sendes til udlandet.
Dernæst vil jeg spørge, om ikke det var rimeligt, at man skærpede varetægtsfængslingsreglerne for personer, som ikke har anden bopæl end et asylcenter, og som altså bliver antruffet med tøj f.eks., som under ingen omstændigheder kan dækkes af lommepengene.
Burde vi ikke skærpe varetægtsfængslingsreglerne, så vi kan få de kriminelle dømt
og udsendt?