Svend Auken (S), 2006-01-31:
Som jeg sagde før: Man har ofte beskyldt den nuværende regering for at handle for kortsigtet og for ikke at tænke langt.
Det er et forslag, som vi støtter – ingen tvivl om det, det har vi sagt lige fra første færd.
Vi støtter forslaget, også selv om det mod vort ønske skulle komme isoleret til afstemning.
Vi har selvfølgelig nogle spørgsmål, og det ene er: Hvis man alligevel skal sætte denne proces i gang, hvorfor benytter man ikke lejligheden til at tage en fornuftig, grundig diskussion om vores grundlov?
Vi har fremlagt en række pejlemærker for, hvordan en sådan diskussion kunne føres, Socialistisk Folkeparti har lavet et fuldt gennemarbejdet forslag, og hr. Niels Helveg Petersen har lavet et fuldt gennemarbejdet forslag.
Det kan gøres på mange forskellige måder, men det er helt afgørende, at vi finder hinanden, for der skal et bredt flertal til for at ændre den danske grundlov.
Men tiden er inde til at tage diskussionen, og hvilken bedre lejlighed kunne være årsagen til at tage den nu?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis man siger nej til det, fordi man én gang har bidt sig fast i, at når det drejer sig om grundlovsspørgsmål, er det ikke tiden til forandring, men tiden til stilstand, passivitet og ikke at foretage sig noget, kan man så i det mindste ikke gå med til den tanke, der er nedlagt i det forslag til en ny affattelse af § 2, som hr. Niels Helveg Petersen på vegne af Det Radikale Venstre og jeg på vegne af Socialdemokratiet har fremsat forslag om, og som er næste sag på dagsordenen?
Det ville sikre en retvisende formulering af selve tronfølgespørgsmålet i paragraffen, men det ville samtidig sende det tydelige signal, at Danmark er en uafhængig stat, der bygger på folkestyre og på retsstatens principper.
Det er altså de to spørgsmål: Hvorfor ikke tage den brede diskussion om en samlet revision af grundloven?
Og hvis svaret på det spørgsmål er nej: Hvorfor så i det mindste ikke sørge for, at § 2 er på plads og retvisende?
Som fru Birthe Rønn Hornbech sagde, har vi jo ikke længere en konge, men en dronning, og der er jo så meget andet.
Nej, det skal tages alvorligt.
Vi vil meget gerne have, at de mennesker, der kommer til vores land, skal bo i vores land og skal være statsborgere i vores land, forstår vores forfatningssystem, og en af de kilder, de har, er selvfølgelig grundloven.
Vi vil gerne have, at de unge, der vokser op, får indblik i den danske statsform osv. og forstår, hvordan den er, og derfor vil vi gerne have skolerne og andre til at interessere sig for grundloven.
Der er en procedure, som jeg er meget glad for, nemlig at grundloven bliver sendt ud til alle.
Men når unge mennesker læser § 2, hvor tronfølgeloven er nævnt, får de to forkerte opfattelser.
Den første er, at hvis lovforslaget her vedtages, er det tronfølgeloven af 27. marts 1953, der er gældende.
Men nej, det er ikke den, der er gældende.
Den anden forkerte opfattelse, de får, er, at den danske styreform er indskrænket-monarkisk.
Jamen hvad er indskrænket-monarkisk dog for noget?
Er vi tilbage i håndfæstningernes tid?
Er vi halvandet hundrede år tilbage i historien?
Nej, Danmark er en uafhængig stat, der bygger på folkestyre.
Danmark er et demokrati.
Nu kommer statsministeren, og jeg håber, at statsministeren og jeg igen er kommet på talefod, så han vil svare på mine to spørgsmål, for de er helt fundamentale.
Vi støtter regeringens lovforslag, men vi har altså disse to spørgsmål, så hvorfor ikke tage diskussionen om den samlede grundlov nu, hvor der er tid til det?
Jeg var faktisk ret glad for fru Birthe Rønn Hornbechs indlæg, hvor hun sagde, at hun vil lade mig forsøge at overbevise hende.
Jeg tror ikke, hun brugte det udtryk, men helt folkeligt kunne hun have sagt: Jeg slår ørerne ud og hører gerne, hvad andre partier og måske også sagkyndige har at sige om denne sag.
Mine spørgsmål til statsministeren er: Hvorfor ikke tage en grundig diskussion om grundloven som helhed?
Og hvis man ikke vil det, skal vi så ikke i det mindste sørge for, at grundlovens § 2 bliver retvisende og siger sandheden – siger noget, der er sandt, og ikke noget, der ikke passer?
Det synes vi er to meget vigtige spørgsmål, og vi vil benytte dagen i dag til at få afklaret de to spørgsmål, så langt vi nu kan, og ellers tage imod det, synes jeg, meget fine tilbud, Venstres ordfører gav før om en uddybende diskussion i et grundlovsudvalg.