runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-09:
En fødsel er en af de allervigtigste begivenheder, måske den vigtigste i en kvindes liv og oftest også i hendes nærmeste families liv.
Det gælder, hvad enten hun oplever den en, to eller flere gange.
Hverken graviditet eller fødsel er nogen sygdom, og den sunde graviditet og den ukomplicerede fødsel skal efter min og den konservative folketingsgruppes mening derfor heller ikke sygeliggøres.
Forløbet fra graviditeten konstateres, til moderen kan holde sit lille barn i armene, er utrolig vigtigt og afgørende for både moderens og barnets fremtidige liv.
Derfor er det et evigt aktuelt emne, som Enhedslisten nu gør til genstand for et beslutningsforslag.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, der vil pålægge regeringen at lovgive om tre helt specifikke ydelser til gravide og fødende. Sundhedsstyrelsen har i 1998 udsendt retningslinjer for svangreomsorg, og disse retningslinjer er i vid udstrækning implementeret rundt om i landets amter.
De tager hånd om den gravide både før, under og efter fødslen, og de giver kvinderne en række rettigheder.
Mange amter har så suppleret rettighederne med yderligere tilbud som f.eks. ultralydsundersøgelser.
Den Konservative Folketingsgruppe mener, at der løbende skal følges op på, hvordan Sundhedsstyrelsens retningslinjer efterleves, så trygheden og sikkerheden stadig kan forbedres.
Det er nemlig helt afgørende, at der er tryghed og sikkerhed omkring den gravide og fødende kvinde i hele forløbet, men naturligvis i særdeleshed i selve fødselsforløbet.
I alt dette er jordemoderen en helt central person.
En deltagende og omsorgsfuld jordemoder kan erstatte mange doser lattergas, og hvad der ellers tages i brug for at dulme smerterne ved en fødsel.
mindre kompliceret ved at få den fødende til bedst muligt at hjælpe aktivt med ved fødslen.
Jordemoderen er nok den hjælper, den fødende kvinde sidst vil undvære.
Men lad mig vende tilbage til ordene tryghed og sikkerhed.
Det fremstilles en gang imellem, som om f.eks. en udtalt brug af ultralydsskanning og andre undersøgelser på det ufødte barn er med til at øge trygheden for de vordende forældre.
Det vil jeg godt sætte et stort spørgsmålstegn ved.
Ved at undersøge alle eller en meget stor del af alle gravide medvirker man til at sygeliggøre noget, som ikke er en sygdom, og man skubber til en opfattelse af, at man er syg, indtil det modsatte er bevist.
Det kan få en masse vordende forældre til at fylde ventetiden med bekymringer i stedet for med glæde og forventning, og det vel at mærke uden, at der reelt kommer større sikkerhed ud af det.
Det kan på den anden side give en falsk tryghed og en overbevisning om, at alt er i orden, når blot apparaterne viser det rigtige.
Det kan i værste fald få de vordende mødre til at glemme at lytte til deres krop.
Det Konservative Folkeparti er enig i, at tryghed og sikkerhed skal prioriteres meget højt, men vi mener ikke, at det fordrer en lovgivning af den her nævnte art.
Derfor kan vi ikke stemme for Enhedslistens beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti er enig i intentionerne, men desværre har man jo ikke i dag disse rettigheder, som vi stiller forslag om.
Det er bl.a. derfor, vi ser det ulykkelige med, at det, at der på nogle fødesteder er for få jordemødre, har ført til, at der er 7 børn siden 1995, der er døde i forbindelse med fødslen, fordi der simpelt hen ikke var en jordemoder, der kunne nå at være til så mange fødsler på én gang, som hun var nødt til.
Får det slet ikke Dansk Folkeparti til at overveje, om man skulle sikre, at der skal være tilstrækkeligt med jordemødre?
Det kunne jo også have betydning for amterne, når de sidder og skal prioritere, hvor mange fødesteder de skal have osv., hvis de var forpligtet til at sørge for, at der var jordemødre nok, og også var forpligtet til at sørge for, at der var jordemødre nok til at tage sig af fødselsforberedelse og efterfødselssamtaler.
Det kunne måske tale for at opretholde nogle af de fødesteder, der nu er truet af nedlæggelse.
Jeg er meget enig med fru Else Theill Sørensen i, at det er jordemoderen, der er den helt centrale person i forbindelse med graviditet og fødsel, og at det giver langt mere tryghed end diverse skanninger for, om der er noget galt med barnet.
Men jeg vil gerne høre: Hvis nu det viser sig, når ministeren gennemfører sin undersøgelse, at det ser galt ud, som vi er bange for at det gør ud fra de meldinger, der er kommet bl.a. i pressen, vil De Konservative så genoverveje deres holdning til, om man ud over de detaljer, der i forvejen er i lovgivningen omkring gravide, om, hvor mange lægebesøg man har ret til - det, der ligger omkring rettigheder til skanning osv. - så vil sikre ret til det helt centrale, som fru Else Theill Sørensen selv sagde, nemlig jordemoderen?
Vil De Konservative være med til at se på, om der er behov for en detaillovgivning dér, hvis amterne ikke leverer det helt centrale, som det ser ud i dag?
Lene Garsdal (SF), 2003-05-09:
Det er rigtig godt og positivt, at Enhedslisten har taget dette spørgsmål op, og det er SF meget glad for.
Vi har tidligere i dag hørt om Sundhedsstyrelsens retningslinjer fra 1988 for svangreomsorg.
Disse retningslinjer er gode, og de peger bl.a. på betydningen af en god forebyggende indsats, på vigtigheden af, at den fødende føler tryghed ved personalet, på værdien af at have en jordemoder til stede under hele fødslen, og på værdien af at fødselsjordemoderen får en samtale med den fødende, når hun har født. Hvis de retningslinjer blev fulgt, ville der jo ikke være noget problem.
Men virkeligheden er desværre en anden, som det blev påpeget flere gange under ekspertmødet om fødsler og svangreomsorg, og som det også er nævnt i bilaget. I takt med stadige beskæringer af amternes budgetter som følge af skattestoppet bliver der også skåret kraftigt i området, som berører fødende og den forebyggende indsats for dem.
Det er helt uacceptabelt, og det fremmer sygeliggørelsen
af fødsler.
Jeg kan se nogle problemer med, at der måske kommer til at mangle jordemødre, men hvis det skulle vise sig at blive tilfældet, må vi jo løse de problemer og sikre, at der bliver uddannet flere.
I SF er vi bekymrede over, at antallet af kejsersnit er steget med 50 pct. siden 1997.
Men hvis den gravide er velforberedt via den forebyggende svangreindsats, og hvis jordemodertilbuddet til de fødende er tilstrækkeligt, vil der blive langt færre indgreb og en mindre sygeliggørelse af fødselsforløbet.
Det at få et barn er jo, som vi har hørt flere gange i
dag, ikke nogen sygdom, som kræver indlæggelse på en specialafdeling.
Derfor er den centralisering af fødsler, som vi ser med nedlæggelse af fødesteder, ikke en god løsning for de 80-85 pct. af alle fødsler, der forløber normalt, men selvfølgelig er det en nødvendighed for de komplicerede fødsler.
Efter SF's opfattelse er det på tide, at der gøres en indsats for at forbedre forholdene for de fødende.
Forslaget her er et god bud på det, og SF støtter forslaget.
Naser Khader (RV), 2003-05-09:
Enhedslisten har fremsat et forslag, der skal sikre større tryghed og sikkerhed i forbindelse med fødsler.
Enhedslistens motivation er, at man mener, at fødselsområdet er blevet nedprioriteret de seneste par år.
Mere specifikt foreslår Enhedslisten, at gravide får ret til at deltage i fødselsforberedelse uden egenbetaling, at fødende får ret til at have en jordemoder til stede under hele fødselsforløbet, og at kvinder, der lige har født, har ret til en samtale med en jordemoder som opfølgning på fødselsforløbet.
I Det Radikale Venstre mener vi, at det er et sympatisk forslag, som er sundhedsmæssigt relevant.
Tiltagene kan forhåbentlig forebygge fødselskomplikationer m.v. og i det hele taget give større tryghed for de kommende forældre.
Men vi har to forbehold, som kræver en afklaring. Det første forbehold vedrører finansiering af tiltagene.
Sundhedsvæsenet har knappe ressourcer, og derfor bliver det prioriteret, hvilke behandlinger der skal finansieres af den offentlige sygesikring, og hvilke ydelser der blot skal tilbydes mod egenbetaling.
Det andet forbehold vedrører jordemoderkapaciteten.
Kan man gennemføre Enhedslistens forslag med den nuværende kapacitet af jordemødre, eller vil det medføre mangel på dem? Hvis der ikke kommer en overbevisende afklaring af disse forhold, kan Det Radikale Venstre ikke støtte Enhedslistens forslag.
Isoleret set er de fleste sundhedspolitiske tiltag rimelige, men de skal ses i en større prioriteringssammenhæng for at give mening. Til sidst skal jeg sige, at det glæder os, at ministeren i dag har tilkendegivet, at der skal igangsættes en undersøgelse af området.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-09:
Til spørgsmålet om, om vi i givet fald vil være med til at genoverveje: Jamen vi vil da altid genoverveje.
Det håber jeg da ethvert politisk parti vil, når man får nye oplysninger,
men jeg tror, der er et stykke vej, til vi bliver indstillet på at lave detaillovgivning på det her punkt. Og jeg vil godt nævne en enkelt ting.
Hvis det nu er sådan, at enhver fødende kvinde har ret til en jordemoder under hele fødselsforløbet, så skal jeg på trods af lidt erfaring have at vide, hvad fødselsforløbet er.
Men o.k., det finder vi ud af.
Men det må jo helst ikke gå sådan, at man på det enkelte fødested skal koncentrere sig mere om ikke at komme i strid med lovgivningen, altså at sørge for at styre jordemødrene derhen, så man videst muligt har opfyldt lovgivningens krav.
Det vigtigste er, at de jordemødre, der er til stede, og dem skal der selvfølgelig være nok af, kanaliseres derhen, hvor der er mest brug for dem.
For der er altså også mange fødselssituationer, hvor - i sådanne tilfælde - den normale fødsel måske kan undvære jordemoderen i en halv times tid.
Men det er ikke så godt, og det er bedst, hvis det er anderledes.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Jamen nu nærmer vi os jo sandheden om boligbeskatningen.
Hvis man har et hus til 5 mio. kr., og det stiger 10 pct., betyder det en øget skat på 15.000 kr., og hvis man har et hus til 1 mio. kr., der stiger 10 pct., er der en meget, meget beskeden stigning, ca. 1.000 kr., og det er sådan set dét, det drejer sig om.
Det, hr. Mikkel Dencker gør, er at holde hånden over de dyre huse.
Det kan man selvfølgelig kalde misundelse, men man kan også kalde det retfærdighed, og jeg forstår, at det tager man sig ikke så meget af i Dansk Folkeparti.
Til det andet spørgsmål om, hvorvidt man skal have lov til at indskyde meget, meget store millionbeløb i en pensionsordning: Hvis man har en meget, meget høj stilling med en virkelig høj løn, aftaler man måske, at de sidste 5 mio. kr. skal ind på en pensionsordning.
Det er ikke ukendt, og derfor foreslår vi, at man maksimalt kan fradrage 100.000. kr.
Det er igen de rige, hr. Mikkel Dencker holder hånden over, men jeg siger bare, at det i hvert fald er toner, der er til at forstå.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg fristes til at sige, at det jo nærmest er sådan en gang pjat, at jeg næsten må gå ud fra, at hr. Kristian Jensen selv kan høre, at det ikke er rimeligt.
At Socialdemokratiet skulle være modstander af, at man vil give en stor skattelettelse til LO-arbejdere!
Jeg går ud fra, at hr. Kristian Jensen har læst det forslag, som vi skal behandle efter det her, og så tror jeg, at uanset hvordan og hvorledes hr. Kristian Jensen står på det ene eller det andet ben, må hr. Kristian Jensen konstatere, at dér er lettelsen større.
Det, der bare er problemet, er, at hr. Kristian Jensen og jeg er uenige om, hvordan lettelserne skal finansieres, og at Venstre og regeringen påstår, at man kan gribe en finansiering ud af luften, uden at det koster noget. Det der med 1.000 kr. efter skat, jamen det kan da godt være, det vil jeg slet ikke forholde mig til, men hvis det er sådan, at daginstitutionstaksterne samtidig stiger med 6 pct., man indfører brugerbetaling på AMU-centre, på arbejdsmarkedsuddannelserne, man indfører ekstra betaling på folkeoplysning, på folkeuniversiteter, på VUC, og man forhøjer billetpriserne i den kollektive trafik drastisk, så er det da dér, de kommer til at betale for det.
Det er sådan, ...
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Hr. Vernersen vender tilbage til finaniseringssiden af forslaget.
Hvad angår olie og gas, er det da helt rigtigt, at vi for kort tid siden har stemt for den vedtagelse her i Folketinget.
Den blev jo vedtaget i enighed, så jeg kan da godt bekræfte, at vi var med. Hvad angår pensionsbeskatningen, er det altså ikke noget, som vi vil lave om på, og det er en af grundene til, at vi på det bestemteste må sige nej til det socialdemokratiske forslag.
Så er der transfer pricing, som Socialdemokratiet åbenbart bruger som en eller anden måde til at få sit regnestykke til at gå op på.
Man har regnet lidt på det og har set, at der mangler lige 3 mia. kr. for at få regnestykket til at gå op, og så finder man ud af, at hvis man beskatter og kontrollerer de store virksomheder lidt hårdere, kan man finde lige akkurat 3 mia. kr., så det hele går op.
Det er sjovt, at det lige rammer, så det giver nul,
men en helt anden side af sagen er, at jeg tror mest på Finansministeriets beregninger, der viser det store minus på de 15 mia. kr., som også hr. Peter Christensen var inde på. Så er det jo egentlig sjovt, at man kommer frem til, at forslaget har en stor beskæftigelseseffekt.
Hvis man vil bruge 15 mia. kr., kan man lige så godt ansætte en masse mennesker i den offentlige sektor, for så kan man få en beskæftigelseseffekt på 40.000-50.000, hvis det er det, man ønsker. Om det er de rige, der får de største lettelser?
Alle, der har en bolig, som er steget mere end 5 pct. i værdi, får en lettelse i ejendomsværdiskatten; det er ganske rigtigt.
Men fordi man har en bolig, der stiger mere end 5 pct., behøver man ikke nødvendigvis at være rig, og i vores parti har vi den helt principielle opfattelse, at boligbeskatning er misundelsesbeskatning, så derfor er det noget, vi er imod.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Til hr. Mikkel Dencker: Hvis man vil kritisere en undersøgelse, så bliver man nødt til at se på, hvad det er, der er undersøgt.
Der er undersøgt to ting: Hvor har Dansk Folkeparti stemt for nedskæringer generelt på det sociale område, og hvor har Dansk Folkeparti stemt på nedskæringer for de ældre? Hvidovre Kommune er med i undersøgelsen som en kommune, hvor der er skåret ned på det sociale område, fordi Dansk Folkeparti foreslog, at der skulle skæres over for børnene.
Derimod er Hvidovre ikke talt med som et sted, hvor Dansk Folkeparti foreslog nedskæringer eller stemte for nedskæringer for de ældre.
Dansk Folkeparti har stadig ikke kunnet påvise en eneste fejl i den undersøgelse.
Hvorfor mener Dansk Folkeparti, at der skal skæres over for de ældre og på det sociale område?
Og vil Dansk Folkeparti også ved de kommende kommuneforhandlinger mene, at der skal skæres, og at de ældre skal betale prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten, eller vil man være med til at sikre, at der kommer penge nok ude i kommunerne til, at man kan sikre en ordentlig service, også for de ældre?
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Til fru Line Barfod kan jeg jo så sige, at så må den såkaldte rapport, som Enhedslisten har ladet udarbejde, jo være meget fejlbehæftet, for jeg har læst den igennem, og der optrådte Hvidovre Kommune i som et sted, hvor vi åbenbart har gjort os uheldigt bemærket.
Til hr. Mogens Nørgård Pedersen: Jeg er fuldt ud overbevist om, at der bliver brugt alt for mange penge på det kulturelle område ude i kommunerne.
Når der skal spares på det sociale område, så kunne man jo kigge på det kulturelle først.
Det er i hvert det jeg anbefaler, at man gør.
Det er der bare ikke ret mange steder, man gør ude i det virkelige liv.
Til fru Pernille Falcon om det såkaldte frie fald eller det frie valg
så er det muligt, at det koster nogle penge
rundtomkring
Det er jeg godt bekendt med.
Men igen må man lære at prioritere.
Og det er et prioriteringsspørgsmål, hvad man vil bruge pengene på ude omkring.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-09:
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om han ikke kan bekræfte, at der er mange kommuner, der kommer i klemme i forhold til servicerammen, bl.a. i forbindelse med den der ordning, Det frie fald, regeringens ordning for hjemmehjælpen.
Der var det faktisk sådan, at det har resulteret i meget store udgifter i kommunerne, og det har betydet, at man de steder, hvor man skulle gennemføre det, så røg ind i loftet for servicerammen.
Jeg vil bare høre, om hr. Mikkel Dencker ikke kan bekræfte, at det er korrekt, for det har givet en masse unødigt bureaukrati, som har kostet dyrt.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker i forlængelse af det tidligere spørgsmål med hensyn til prioriteringen ude i kommunerne: Kan hr. Mikkel Dencker ikke bare nævne ét område, hvor der kan prioriteres anderledes ude i kommunerne? Der er sagt noget om kulturprojekter, men hvis hr. Mikkel Dencker mener, at der kan spares på kulturprojekter, så vil jeg da opfordre ham til at tage en tur rundt i det virkelige liv ude i kommunerne, for der er ikke kulturprojekter at spare på.
Derfor vil jeg gerne opfordre hr. Mikkel Dencker til at komme med et par forslag mere til besparelser.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Hr. Mikkel Dencker taler om, at kommunerne skal prioritere, som om det bare sådan er noget, man skal sidde og øve sig i at gøre.
Men at prioritere betyder jo, at man tager noget fra nogle og giver til noget andet, når økonomien er så stram.
Det, som Enhedslisten har påvist i sin undersøgelse, er, at de, som Dansk Folkeparti lader betale for prioriteringen, er de ældre.
Hr. Mikkel Dencker prøver så at gøre sig lystig over, at vi skulle have skrevet, at Hvidovre havde skåret ned over for de ældre.
Men hvis man vil kritisere en undersøgelse, så skal man jo gøre sig umage med at undersøge, hvad der står i undersøgelsen.
Hvidovre Kommune er ikke talt med som et sted, hvor Dansk Folkeparti har skåret ned over for de ældre.
Dansk Folkeparti har tidligere prøvet at komme med 10 kommuner, hvor man sagde, at der var fejl i undersøgelsen.
Der havde man også taget en kommune med, som ikke er omtalt som en af de kommuner, hvor Dansk Folkeparti har skåret ned.
Dansk Folkeparti har endnu ikke været i stand til at komme med et eneste eksempel på, at der skulle være fejl i undersøgelsen, og man tør ikke stille op offentligt for at forsvare, at man lader de ældre betale magtens pris ude i kommunerne.
Så det der med at prioritere går altså ud over nogle.
Dansk Folkeparti burde hellere leve op til sine valgløfter og sørge for, at der kommer nogle penge til dem, der virkelig har behov for det.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Til hr. Vernersen: Jeg synes, vi kører lidt i ring.
Jeg kan jo ikke andet end sige, at jeg stadig mener, at kommunerne må lære at prioritere deres udgifter, og at det virkelig er sundt.
Til fru Rosenkrantz-Theil omkring Dansk Folkepartis forhold til den her såkaldte undersøgelse, som Enhedslisten har ladet foretage: Nu har jeg godt nok ikke har haft med den at gøre, men jeg forstår godt, at der ikke har været noget ønske om at bruge ret meget tid på at kommentere det her
såkaldte værk
Og så kan jeg godt bekræfte, at når man har et skattesystem, hvor man betaler en procentdel af sin indkomst, så er det rigtigt, at man så får en større lettelse, jo mere
man tjener.
Det er helt rigtigt.
Til hr. Buksti kan jeg sige ja til, at kommunerne må lære at prioritere, og at det er sundt.
Jeg tror faktisk også, det kan lade sig gøre.
Jeg ved, at man kan gennemføre besparelser, uden at det skal gå ud over de allersvageste grupper i det her samfund.
Der er så nogle byrødder rundtomkring, der må oppe sig lidt, men det kan altså godt lade sig gøre, det er jeg ret sikker på.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg vil gerne have Dansk Folkepartis ordfører til at bekræfte, at Dansk Folkeparti altså med sin tilslutning til denne her aftale, som også hr. Mikkel Dencker har sagt, støtter den meget lave offentlige vækst, som er forudsætningen for hele den pakke, man har indgået, og at det allerede betyder, at den lavere vækst ude i kommunerne fra 2004 til 2005 skal bidrage med 4 mia. kr. til underholdning - 4 mia. kr. i mindre vækst.
Der kommer Dansk Folkeparti så og siger, at man har fået 1 mia. kr., men altså efter man har fjernet 4 mia. kr.
Så er spørgsmålet til hr. Mikkel Dencker: Tror hr. Mikkel Dencker, at det kan lade sig gøre ude i kommunerne, uanset at hr. Mikkel Dencker mener, at de skal sætte tæring efter næring og alt det der, uden at det går ud over de ældre, børnene, de syge, de svage?
Tror hr. Mikkel Dencker virkelig på det?
4 mia. kr. den ene vej og 1 mia. kr. den anden vej.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-09:
Det er skægt, at hver gang men nævner det der med, hvordan Dansk Folkeparti opfører sig ude i kommunerne, så kommer de herop og prøver at hive nogle småting op af hatten.
Men hvorfor er det, at Dansk Folkeparti endnu ikke har turdet mødes med os?
Hvorfor er det, at Dansk Folkeparti ikke på skrift har kunnet tilbagevise en eneste af de påstande, Enhedslisten er kommet med?
Og dermed står der altså stadig væk, at Dansk Folkeparti har været med til at skære ned i 50 pct. af de kommuner, hvor Dansk Folkeparti er repræsenteret, over for de ældre.
Så vi glæder os stadig væk til, at Dansk Folkeparti tør komme ud af hulen og mødes med Enhedslisten om den rapport, vi har lavet.
Jeg mangler så at få én erkendelse fra hr. Mikkel Dencker heroppefra.
Jeg fik den første erkendelse, nemlig at Dansk Folkeparti har indgået en aftale, hvor pensionisterne ikke får noget ud af det.
Så langt, så godt.
Det næste var så, om hr. Mikkel Dencker også vil erkende, at kassedamen får 1.500 kr., mens direktøren får 5.145 kr., altså at direktøren får tre gange så meget som kassedamen, og det har Dansk Folkeparti skrevet under på.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Nu er det jo sådan, at hr. Mikkel Dencker har det samme materiale som vi andre i Skatteudvalget, og det, man den 28. februar gav udtryk for: »DF forlanger fingeraftryk« i forhold til de lavestlønnede, er altså bare noget, man har sprunget over; der var altså nogle, der blev snydt dér.
Det, jeg gav udtryk for, var konsekvensen, at kommunerne skulle spare disse 3,5 mia. kr.
Det er ikke en socialdemokratisk borgmester, der siger det, det er formanden for Kommunernes Landsforening, hr. Ejgil W. Rasmussen, der siger, at den ændring fra 0,7 til 0,5 pct. - det er jo ikke ret meget, hr. Mikkel Dencker, herregud: 0,2 pct., det betyder jo ikke nogen ting - betyder 3,5 mia. kr. ude i kommunerne i 2004, 3,5 mia. kr., de skal begrænse sig med.
Og skal man lave sådan nogle begrænsninger, så ved alle, at kerneydelserne er det, der fylder mest, og derfor bliver det kerneydelserne, det kommet til at dreje sig om.
Og det er det, Dansk Folkeparti bidrager til.
Det her ligner måske ældrechecken en gang mere, hvor alle troede, de skulle have noget, og hvor langt de fleste blev snydt.