runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2004-12-03:
Jamen de mennesker, der ønsker et sådant udredningsarbejde, er vel organisationerne.
Det er jo simpelt hen det såkaldt kirkelige landskabs ønsker, som forslagsstilleren direkte har skrevet af.
Jeg vil da ikke frakende de mennesker, at de er stærkt engagerede.
Når man vil flytte nogle grænseflader, så skulle man tro, at man havde en eller anden idé om, hvor de skulle flyttes hen.
Den er fuldkommen tom.
Der skal bare flyttes om på nogle ting, men hvad der skal flyttes om på, siger man ikke.
Kan hr. Niels Helveg så godt forstå, at sådan en almindelig snusfornuftig bondeknold kunne komme på den tanke, at der ligger en ren magtambition bag ved?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-12-03:
Jeg tror, uden at jeg et hundrede procent ved det, at hvis hr. Homann gør op, hvordan hans parti er repræsenteret i skatteankenævn rundtomkring i landet, og sammenligner det med det antal medlemmer, som partiet rettelig skulle ha ve, hvis man alene havde fordelt efter den d'hondtske metode, ville det vise sig, at Socialistisk Folkeparti har betydelig flere ankenævnsmedlemmer, end de skulle have haft i den helt firkantede model, som man faktisk bare kunne køre efter.
Sådan er det med flere mindre partier.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Hvad angår de mange kompetencer, som hr. Homann postulerer at skatteministeren er blevet udstyret med, vil jeg sige, at jeg mener, at det er ganske naturligt, at det er skatteministeren, der udpeger skatteankenævnsmedlemmerne, efter at skatteankenævnene nu bliver gjort statslige, i stedet for at det er kommunale organer.
I øvrigt mener jeg ikke, at der tale om væsentlig flere kompetencer til skatteministeren, end der er med den nuværende ordning.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Nu mener jeg ikke, at der er tale om – sådan som hr. Homann fremhæver det – at skatteministeren har fuldstændig frie hænder til at udpege medlemmerne af skatteankenævnene og vurderingsankenævnene.
Det er jo sådan, at det er meget begrænset, hvilket råderum skatteministeren har, netop fordi der skal foreligge nogle indstillinger fra kommunalbestyrelserne i det område, hvor skatteankenævnet har sit opland.
Og det er kun blandt de indstillede, at skatteministeren så kan vælge.
Derfor mener jeg ikke, at de muligheder, som hr. Homann insinuerer der er, foreligger.
Hvad angår spørgsmålet om, at der er nogle større byer, som ikke får skattecentre, så er det jo et faktum, at Silkeborg ikke får noget skattecenter, at Hobro ikke får, og at Sønderborg heller ikke får.
Der er foretaget en vurdering af den optimale placering af de her skattecentre, og jeg mener ikke, at det er så stort et problem, som hr. Homann fremstiller det som, for det er utrolig sjældent, tror jeg, at borgere får behov for at komme hen til skattecenteret.
Langt de fleste opgaver og spørgsmål vil kunne ordnes ved et besøg på det borgerservicecenter, der etableres i hver kommune.
Line Barfod (EL), 2004-12-03:
Som det er fremgået flere gange i debatten, er det her jo det første af forslagene i forbindelse med strukturreformen.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Jeg må sige, at lovforslaget her og strukturreformen i sin helhed jo ikke har til formål at forringe ansættelsesvilkårene for nogen ansatte inden for det offentlige.
Jeg mener, at det er en diskussion – hr. Peter Christensen var også inde på det – som man må tage med ministeren, om, hvordan de helt konkrete ansættelsesforhold bliver.
Det er trods alt ministeren, der bliver de her medarbejderes arbejdsgiver i den sidste ende.
Men jeg mener ikke, at der skal ske nogen forringelser i forhold til de ansættelsesvilkår, der er gældende.
Det mener jeg også fremgår af lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2004-12-03:
Jeg er helt med på, at formålet med at gennemføre strukturreformen ikke har været, at man ville gå efter at forringe de ansattes vilkår.
Det har været privatisering og mange andre ting, har vi hørt fra Venstres ordfører og ministeren.
Men det, som vi jo kan se, er, at et af resultaterne af den her strukturreform og den aftale er, at man risikerer dårligere vilkår.
Og det er det, som man kan se af bemærkningerne.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Jeg mener, at selve det spørgsmål, som fru Line Barfod rejser, har været diskuteret flere gange her i Folketinget, ikke kun blandt Enhedslisten og Dansk Folkepartis ordførere, men mere bredt.
Og da mener jeg, at regeringen har sagt, at man ikke vil forringe nogen ansættelsesforhold for medarbejdere, og der forventer jeg, at ministeren kan bekræfte, at det er regeringens opfattelse.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-03:
Hr. Mikkel Dencker gav udtryk for, at man så kunne få løst sine opgaver på de lokale kommunekontorer, som der så også bliver lidt langt imellem.
Men jeg går ud fra, at hr. Mikkel Dencker er fuldstændig på det rene med, at det, man kan få løst af opgaver dér, er udlevering af blanketter, det er tast selv-service på samme måde, som vi kan gøre det fra vores computere, altså helt enkle og manuelle opgaver, og som der også står, skal der, bare det er lidt mere kompliceret, henvises til det lokale skattecenter.
Der har vi så cirka 1 million mennesker, der hvert år skal rejse til sådan et center med de afstande, der her er belyst.
Synes hr. Mikkel Dencker virkelig, at det er betryggende for borgerne, at de måske skal rejse 90 km for at få opgjort f.eks. noget dødsbobeskatning, som er ganske kompliceret, og som i hvert fald ikke kan ordnes på et kommunekontor?
Synes hr. Mikkel Dencker virkelig, at det er betryggende, at de svageste i samfundet, de, som har mindst og måske ikke har bil osv., skal udsættes for en transport af den længde, som vi har set her?
Jeg går da ud fra, at hr. Mikkel Dencker har fulgt de indsigelser, der har været i Skatteudvalget omkring det her lovforslag, ganske nøje, og jeg mener ikke, der overhovedet dér har været synspunkter, der bare er i nærheden af det, som hr. Mikkel Dencker giver udtryk for.
Der har jo virkelig været en kritik af det her på hvert eneste møde, hvor der er mødt folk op.
Og så står hr. Mikkel Dencker her og siger, at der ikke er nogen problemer.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Det er jo ganske rigtigt, at jeg er medlem af Skatteudvalget og også som skattepolitisk ordfører
for Dansk Folkeparti deltager i Skatteudvalgets møder, og derfor har jeg også lyttet til de mennesker, der har været i deputation i udvalget.
Men jeg mener, at hr. Jens Peter Vernersen dramatiserer en hel del, hvilke konsekvenser den her omlægning får for borgerne.
Det lyder næsten, som om alle mennesker eller i hvert fald 1 million mennesker nu skal ud at rejse frem og tilbage hen over landet næsten ugentligt.
Det virker, som om det meste af befolkningen har så komplicerede skatteforhold, at de skal løses ansigt til ansigt med en skattemedarbejder, der er højt kvalificeret, og som sidder i et skattecenter langt væk.
Det er de færreste, der er i en sådan situation, og det mener jeg også at hr. Vernersen burde gøre opmærksom på i sit indlæg.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-03:
Der er 7 millioner mennesker, der henvender sig til skatteforvaltningen hvert år.
Af dem er der 4 millioner, der henvender sig telefonisk.
Så er der 3 millioner, der har brug for at møde op personligt.
Deraf har man vurderet, at 1 million fortsat vil have brug for at møde op i et skattecenter.
Det er de oplysninger, som vi er blevet gjort bekendt med, og det, jeg giver udtryk for her, svarer jo ganske præcis til de meldinger, vi har fået, når vi har haft møde med folk.
Jeg vil også godt lige spørge om det kommende skatteråd, for det kan også jeg nå: Finder hr. Mikkel Dencker, at det er betryggende, at man fortsat har et flertal af erhvervsorganisationer i et skatteråd, når der skal tages stilling til meget, meget store, komplicerede sager, f.eks. TDCsagen?
Finder hr. Mikkel Dencker ikke, at det var rimeligt, hvis erhvervslivet i samme omfang var repræsenteret på lønmodtagersiden, f.eks. ved Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, så de ikke kan udsættes for bare den mindste kritik, som de meget vel kan, når der er den her skævdeling?
Er det ikke noget, som hr. Mikkel Dencker vil være med til at ændre på?
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Det sidste først: Jeg vil sige, at hvad angår skatterådet, så mener jeg, at der skal være en så bred repræsentation, som det er muligt.
Det er så forskellige erhvervsinteresser, der er repræsenteret i skatterådet, det er industri, det er landbrug, det er håndværk, og så er der også lønmodtagerinteresser, som det jo i øvrigt også er væsentligt at have repræsenteret.
Jeg mener ikke, at man skal begynde at lave en kvotering, fordi hr. Vernersen mener, at nogle er mindre godt repræsenteret.
Der er jo ikke ret meget landbrug tilbage i landet i forhold til tidligere, så hvorfor skal de egentlig have en plads?
Så vi er ikke indstillet på at begynde at pille ved sammensætningen af skatterådet.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-03:
Det var dog en besynderlig argumentation.
Man ræsonnerer sig frem og siger: Så er der industri, der er håndværk og landbrug, men nu er der ikke længere så mange landbrugere, så hvorfor skulle de egentlig sidde der?
Nå, men det skal de, fordi jeg synes, at de skal sidde der.
Der er så kun en lønmodtagerorganisation, men jeg mener: Hov, der er jo lønmodtagere ansat alle steder.
Hvorfor ikke have en paritetisk sammensætning?
Så vil jeg spørge om en anden ting: Er Dansk Folkeparti med på ministerens overvejelser om det her med, at der jo bliver en del ældre medborgere f.eks., som fremover får ret langt til nogle af de her skattecentre, og at man sådan kunne forestille sig en slags rejsesekretærordning eller lignende, hvor man tog rundt på plejehjemmene eller andre steder og ordnede de her myndighedsopgaver for de ældre?
Er Dansk Folkeparti med på den tanke?
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Det er ikke noget, som jeg har hørt ministeren fremsige, men hvis ministeren mener, at der er noget, som skal justeres i forligsteksten, kan vi da sagtens tage et møde i forligskredsen, hvis regeringen ønsker det.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-03:
O.k., så tag det med til ministeren.
Jeg har bare hørt ministeren komme med sådan nogle overvejelser, og de lyder meget spændende.
Dansk Folkeparti går jo meget op i de ældre, og når nu de her ældre får lidt langt til de her skattecentre, tænkte jeg bare på, om Dansk Folkeparti så havde gjort sig nogle selvstændige overvejelser om, hvad man eventuelt kunne forestille sig af service for de her borgere.
Hvis man læser forslagene igennem, har det jo været sådan, at kommuner og amter grundigt har påpeget, at der bliver et problem med afstandskriterierne og andet.
Det var det jeg tænkte på.
Et sidste spørgsmål: Står Dansk Folkeparti fuldstændig nagel- og klippefast på det nuværende antal på 30 skattecentre?
Kan Dansk Folkeparti på nogen som helst måde flyttes?
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Der er lavet en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti her i foråret, som angav, at antallet af skattecentre skulle ligge mellem 25 og 30.
Det er så 30, man er endt med.
Det er en aftale, der er lavet, og det mener vi er det.
Så lyder det, som om hr. Sass kunne tænke sig, at det, man skulle lave for ældre medborgere, var sådan et rejsehold, der kunne tage ud på plejehjemmene til ældre med meget komplicerede skatteforhold og ordne sagerne der.
Er det lidt i stil med, når der er valg, hvor der kører nogle tilforordnede ud og ordner en brevstemmeafgivning derude?
Jeg kan se, at hr. Sass Larsen nikker.
Jeg tror ikke, at der er behov for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-03:
Det er alligevel skægt, at man ikke synes, der er behov for det.
Jeg kender da temmelig mange ældre, der ikke selv har mulighed for at transportere sig frem og tilbage, hvis der ikke er offentlige transportmidler, men det kan jeg forstå at hr. Mikkel Dencker ikke synes er noget problem.
Men det er egentlig ikke det, der fik mig op af stolen.
Der bliver hele tiden sagt, at det jo ikke er meningen, at løn- og ansættelsesforhold skal forandres.
Det har jeg hørt både Dansk Folkeparti og Venstre sige.
Ikke desto mindre er det det, der er konsekvensen.
Men at sige, at det ikke er intentionen, eller at det ikke er meningen med det her at forringe løn- og ansættelsesforhold, forstår jeg ganske simpelt ikke.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti har et problem med forligspartneren, for der står i kommentarerne til bemærkningerne, at de kommunalt ansatte fra overgangstidspunktet reguleres i pensionen efter de statslige regler.
Så hvis det ikke har været intentionen, ville det så ikke være en god idé at kalde ministeren ind til en samtale om, hvad det er for et aftalegrundlag, der ligger på det her område?
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Det er muligt, at det forholder sig sådan, som fru Rosenkrantz-Theil hævder.
Derfor vil jeg ikke tage stilling til et så konkret spørgsmål, som der bliver rejst nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-03:
Det er bemærkelsesværdigt, at ordføreren ikke vil tage stilling til ting, der står i teksten til det lovforslag, som vi er i gang med at behandle her i salen i dag.
Det er bemærkelsesværdigt!
Man burde mene, at en aftale, som Dansk Folkeparti er med i, også er en aftale, hvor man går ind og kigger på udmøntningen og på det lovforslag, som kommer i hælene på aftalen.
Det er det, jeg refererer til.
I lovforslaget er optrykt kommentarerne til høringssvarene, hvor der står: »Fra overgangstidspunktet reguleres pensionen efter de statslige regler«.
Det betyder, at en kommunal tjenestemand går fra at være under en kommunal ordning til at være under en statslig ordning vedrørende vedkommendes pension.
Den statslige ordning er ringere.
Det vil altså sige, at de ansatte kan se frem til ringere pensionsvilkår, end tilfældet er i dag.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Jeg kan sagtens sige, at Dansk Folkeparti ikke er ligeglad med de ansattes vilkår.
Jeg vil fuldt ud sige, at det er vores intention og hele tiden har været vores formål med det her at skabe en fusion, hvor alle parter bliver tilfredse med resultatet.
Det er i hvert fald ikke vores ønske, at der er nogen, der skal stilles ringere.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-03:
Det synes jeg er en meget lovende tilgang til det arbejde, som vi har foran os, når vi arbejder med lovforslaget.
Derfor vil jeg, nu hvor vi har diskuteret pension, også gerne lige vende spørgsmålet om løn.
Pensionen er der selvfølgelig et stykke tid til.
Det kan måske nu og her være svært helt at overskue, om man bliver ringere stillet eller ej.
Men hvis vi ser på lønsiden, hvad synes Dansk Folkeparti så om forslaget om at give et udligningstillæg, som så spises op af eventuelle fremtidige lønstigninger?
Vi synes umiddelbart, at det må være svært at motivere en medarbejder til at gøre en ekstra indsats, hvis et eventuelt løntillæg bare modregnes i den løn, man har i forvejen.
Det respekterer jeg selvfølgelig fuldt ud, og jeg beder heller ikke om, at Dansk Folkeparti blander sig i overenskomstforhandlingen eller sætter sig på skulderen af ministeren i den forbindelse.
Men det er jo et holdningsmæssigt spørgsmål, om man skal have løn for den indsats, man gør, når udgangspunktet er, at man ikke skal stilles ringere, end man er i forvejen.
Derfor er det snarere en holdningsmæssig tilkendegivelse i forhold til, om en ekstra indsats også reelt skal udløse, at man får en ekstra belønning for den.
Det er sådan set et rent holdningsmæssigt spørgsmål.
Det andet er, at det jo ikke er en lille ting, for det er ganske mange mennesker, vi taler om her.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Det er rigtigt, at det er mange mennesker, det drejer sig om.
Det er der overhovedet ingen tvivl om.
Men jeg vil godt sige til fru Vestager, at vi har ikke nogen intention om eller noget ønske om, at der er nogen, der skal stilles ringere, end det er tilfældet med det nuværende ansættelsesforhold.
Line Barfod (EL), 2004-12-03:
Selve spørgsmålet om enhedsorganisationer og hele problemet med manglende kontrol osv. får vi næppe rykket meget på, så derfor vil jeg i stedet tage fat på spørgsmålet om de offentligt ansatte og deres sikkerhed for deres fortsatte lønog ansættelsesvilkår.
Jeg vil gerne høre den konservative ordfører om det problem med omsorgsdage, som KTO peger på i deres høringssvar.
Den konservative familieminister har jo været optaget af det her med at sikre omsorgsdage.
Hun har godt nok ikke haft nogen penge til det, men hun mener, at omsorgsdage er meget vigtige.
KTO peger i deres høringssvar på, at hvis man ikke går ind og sikrer de ansattes fremtidige vilkår og følger dem, de har i dag, kan f.eks. en kvindelig kommunal skattearbejder risikere at miste 10 omsorgsdage og en mandlig kommunal skattearbejder, som der er et eksempel på, kan risikere at miste 12 omsorgsdage.
Hvordan har De Konservative det med det?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-12-03:
»Kan risikere at miste«, bliver der sagt.
Nu vil jeg indrømme, at jeg intenst har lyttet til de spørgsmål, der så voldsomt er blevet stillet til de foregående ordførere, og jeg havde forestillet mig, at de spørgsmål ville jeg nok også få, og så er det jo ikke så godt, når man får et helt andet.
Men jeg tror på, at man generelt som statslig arbejdsgiver vil være interesseret i at skabe gode vilkår for de ansatte, ligesom kommunerne er det.
Jeg kan slet ikke dele den der mistænkeliggørelse af, at en statslig arbejdsgiver nok er interesseret i at fratage de ansatte stort set alle rettigheder.
Jeg synes, at hvis man læser lidt mere end lige de udpluk, som nogle af ordførerne her har læst op af, lyser det ud af det, at tanken er, at der ikke skal ske forringelser for de ansatte.
Line Barfod (EL), 2004-12-03:
Jeg har ikke den definition, at statslige arbejdsgivere er onde og kommunale arbejdsgivere er gode, det er slet ikke sådan.
Men når man nu kan se, at der ikke er afsat ekstra ressourcer, tværtimod budgetterer man med at spare en masse penge, har jeg lidt svært ved at se, hvor de ansatte skal have tilliden til, at de beholder de samme løn- og ansættelsesvilkår, som de har i dag, at der ikke er nogen, der får forringet deres løn- og ansættelsesvilkår, især fordi det ikke fremgår af kommentarerne, at folk kan være sikre på at have de samme løn- og ansættelsesvilkår, som de har i dag.
Det er naturligt noget, der optager de ansatte, hvilke vilkår de kommer til at have fremover.
Det ville jo være det allerbedste, hvis De Konservative kunne være med til at sikre, at de ansatte ikke behøver at gå rundt og være bekymrede, men i stedet kunne koncentrere sig om hele arbejdet med omlægningen, fordi de fik en garanti for, at de kan beholde de løn- og ansættelsesvilkår, de har i dag, også selv om de bliver flyttet rundt.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-12-03:
Det lyder, som om at det, fru Line Barfod gerne ville have, er, at jeg eller staten kunne garantere, at hver eneste medarbejder med hundrede procents sikkerhed ikke får ændrede løn- og ansættelsesforhold.
Det ville jeg være stærkt bekymret for at stå og love.
Jeg synes faktisk, at det gennemsyrer alt, hvad der kan læses i det her lovforslag af både kommentarer til høringssvar, og hvad der i øvrigt står, at hensigten er, at der ikke skal være forringede vilkår for de medarbejdere, der flytter over fra kommunerne til staten.
Nu har jeg faktisk både i diskussion med andre og inde i mit eget hoved gennem mange år forsøgt at gennemtænke, hvordan man kan sådan noget også i kommunale samarbejder, så man laver en præcis, matematisk model for, hvordan man fordeler det.
Jeg kan sige, at det ikke er så let.
Men det er præcis på den baggrund, at jeg opfordrer ministeren til at være opmærksom på problemet.
Og så synes jeg, at det er noget, vi skal drøfte fremover.
Hvis vi har et ankenævn, som dækker en række kommuner, hvor der er nogle partier, måske hr. Homanns parti og mit parti, der er meget, meget små, kan det jo godt blive vanskeligt at blive repræsenteret.
Men jeg vil så i øvrigt sige, at i mange af de skatteankenævn, som jeg gennem årene har truffet både hjemme i min egen kommune og andre steder, er der faktisk repræsentanter for partier, der er så små, at de end ikke har kunnet komme i byrådet, men hvor man som led i en konstitueringsaftale har tilgodeset nogle partier, og det kan man jo også gøre ved indstillingen her.
Det handler jo altså også lidt om, hvordan kommunerne agerer, og af og til er der jo folk, der agerer rimelig fornuftigt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-12-03:
Kun én betragtning til sidst: Det har jo sådan skinnet igennem en del indlæg, at de kredse i folkekirken, der interesserer sig for et udredningsarbejde, bare er sådan nogle organisationsfolk, hvori det ligger, at det ikke skulle være mennesker, som bare er inderligt optaget af at skabe de bedst mulige vilkår for folkekirken og i folkekirken.
Den opfattelse vil jeg altså tage afstand fra.
Jeg opfatter de kredse, som ønsker udredningsarbejdet, ønsker at finde bedre afgrænsninger, klarere afgrænsninger mellem stat og kirke, som mennesker, der er dybt engageret i folkekirken.
Karen J. Klint (S), 2004-12-03:
Som jeg læser forslaget til vedtagelse, er det ikke en direkte afskrift, som jeg husker teksten i grundloven.
Der står her, at den evangelisklutherske kirke fortsat – til forskel fra de øvrige religiøse samfund – understøttes af staten.
Det er ikke en direkte afskrift af grundloven.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-12-03:
Det er der overhovedet ikke noget farligt i, men nu er det altså grundloven, vi diskuterer i dag, og som jeg nævnte, som den der formentlig her i salen i øjeblikket har størst erfaring med foredrag i menighederne gennem en lang årrække, så er det altså ikke det, der presser sig på ude i menighederne.
Karen J. Klint (S), 2004-12-03:
Jeg er jo citeret for, at vi arbejder hen imod en kirkeforfatning.
Vi har det nemlig ikke sådan, som måske andre partier har, at vi har skrevet hele facitlisten, før vi inviterer til en dialog.
Hvis vi laver en samlet lovgivning, eller når vi laver, ikke hvis – for jeg er faktisk enig i, at vi skal lave en samlet lovgivning – så er det jo, det formelle ord »kirkeforfatning« kommer op, når det handler om folkekirken.
Men vi har ikke skrevet facitlisten for, hvordan den skal skrues sammen.
Vi har nogle holdninger til det, men vi synes ikke, at de holdninger skal være til hinder for den brede debat, vi selv bad om ved vores forslag om at få nedsat en førkirkekommission.
Så det er ikke noget nyt, at vi ønsker en debat og ikke har en klar facitliste.
Vi har nogle holdninger, hvor vi gerne vil respektere, at folkekirken er den største religion i Danmark, og at den har nogle særstillinger i grundloven, og det er særstillinger, som vi gerne vil respektere også i en kommende forfatning.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-12-03:
Skal jeg forstå det socialdemokratiske standpunkt sådan, at man vil arbejde frem imod en kirkeforfatning, men at man ikke har gjort sig klart, hvad en kirkeforfatning er?
Karen J. Klint (S), 2004-12-03:
Selvfølgelig har vi gjort os klart, hvad en kirkeforfatning er.
Men jeg synes ikke, vi skal komme med detaljerne og lukke debatten, før andre har givet et input til, hvad en kirkeforfatning også skal indeholde i forhold til deres rådgivning.
Det er faktisk noget, der bliver til i dialog med det omliggende samfund, og det synes vi også en kirkeforfatning bør være.
Så vi er ikke lukkede, hvad angår indholdet i en kirkeforfatning, vi synes bare, at det kunne være stærkere for folkekirken at have en samlet lovgivning omkring sine forhold, i stedet for at have det, som nogle kalder det løsslupne anarki, som der er i dag.
Vi synes heller ikke, det giver fremtidssikring, at det er et ministerium, der er økonomisk driftsherre for folkekirkens ordning.
Det synes vi godt at vi kunne finde andre modeller på.
Så hr. Kirkegaard taler mod bedre vidende, når han siger, at han ikke kender noget til det indhold, vi gerne have i en kirkeforfatning, for det har faktisk været fremlagt som beslutningsforslag, og vi har også haft fremlagt nogle ideer om et økonomiudvalg vedrørende Fællesfonden.
Så lad os holde os til sandheden.