runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Nu skal jeg komme med den blanke indrømmelse, at jeg ikke er regeringens største boligekspert.
Derfor håber jeg, at ordførerne vil tilgive, at jeg vil udtale mig i lidt runde tal og ikke i så præcise tal, som andre måske ville kunne have gjort.
Det betyder, at vi har tabt et antal andelsboliger, som løber op i 879 boliger over 4 år.
Det er samtidig sådan, at der er en årlig tilvækst på nye andelsboliger på ca. 2.000 traditionelle andelsboliger, som det kaldes, og på ca. 1.500 nyopførte andelsboliger om året.
Nu kan jeg ikke sige, hvor lang tid tilbage det går, det er jeg ikke ekspert i, men hvis vi bare siger, at det er, hvad der er sket på 1 år, er der altså på 1 år kommet 3.500 nye andelsboliger, mens de tal, jeg er blevet forelagt, på, hvor mange der er forsvundet i forbindelse med likvidation, er et lavere.
Derfor deler jeg ikke indtrykket af, at andelsboligformen er en boligform, der er under pres.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Det er selvfølgelig ministeren fuldstændig undskyldt, at hans detailviden på boligområdet er begrænset.
Det er jo en del af charmen ved at være skatteminister, at man får lov til at udtale sig om boligpolitik, arbejdsmarkedspolitik, kulturpolitik og miljøpolitik i ét væk.
Men jeg kan oplyse om, at det, der er virkeligheden på andelsboligmarkedet, er, at der er meget stor forskel på prisniveauet i de eksisterende andelsboligforeninger og prisniveauet i nyopførte andelsboliger.
Prisniveauet i nyopførte andelsboliger kan være endog meget højt.
Hvis man kigger på f.eks. et boligmarked som det, der er her i Københavnsområdet, så er andelsboligen for mange det eneste alternativ, som er til at komme til, og som er til at betale.
Det gælder vel at mærke de eksisterende andelsboliger, for de nyopførte andelsboliger er meget dyre, mens de eksisterende andelsboliger er en af de eneste billige boligformer.
Derfor er det et reelt problem, hvis denne her model spreder sig til København, hvilket mange ting på trods af ministerens teoretiske udregning tyder på.
Jeg savner lidt, at ministeren forholder sig lidt mere virkelighedsnært til problemet i stedet for at have nogle teoretiske overvejelser over, om der er markedsbasis for det, for det er nogle ting, som foregår i virkeligheden.
Der er boliger, som forsvinder, der er mennesker, som får svært ved at få et sted at bo her i København.
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Hr. Morten Homann har jo ret i, at der igennem de sidste 4 år er gennemført likvidationer af andelsboligforeninger i Københavnsområdet.
Der er 12 andelsboliger, som på 4 år er blevet likvideret – opløst – heraf er de 3 solgt til kommunen, hvilket næppe er spekulativ andelsboligbeskatning, som jeg kan forstå at hr. Morten Homann er modstander af.
Det vil sige, at på 4 år er der 9 københavnske potentielle spekulative andelsboligforeningslikvidationer.
Jeg mener, at det er et bevis på, at billedet af, at det her er et stort og omsiggribende problem, ikke helt stemmer overens med de fakta, der ligger på baggrund af de tal, som er indberettet.
Kim Andersen (V), 2005-04-20:
Beslutningsforslaget fra SF er en genfremsættelse, som har til formål at indføre en avanceskat på andelsboliger.
Jeg skal med det samme på vegne af Venstres folketingsgruppe tilkendegive, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, at vi ikke kan støtte indførelsen af en sådan avanceskat på andelsboliger.
Vi er varme tilhængere og forsvarere af det nugældende skattestop.
Vi kan heller ikke støtte forslaget, fordi vi ikke mener, at vi her har at gøre med et skattemæssigt problem.
Jeg vil samtidig gerne benytte lejligheden til at slå fast, at vi er meget positive over for andelsboligformen.
Vi mener, at det er en udmærket boligform, som er med til at skabe en mangfoldighed af boligformer.
Den boligform skal vi værne om og sikre også eksisterer for fremtidens boligsøgende.
Vi er derfor også i Venstre meget tilfredse med, at regeringen ser seriøst på den problemstilling, som er rejst i SF’s beslutningsforslag, og er tilfredse med, at der er nedsat et tværministerielt udvalg, som skal følge udviklingen på området.
Umiddelbart synes vi ikke, at der er tale om noget stort problem, og jeg skal her referere til de talstørrelser, som ministeren netop har nævnt her fra Folketingets talerstol.
Der er reelt tale om en betydelig tilvækst i antallet af andelsboliger hvert år, og andelsboliger under likvidation er i den sammenhæng en begrænset størrelse.
Så der er ikke umiddelbart tale om noget stort problem.
Men vi vil modsat heller ikke afvise, at den trafik, som vi har set særlig i Århusområdet, den såkaldte Århusmodel, kan rumme risiko for en udvikling, som vi ikke bryder os om, og at den kan give anledning til nogle boligpolitiske overvejelser.
Dem vil vi følge, og dem vil vi forholde os til.
Når vi ser et resultat af det tværministerielle udvalgs arbejde, vil vi forholde os til det, hvis der er brug for det, for vi synes som sagt godt om andelsboligformen og det forhold, at der her er adgang til for boligsøgende at få en god bolig til relativt billige priser, i hvert fald sammenlignet med prisen på en ejerbolig, og også fordi andelsboligformen bidrager til, at vi får et varieret boligudbud her i landet.
René Skau Björnsson (S), 2005-04-20:
Vi er meget bekymrede i Socialdemokratiet for de danske andelsboliger.
Der er enslydende meldinger fra hele landet om, at udsalget er godt i gang primært i vores bymidter, så når det her fra talerstolen bliver sagt, at der er en tilvækst af andelsboliger, er det korrekt, for det er der samlet og bredt set, men i vores gamle bymidter i de store byer er der et fald i antallet af billige, gode andelsboliger.
Specielt i de store byer går udviklingen meget hurtigt, mange andelsboligforeninger har besluttet sig for at nedlægge sig selv og sælge til højestbydende.
Foreløbig er der som sagt 75 andelsboligforeninger i Århus, der er blevet slagtet på den måde, og, som det forlyder i min øresnegl, er der 50 pct. af de resterende, som er godt i gang med tilsvarende aftaler.
Jeg frygter meget, at vi i løbet af meget kort tid ikke længere har de gode, gamle andelsboliger i vores store byers midter.
Det synes vi er uheldigt, og jeg håber meget, at vi kan sikre, at der også i de større byer fortsat vil være både leje-, ejer- og andelsboliger i vores boligudbud.
For os er det vigtigt, at andelsboligerne forbliver et botilbud på vores boligmarked.
Der er en fordel ved den boform, som andre boformer ikke har.
Derfor mener vi også, at der skal tages nogle initiativer for at bremse de alt for mange nedlæggelser.
Det har aldrig været meningen, at andelsboligerne skulle bruges som spekulationsprojekter, som det sker i de her år.
Spekulationen er godt hjulpet på vej af de massive værdistigninger, der har været på fast ejendom, specielt i de store byer.
Vi vil gå positivt ind i arbejdet med forslaget her, fordi vi mener, at udgangspunktet, det, at der bliver solgt for mange af vores andelsboliger, er korrekt.
Vi er ikke overbeviste om, at den model, der bliver peget på, er den rigtige, men den skal i hvert fald belyses nærmere under udvalgsarbejdet.
Vi er også meget spændte på, om regeringen snart kommer med nogle mulige løsninger på det problem, vi står over for.
Det er jo ikke lang tid siden, det var i februar, at det blev meddelt, at man snart ville komme med en model for at få stoppet denne her udvikling.
Vi er meget enige med SF i, at noget skal der gøres.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Jeg skal indlede med at sige, at vi i Dansk Folkeparti er glade for, at der er et mangfoldigt udbud af forskellige boligformer til rådighed for danskerne.
Vi håber også, at det er muligt at bevare det antal andelsboliger, der er på markedet nu.
Det er en boligform, som giver mange muligheder for at have en forholdsvis billigere bolig, end hvis man skulle have tilvejebragt den på ejerboligmarkedet.
Jeg vil ikke udelukke – jeg vil godt understrege, at jeg ikke vil udelukke det – at der under visse omstændigheder kan spekuleres i at likvidere andelsboligforeninger, men det er ikke mit indtryk, at det er det generelle billede, at andelsboligforeninger nedlægges på stribe landet over, for at de nuværende beboere kan score en skattefri gevinst.
Jeg vil også slå fast, at Dansk Folkeparti selvfølgelig bakker op om skattestoppet sammen med regeringen, og vi vil derfor ikke under nogen omstændigheder være med til at løse et eventuelt problem ved at indføre en ny skat.
Vi glæder os over, at regeringen har påbegyndt et arbejde med at analysere den problemstilling, som SF bringer på banen her, men vi vil være tilbageholdende med at begynde at løse problemerne, før det er bevist, at der virkelig eksisterer et problem.
Så med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-20:
Vi Konservative ønsker helt generelt ikke flere skatter, men færre skatter.
Vi ønsker heller ikke mere komplicerede skatteregler, men mere enkle og overskuelige skatteregler.
Med det her forslag rammes
helt utrolig mange andelsboligforeninger, der af den ene eller anden helt legitime årsag ønsker at likvidere, uden at der er noget som helst spekulativt formål med det.
Vi mener ikke, at der er noget som helst, der bekræfter, at der er proportionalitet mellem mål og midler i den her sag.
Med andre ord skal vi altså passe på, vi ikke kommer til at skyde gråspurve med kanoner.
Jeg er helt enig med hr. Mikkel Dencker, når han siger, at man ikke kan udelukke, at der kan forekomme spekulation, men vi har ingen som helst indikation om, at det skulle være tilfældet i væsentlig grad.
Vi er, som også skatteministeren nævnte, bekendt med, at regeringen har sat en undersøgelse i gang, hvor forholdene om likvidation bliver belyst, og under alle omstændigheder afventer vi naturligvis de resultater, der kommer af den undersøgelse.
For lige at knytte et par ord til selve forslaget, såfremt det nu skulle blive vedtaget – der er ikke noget, der tyder på det, heldigvis – vil jeg sige, at vi har den opfattelse, at det vil være medføre meget stor administration af komplicerede skatteregler at finde den skattepligtige avance.
Hvordan skal den måles over tid i forhold til de almindeligt skabte formuestigninger, og hvordan skal man måle eventuelle forbedringer af køkken og badeværelse osv. osv.?
Efter vores opfattelse hører det her forslag en svunden tid til, og vi kan derfor ikke støtte det.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Fra radikal side er der sympati for forslagets intention om at sikre andelsboligen.
Det er selvfølgelig vigtigt, at der ikke foretages spekulative salg af ejendomme, og at provenuet derfra går ned i sælgerens lommer.
Til gengæld ønsker vi ikke for at løse et marginalt problem at lave en lovgivning, og da skatteministeren i sin redegørelse nævner, at der bliver sat et undersøgelsesarbejde i gang, og at regeringen afventer og følger udviklingen, og såfremt der kan fås en bekræftelse på, at dette arbejde kan ske rimelig hurtigt, vil jeg tage skatteministerens redegørelse til efterretning, dog således at der er en forventning om, at der, såfremt salgene stiger i antal, ikke vil tages hensyn til, at regeringen og Dansk Folkeparti for tiden har et skattestop.
Der vil blive grebet ind, det er forventningen.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg kan sige fra Enhedslistens ordfører, som desværre ikke kan være til stede, at Enhedslisten, hvis de havde været til stede, ville støtte forslaget.
Jeg er ikke sikker på, at hr. Poul Erik Christensen og skatteministeren har ret i, at det er et så marginalt problem, som de giver udtryk for.
Som også Socialdemokratiets ordfører beskrev, er det en proces, som er i gang, lige mens vi står her, i en lang række andelsboligforeninger i de store byer, der, hvor der er allermest behov for dem, og der, hvor der er allermest behov for de billige andelsboliger.
De kan ikke erstattes af nye, dyre andelsboliger rundtomkring i provinsen.
Det er boliger i den prisklasse, der er brug for i de store byer, og derfor er det også nødvendigt at handle i overensstemmelse med det.
Jeg sagde tidligere til skatteministeren, at det ikke er afgørende for mig eller for SF, at det præcis er den her model, som vi har lagt frem, som bliver valgt.
Hvis det er for svært at ramme præcis den spekulative gevinst, så lad os se, om vi kan lave en anden model.
Er den præcise skattesats en anstødssten, så lad os prøve at finde en kendt skattesats, sådan at vi kan finde en model, som vi kan samles om.
Det er ikke det, der er det afgørende for SF.
Det, der er afgørende for SF, er, at vi giver os til at handle på baggrund af det problem, som er i gang med at likvidere ikke bare andelsboligforeninger, men et vigtigt boligpolitisk alternativ i vores store byer.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne takke Enhedslisten for at støtte forslaget.
Jeg vil også takke Socialdemokratiet for at støtte intentionerne.
Men i hvert fald tak til Enhedslisten for støtte til forslaget.
Så håber jeg meget, at skatteministeren vil fyre op under sine kolleger og sørge for, at der kommer et udspil fra regeringen meget snart på det her område, for jeg tror, at boligmarkedet i storbyer vil lide ubodelig skade, hvis ikke det her problem bliver taget alvorligt.
Colette L. Brix (DF), 2005-04-20:
Jeg vil godt sige tak for de positive ord, der trods alt var.
Vi kan f.eks. meget hurtigt komme op på mærkerne, hvis der sker et eller andet i skibsindustrien.
Skal vi træffe et valg om at skaffe 325 mio. kr., fordi der mellem Singapore og vores danske skibsværfter er en ulige konkurrence, er der jo ikke nogen hæmninger.
Det kan vi sagtens finde ud af.
Skatteministeren ved, at standardmomsen i Sverige er 25 pct., og at hotelmomsen er 12 pct. I Norge er standardmomsen 23 pct., og hotelmomsen er 0 pct. I Belgien er standardmomsen 21 pct., og hotelmomsen er 6 pct.
– jeg behøver vist ikke gå ret meget videre –
i Finland er standardmomsen 22 pct., og hotelmomsen er 8 pct.
Er det ikke konkurrenceforvridende?
Skatteministeren har lige stået og sagt, at vi skal sørge for, at hotelbranchen får de rammebetingelser, den skal have, og at den får de konkurrencemuligheder, som den i de andre lande omkring os har.
Har den det i Danmark?
Hvorfor peger turisterhvervet på hotelmomsen hele tiden?
Det gør det selvfølgelig, fordi den er en størrelse, der er meget hård at arbejde med, og her vil man jo kunne netop gå ind og måle en masse ting.
Vil skatteministeren ikke give mig ret i det?
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Jeg skal gerne give fru Colette Brix ret i, at vi i Danmark har en højere moms på hotelovernatninger, end en række lande omkring os har.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi dermed har fået færre hotelovernatninger.
Tværtimod har vi i 2002 haft flere hotelovernatninger end vores tre nærmeste nabolande til sammen, i hvert fald de tre lande, der er sådan mest sammenlignelige, nemlig Sverige, Norge og Finland.
Nu vil man jo nok korrekse mig og sige, at Tyskland er et nærmere naboland end de andre, men ikke desto mindre er det størrelsesmæssigt mere korrekt at sammenligne med de tre andre.
Vi har alligevel formået have flere hotelovernatninger.
Vi har gennemført en lang række ting, bl.a. i samarbejde med Dansk Folkeparti været med til at styrke konkurrenceevnen for dansk turisterhverv, og jeg synes, vi skal gå ind i en åben drøftelse af, hvorledes man også fortsat kan have fokus på at styrke turismen som en vigtig indtægtskilde for Danmark.
Det er bare regeringens opfattelse, at en differentieret moms er en forkert vej at gå.
Det vil være med til at øge de administrative byrder for erhvervslivet i en tid, hvor vi kæmper hårdt, og i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti, for at nedbringe de administrative byrder.
Colette L. Brix (DF), 2005-04-20:
Jamen jeg synes, det er godt, at vores skatteminister siger, at vi må finde en positiv vej for den her turisme.
Det har vi også altid sagt, og det forsøger vi også på.
Jamen det er søreme da flot klaret, vi er jo dygtige her i Danmark, vi kan jo virkelig noget.
Hvis en virksomhedsejer ser, han har en ulige konkurrence rundt omkring sig, lige om hjørnet, så synes han da, det er uretfærdigt.
Ligesom skibsværfterne syntes, det var uretfærdigt, at Singapore kunne sætte priserne ned og sælge skibene til en helt anden pris, så synes hotellerne også, at det er meget, meget utilfredsstillende, at de lande, som er EU-lande, lige omkring os kan sænke prisen og have en helt anden pris på hotelovernatninger.
Det er der da ikke noget at sige til, og det kan hr. Kristian Jensen da også godt forstå.
Alle vil da gerne have så meget ud af deres forretninger som overhovedet muligt.
Så er der da også et andet element, man bliver ved med at snakke om, nemlig at denne her branche jo stadig væk kan tage rigtig mange mennesker.
Det er jo alle dem, som Venstre peger på.
Der er denne her branche jo alle tiders til at opsluge mennesker med korte uddannelser.
Det synes jeg altså også er meget, meget værd at tage med her, det drejer sig altså om 3.000 arbejdspladser.
Jeg ved ikke, hvem herinde der kan ryste dem ud af ærmerne.
Jeg kender ikke en eneste.
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Jeg er meget enig i, at vi skal kigge på, hvad det er for konkurrencevilkår, vi hvert år byder danske hoteller og de danske turister.
Men derfor er vi også nødt til at kigge på den samlede konkurrenceevne og ikke bare snævert kigge på et enkelt område.
Når fru Colette Brix nævner spørgsmålet om andre landes differentierede moms, så er det regeringens holdning, at vi bør sikre, også i EUsamarbejdet, en ensartet moms og ikke en differentieret moms.
Derfor går vi ind for, at vi i højere grad får skaffet et enstrenget momssystem i stedet for et differentieret momssystem igennem EU-samarbejdet.
Vi har i regeringen den indstilling, at vi gerne skal have flere i arbejde, og at turisterhvervet og hotelbranchen vil være områder, hvor der er potentiale for, at flere kan komme i beskæftigelse i et servicefag, hvor mulighederne for at skifte over uden videregående uddannelse er større end andre steder.
Derfor er turisterhvervet et godt erhverv.
Men det opnås også ved at sænke skatten på arbejde, samtidig med at det vil give positive sidegevinster i en lang række andre erhverv.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Jeg må sige, at jeg ikke deler skatteministerens bekymring over en differentieret moms på et enkelt område, for i disse computertider tror jeg ikke, der skal meget mere til end en enkelt ændring i noget software for at kunne ændre momssatsen i bogføringen.
Jeg vil da sige, at regeringen jo tit bliver skudt i skoene af visse partier her i Folketinget, at den ikke gør nok for at hjælpe arbejdsløse og især ledige, som er ufaglærte.
Hotelbranchen og turisterhvervet i almindelighed er jo et af de erhverv, som især kan opsuge ufaglærte, og det er jo ikke på samme måde ramt af globaliseringen, som f.eks. industrien er det, der jo traditionelt ansætter mange ufaglærte.
Så jeg synes, det er skuffende, når man nu har en chance her for at få gjort noget ved et af de problemer, man tit bliver skudt i skoene.
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Jo, men vi gør en stor indsats for netop at løse de problemstillinger, som hr. Mikkel Dencker rejser.
Problemet er jo bl.a., at vi skal sikre, at der bliver skabt nye virksomheder, at der bliver investeret i Danmark, at der bliver investeret også i turisterhvervet for at få skabt de arbejdspladser, der skal til.
Det, vi jo er enige om, er målet, nemlig at skabe nogle rammer, hvor også turisterhvervet kan udvikle sig godt.
Det, vi er uenige om, er midlet.
Vi har jo allerede med Dansk Folkeparti gennemført nogle af de mest markante skattelettelser, der er blevet gennemført nogen sinde i Danmark, reelle skattelettelser, hvor vi jo ikke bare har hævet skatter og afgifter andre steder, men hvor danskerne har fået flere penge mellem hænderne.
Vi kan også se, at ledigheden er faldet.
Knækket skete ganske samtidig med, at forårspakken blev introduceret, og derfor ønsker vi i regeringen at gå videre ad den vej og sænke skatten på arbejde.
Det vil være til gavn både for turistbranchen og også for en lang række andre brancher.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Jeg har jo et par gange hørt ministeren sige, at der vil være et provenutab på ca. 900 mio. kr.
Jeg vil da gerne høre forudsætningerne for den beregning, for hvis det kun er det, der brutto indgår i det tabte provenu, og man derefter så indregner, at der nok kommer nogle flere overnatninger, jamen så er det jo ikke det alene.
De ansatte betaler skat, og når de ansatte har et arbejde, så skal de ikke have dagpenge eller kontanthjælp.
Så jeg tror, at den beregning er meget mere kompleks, end regeringen lægger op til, og jeg tror slet ikke, at provenutabet er så stort, når man regner afledte effekter med.
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Det er regeringens vurdering, at i forbindelse med en sådan nedsættelse fra 25 pct. til 10 pct. vil det umiddelbare tab i momsindtægter være på 1,2 mia. kr.
Når man dertil indregner adfærdsændringer, får vi et nettoprovenutab på 900 mio. kr.
Hvordan man kommer fra de 1,2 mia. kr. til 900 mio. kr. er nok mere teknisk, end vi skal tage her over talerstolen, og derfor tror jeg, det bliver bedre løst ved at blive beskrevet under udvalgsarbejdet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-20:
Når målet er at skabe mere kapital til vækstvirksomheder og iværksættere, vil det vel være naturligt at forvente, at disse har en interesse i at gå til deres investorer med åben pande og fremlægge tingene, så hvorfor har den socialdemokratiske ordfører opfattelsen af, at de virksomheder og business angels, som ordføreren selv taler så positivt for, har den indstilling, at de folk, man gerne vil have til at sætte gang i ens virksomhed, vil man sådan set helst forholde oplysninger?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-20:
Jeg synes bare, at når et forligsparti – godt nok ikke mit eget, men et andet parti – begynder at tale om Rigsrevisionen, fordi der er blevet brugt penge fra vedligeholdelseskontoen som driftsmidler, må det da betyde, at ministeren skal rykke ud med lidt mere forklaring, også fordi det samme parti underkender ministerens redegørelse.
Man kan spørge, hvor klogt det er bare lige at flytte HMAK.
I redegørelsen siger ministeren, at man skal sammenligne Vedbæk og Ballerup, men nej, det behøver man sandelig ikke.
Man kunne sammenligne Vedbæk/Ballerup med Hjørring, for her har man jo faciliteterne allerede i dag.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at ministerens partifælle, videnskabsministeren, har sagt til flere nordjyske dagblade, at man bare kan lave virtuelle arbejdspladser.
Man kan godt samle ledelsen, sådan som vi er enige om, men derfor kan man godt have arbejdspladserne ude lokalt, og derfor handler det også om de spørgsmål, jeg har stillet om kortarkiverne og trykkeriet i Hjørring.
Hvorfor kan de ikke blive ved med at være der?
Opgaverne bliver jo fordelt online, og så kan man producere der, hvor etablissementet nu er ...
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg kan sige, at med hensyn til Rigsrevisionen og vedligeholdelse af bygninger er det således, at Rigsrevisionen kigger på vedligeholdelsen af alle statslige bygninger, herunder Forsvarsministeriets.
Det er altså ikke et problem, der alene vedrører Forsvarsministeriet.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at der er der givet en redegørelse til Forsvarsudvalget om forsvarets økonomi, og at der er givet en redegørelse til Finansudvalget.
Med hensyn til lige præcis de enkelte job er det sådan, at når man laver et forsvarsforlig, kigger man på det samlede antal stillinger i de forskellige regioner.
Det er rigtigt, at der vil være nogle, der kommer til at flytte, og der vil også være nogle stillinger, som flytter fra hr. Bjarne Laustsens hjemby Hjørring og dens omegn til andre steder i Danmark.
Men det er en af de ting, der sker, når man flytter nogle til et område.
Så kan der være andre, der er nødt til at flytte derfra, fordi nogle funktioner skal samles.
Jeg har selv tidligere argumenteret for at undersøge, om man kunne lave virtuelle arbejdspladser.
Det er sådan, at vi sparer 40-50 pct. af alle stillingerne ved at sammenlægge, og netop ved at sammenlægge de funktionelle tjenester og stabsfunktionerne frigør vi midler til den operative struktur i forsvaret, og det er netop det, det handler om.
Det handler om at frigøre midler til at udsende op til 2.000 soldater i forskellige internationale operationer rundtomkring i verden.