runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-15:
Det var et meget interessant svar.
Det, jeg gerne vil spørge helt konkret til, er, hvor lang tid det her går tilbage. Der er jo faldet nogle stykker ud tidligere, og jeg forstår på det tilsagn, ministeren giver, at det gælder for alle dem, der er faldet ud af dagpengesystemet, de skal så tilbage fra kontanthjælp og ind i aktiveringen, ind i a-kasse-systemet og have den manglende aktivering.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-15:
Jeg kan ikke lige gennemskue spørgsmålet.
Er det, hvis de fortsætter nogle uger eller måneder efter den 1. januar 2002, hvor de ellers ville være faldet ud, er det i den periode?
Jamen der fortsætter aktiveringen.
Ole Sohn (SF), 2002-01-15:
Skal det så også forstås på den måde, at arbejdsløse, som inden for aktivperioden påbegynder et aktiveringsforløb, men som ikke kan nå at få de 75 pct., inden dagpengeperioden vil være udløbet, så får mulighed for at fortsætte i aktivering, sådan at de får opfyldt det krav om 75 pct.s aktivering, medmindre selvfølgelig de finder et ordinært job?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-15:
For de personer, som ulykkeligvis ikke har fået opfyldt deres krav om 75 pct.s aktivering, fremsætter vi et lovforslag om, at de får krav på den manglende aktivering, som man skylder dem.
Det vil foregå på den måde, at selv om de nu er faldet over i kontanthjælpssystemet, vil de få tilbudt, hvis de retter henvendelse til arbejdsformidlingen, den manglende aktivering på dagpenge.
Ole Sohn (SF), 2002-01-15:
Det er meget positivt, hvis man på den måde sikrer, at nogle borgere får opfyldt det retskrav, som de ifølge lovgivningen har.
Men det står mig ikke helt klart, hvad det er, der er årsag til den positive ændring, der er sket hos regeringspartierne, for forud for valget var samtlige partier bag arbejdsmarkedsreformen imod, at man lavede en sikring af, at arbejdsløse kunne få den aktivering, de har retskrav på.
Det var der ingen af arbejdsmarkedsforligspartierne der ønskede.
Hvad er det, der gør, at beskæftigelsesministeren mener, at man nu bør opfylde retskravet også for arbejdsløse, i modsætning til hvad man mente før valget?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-15:
Nu må spørgeren korrigere mig, hvis jeg tager fejl, men jeg forstod faktisk på spørgerens egne udtalelser i den udsendelse, at et jobfradrag også indgik i spørgerens overvejelser.
Så havde det jo været mere passende, at spørgeren havde knaldet låget på debatten over for TV 2 og sagt: Det er en uløselig opgave.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Garsdal (SF), 2002-01-15:
Det drejer sig om den muslimske gravplads.
Nu er det jo sådan, at aktstykke nr. 6 er fjernet fra finansloven, sådan så der nu ikke er mulighed for muslimer for at blive begravet her i Danmark.
For mig at se omfatter religionsfrihed også muligheden
for at blive begravet
, så jeg vil gerne spørge kirkeministeren, hvordan hun vil sikre, at muslimers grundlovssikrede ret til at blive begravet kan opfyldes her i Danmark.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-15:
Er det ikke dette lands ulykke med hensyn til at få folk i beskæftigelse, at alle ting er fastslået på forhånd?
Skulle vi ikke begynde at se fordomsfrit på det og se på alle de incitamenter, der kan komme i spil?
Jeg respekterer selvfølgelig, at der er hellige køer.
Men nu har jeg sat mig i denne stol og har siddet 50 dage i den, og vi igangsætter snarest et projekt om flere i arbejde, hvor jeg synes, at alle muligheder skal stå åbne.
Jeg er i hvert fald ikke den, der afskærer nogen mulighed for at finde incitamenter til, at det kan betale sig at gå i arbejde.
Ole Stavad (S), 2002-01-15:
Det er jo ikke en sag, der er ubekendt for skatteministeren.
Jeg husker meget tydeligt, at skatteministeren var den, der fulgte op her i salen lige forud for mødet med de svenske ministre.
Derfor er jeg da glad for, at man er parat til at følge op, og jeg er glad for, at jeg får et tilsagn om at få noget mere at vide.
Men jeg kan forstå, at den minister, der har det overordnede ansvar, i hvert fald ikke har meget styr på, hvor regeringen er henne i den sag.
Det har jeg noteret mig.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg synes snart, at det her er en diskussion, som er ved at udvikle sig til, at man har forladt et skrivebord i Erhvervsministeriet for ganske få uger siden, og nu skal jeg helt konkret svare på, hvor den skuffesag ligger på nuværende tidspunkt.
Jeg kan sige, at jeg har taget kontakt til skatteministeren om at tage kontakt med den svenske kollega for at få forhandlet de problemer på plads, der er i Øresundsregionen.
Jeg kan ikke her på stående fod sige, hvor sagen nøjagtig ligger, men det kan hr. Ole Stavad få en skriftlig redegørelse over.
Ole Stavad (S), 2002-01-15:
Det undrer mig, altså ikke at man i forhold til det konkrete ressort henviser, for det synes jeg er fair nok, men fordi der lå en fuldstændig konkret aftale om, at der skulle indgås en politisk aftale.
Man forsøgte først at få lavet en udredning i november måned, og derefter skulle der indgås en aftale i december.
Vil det sige, at skatteministeren overhovedet ikke har fulgt op på den sag, siden der blev indgået en aftale i oktober måned?
Er det dét, økonomi- og erhvervsministeren siger?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg kan sige, at jeg er enig med spørgeren i, at tiden er inde til at få set på det her.
Jeg kan sige, at jeg i brevet til min svenske kollega netop har skrevet, at jeg har bedt skatteministeren om at få taget kontakt til den svenske skatteminister for at få løst problemstillingen.
må jeg henvise til Skatteministeriet.
Ole Stavad (S), 2002-01-15:
Men der er jo nogle ganske bastante problemer, og der lå jo, kan vi sige, skitser til aftaler, som var næsten færdige til at blive skrevet under.
Det er jo noget, som dansk erhvervsliv sukker efter.
Hvis det er sådan, at vi skal have Øresundsregionen til at hænge tilstrækkelig sammen, er det vigtigt, at der findes løsninger på de her problemer.
Jeg vil godt i forhold til udligningen over Øresund helt konkret spørge om, hvorvidt regeringen er indstillet på at følge op på det tilbud, der blev givet til den svenske regering, nemlig at man godt nok skulle holde fast i, at man beskattes efter, hvor man arbejder, men at der kunne laves en økonomisk udligning over Øresund, så at det, der i hvert fald i Sverige opleves som en meget væsentlig barriere, og som giver nogle besværlige diskussioner, kunne løses.
Er regeringen parat til at følge op på det, og agter den at vedstå de tilbud, der blev givet den svenske regering?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg kan sige, at jeg har i indeværende uge haft møde med både den svenske, norske og islandske ambassadør, hvor vi også har diskuteret de ting her.
Vi har skrevet til min svenske kollega, at jeg har bedt skatteministeren om at tage kontakt for at få forhandlet tingene på plads, og jeg skal senere, inden for de kommende måneder, have et møde med min svenske kollega, hvor vi ser på integrationen på tværs af Øresund.
Ole Stavad (S), 2002-01-15:
Først vil jeg godt sige, at jeg forudsætter, at økonomi- og erhvervsministeren fortsat også er Øresundsminister, og dermed den, der har det koordinerende, tværgående ansvar i forhold til hele den barriereindsats på tværs af Øresund, som vi har arbejdet med gennem en lang periode.
Jeg vil gerne bede økonomi- og erhvervsministeren om at give en ganske kort status over, om der er indgået en aftale med den svenske regering.
Der var, som nogle vil huske, et møde mellem den svenske finansminister og erhvervsminister, der også er koordinerende minister for Øresund, og daværende skatteminister og erhvervsminister, hvor det blev aftalt, at embedsmændene inden udgangen af november skulle prøve at finde løsninger, og derefter skulle der indgås aftaler.
Jeg synes ikke, det var rimeligt, at den aftale skulle overføres til den nuværende økonomi- og erhvervsminister, og jeg synes også, det er mere fair, at man har haft en lille smule mere tid med det forløb, der har været.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi får fulgt op på den sag, hvis der ikke ligger en status, der siger, at der er fundet en løsning.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Næh, det er ikke en skuffelse for Det Konservative Folkeparti.
Jeg kan sige, at vi er meget, meget glade for det regeringsgrundlag, der ligger.
Vi har valgt ikke at fortsætte med en finanslov, hvor man to på hinanden følgende år har pålagt bl.a. dansk erhvervsliv udgifter i milliardklassen - i 2000 og 2001 var det 1,5 mia. om året.
Vi har valgt at sige stop for nye skatter og afgifter.
Vi har valgt at komme med en konkurrenceevnepakke til erhvervslivet på 500 mio. kr., hvor vi går ind på omkostningslettelser, hvor vi går ind på iværksættere.
Vi kommer med en handlingsplan for iværksættere.
Vi er fuldstændig enige i intentionerne om, at der skal skaffes 100.000 flere arbejdspladser de næste 10 år, og at gælden skal nedbringes, så vi får skabt det råderum, som nok både Det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og hele regeringen ønsker, så vi kan få skatten på arbejdsindkomst ned.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-15:
Jeg kan altså konstatere, at Det Konservative Folkeparti ikke har formået at få nogen som helst konkrete løfter i forbindelse med forhandlingen af regeringsgrundlaget.
For det første i forhold til det løfte, som De Konservative gav sine vælgere, for det andet i forhold til, at alle herinde i Folketinget tilsyneladende er enige om, at de problemstillinger, der er blevet rejst i 2010-rapporten, er reelle problemstillinger, f.eks. mangel på arbejdskraft. De Konservatives leder, økonomi- og erhvervsministeren, har ikke her i Folketinget i dag kunnet redegøre for, hvilke konkrete løfter man har fået i forhold til at kunne nå frem til den målsætning, som godt nok står beskrevet deri, men meget løst beskrevet.
Der er ikke nogen konkrete håndtag, som De Konservative vil kunne henvise til i forhold til regeringssamarbejdspartneren.
Jeg må i hvert fald konstatere, at det er en skuffelse - sådan må det være for De Konservative - at de ikke kan nå længere, men det må vi så bare tage til efterretning.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Det har vi ikke, men det er klart, at i regeringsgrundlaget er vi enige.
Der er et skattestop, og som der står i regeringsgrundlaget, skal der arbejdes på, at der skabes et råderum til, at vi kan få skattelettelser.
Det er jo nemt at gå og spørge til, hvilke konkrete tilbud, garantier og lignende, men dansk politik er sådan, at vi har fået indflydelse på regeringsgrundlaget.
Det er vi meget, meget glade for. Vi ved, at skat på arbejde er en vigtig sag i fremtiden.
Jeg ved så, at Det Radikale Venstre også er enige i, at skat på arbejde er et parameter, man er nødt til at se på, fordi skatten på arbejde bliver nedsat andre steder i Europa.
Der vil blive tilrettelagt en økonomisk politik, så vi kan få skabt det råderum, der skal til.
Hvis jeg skal citere direkte, så står der jo: »Forudsat at det fornødne råderum er tilvejebragt, vil regeringen fremlægge forslag til reduktion af skatten på arbejdsindkomst med ikrafttræden 1. januar 2004.«
Jeg vil sige til hr. Anders Samuelsen, at skattestoppet jo er første station.
Der står også i regeringsgrundlaget, at regeringen fastlægger en økonomisk politik, så der kan skabes råderum for, at skatten på arbejde kan nedsættes.
Så jeg kan sige, at skattestoppet er første station, og jeg kan ikke se, der er noget til hinder for, at vi kan diskutere skat.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-15:
I gårsdagens Berlingske Tidende blev der fokuseret på, at vores skattesystem er blevet så kompliceret, at skatteborgerne ikke længere kan gennemskue det.
Skatteministeren sagde, han var glad for, at der kom det fokus på vores skattesystem, og han ville også meget gerne arbejde for en forenkling af vores skattesystem.
Mit spørgsmål er, om ikke økonomi- og erhvervsministeren er fuldstændig enig i, at med det skattestop, som regeringen har indført, bliver det faktisk utrolig vanskeligt at gennemføre forenklinger ud over nogle ganske få, små justeringer i forhold til nogle meget små persongrupper.
Den helt store forenkling af vores skattesystem, færre satser, større gennemskuelighed, blokerer lige netop skattestoppet for, for regeringen har låst sig fast på, at man ikke må stille et eneste menneske anderledes eller ringere i forhold til i dag, også selv om der er tale om, at man har haft nogle særfordele tidligere.
Jacob Buksti (S), 2002-01-15:
Men det kan da ikke være rigtigt, at beskæftigelsesministeren står her og siger, at vi skal have undersøgt det.
Min pointe er, at der næsten ikke er noget, der er undersøgt mere omfattende end lige præcis virkningen af et beskæftigelsesfradrag.
Ikke mindre end fem ministerier har deltaget, og så kan det da ikke være nogen nyhed for beskæftigelsesministeren, at det har den konsekvens, at det fastlåser folk med lave indkomster på et lavt niveau
, fordi det kun har nogen betydning, hvis det er sådan, at de ikke laver mere end det, de kan på den lave indkomst.
Jeg troede, at det, det gik ud på, var at give folk en bedre hverdag, give dem en større velfærd og højere indkomster.
Men det straffer man med regeringens forslag, og det er meget betegnende for den regering: man bruger nogle fine ord, men virkningen af det, man gennemfører, bliver det decideret modsatte.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jamen jeg kan kun gentage, at jeg har skrevet til skatteministeren om at få taget kontakt med sin svenske kollega for at få den sag på plads.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-15:
Det fremgår jo ikke ret tydeligt af regeringsgrundlaget.
Der står bare en blød målsætning.
Kan økonomi- og erhvervsministeren redegøre for, hvilke konkrete løfter De Konservative har fået, så de er i stand til at leve op til det ultimative løfte, de gav til vælgerne i forbindelse med valgkampen, nemlig at skatten skulle ned på arbejde, og forhåbentlig også i den grad, at erhvervs- og økonomiministeren er enig i, at forenkling også er et væsentligt element, som kan blive ført ud i livet?
Kort sagt: Kan erhvervs- og økonomiministeren redegøre for, hvilke konkrete, håndfaste tilsagn De Konservative har fået tilkæmpet sig i forbindelse med forhandling af regeringsgrundlaget?
Pia Gjellerup (S), 2002-01-15:
Så vil jeg gerne have lov til at stille det spørgsmål, som hovedspørgeren ikke kan få lejlighed til, selv om der er ny ministersvarer: Er regeringens holdning til det aftaleudkast, der lå, at det er dét, man forfølger som løsning, og at det vil sige, at det så er dét, man har forelagt de svenske kolleger som den danske regerings oplæg?
Eller har man tænkt sig at åbne sagen helt på ny?
Står man i en helt anden situation over for de svenske kolleger?
Dét er vigtigt at få svar på, for det afhænger jo meget af, om sagen kan komme på plads inden for en overskuelig fremtid.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-15:
Jeg skal blot gøre en enkelt bemærkning til den ordveksling, der har været.
Det er fuldstændig korrekt, som økonomiministeren har beskrevet det, og vi har allerede for længst taget de nødvendige initiativer.
Jeg havde et møde med den svenske ambassadør før jul, og jeg fulgte det op umiddelbart efter.
Der har været kontakt på embedsmandsniveau, og jeg har haft brevveksling med den svenske minister.
Det er faktisk sådan, at vi i øjeblikket afventer den svenske reaktion.
Jacob Buksti (S), 2002-01-15:
Jeg går ud fra, at jeg skal tage det som en bekræftelse på, at afskaffelse af et fradrag eller nedsættelse af et fradrag betragter ministeren som en skattestigning, og derfor indgår de ikke i overvejelserne.
Nu er det ikke lønmodtagerfradraget, jeg tænker på.
Nej, som jeg så og hørte det i Nyhederne på TV 2 lørdag den 12. januar, så udtalte beskæftigelsesministeren, at regeringen vil arbejde på indførelse af et beskæftigelsesfradrag på 15 pct., aftrappet i indkomstniveauet fra 180.000 kr. til 230.000 kr. Nu er det jo noget, der er meget, meget grundigt belyst.
Der er en lang rapport her, hvoraf det med al ønskelig tydelighed fremgår, at et beskæftigelsesfradrag vil have den konsekvens, at det fastlåser folk på en lav indkomst
, idet
det forhindrer folk i at gøre en ekstra indsats
Det øger marginalskatten for små indkomster med lige så meget, som man aftrapper fradraget.
Det fremgår på side 67 i denne rapport, »Virkninger af beskæftigelsesfradrag«, som er udarbejdet af Erhvervsministeriet, Finansministeriet, Skatteministeriet, Statsministeriet og Økonomiministeriet i oktober 1996.
Det er jo dét, det betyder.
Men hvorfor kan det være, at beskæftigelsesministeren siger, at det skal kunne betale sig at gøre en indsats, når det er sådan, at konsekvensen af det forslag, som beskæftigelsesministeren arbejder med, er decideret det modsatte?
Det er klart dokumenteret, at det er det modsatte, og samtidig er det jo sådan, at det strider klart imod, hvad jeg har forstået også er regeringens hensigt, nemlig at lave en forenkling af skattereglerne.
Hvordan forestiller beskæftigelsesministeren sig, at en person, som går fra at være arbejdsløs til at være beskæftiget og til at være en arbejdsløs igen - det er der ca. 600.000-700.000 mennesker her i landet, der gør om året - skal kunne beregne sin indkomst?
Hvordan skal man kunne lave en forskudsregistrering?
Beskæftigelsesministeren kommer ikke uden om, at et beskæftigelsesfradrag, som aftrappes fra 180.000 kr. til 230.000 kr., betyder, at man hæver marginalskatten, altså skatten på den sidst tjente krone, for folk, der tjener op til 230.000 kr.
Først når de kommer op på at tjene 235.000 kr., kommer de ned på en marginalskat på 50 pct.
Jeg går ud fra, at det er beskæftigelsesministeren, vi har i spørgetiden nu.
For det er jo sådan, at regeringens skattestop sådan set er blevet produktudviklet lidt hen ad vejen.
Under valgkampen og før valgkampen gjaldt det fra dag ét.
Nu har vi så hørt, at når det drejer sig om den kommunale ejendomsværdibeskatningen, gælder det først fra 2002.
Derfor vil jeg bare for at undgå enhver misforståelse spørge beskæftigelsesministeren, om beskæftigelsesministeren er enig i statsministerens tidligere udtalelser om, at afskaffelse eller nedsættelse af et fradrag betragtes som en skattestigning.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg er nødt til at sige det samme til hr. Jacob Buksti, som jeg sagde til den tidligere spørger, at jeg ikke er bekendt nøjagtigt med detaljerne i det her forslag fra Trafikministeriet.
Jeg altså nødt til at sige, at der må jeg henvise spørgsmålet til den konkrete sag og den konkrete spørger til at rette henvendelse til trafikministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2002-01-15:
Nu har økonomi- og erhvervsministeren tidligere i dag udtalt, at han er meget tilfreds med det regeringsgrundlag, der ligger for den nuværende regering.
Nu er det jo sådan, at vi har stillet en lang række spørgsmål om diverse infrastrukturinvesteringer, og stort set alle gange har vi fået at vide, at det kommer til at indgå i den 10-års-investeringsplan, som regeringen har annonceret, at den vil komme med.
Det står i regeringsgrundlaget.
Derfor vil jeg gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren, hvad årsagen så er til, at man mener, at lige præcis den her strækning skal meldes ud, før man har gennemført diskussioner, overvejelser, afvejninger i den investeringsplan, som man har annonceret, og som man henviser til hver eneste gang, der i øvrigt bliver stillet spørgsmål.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-15:
Først vil jeg bekræfte, at undertegnede er beskæftigelsesminister.
Dernæst vil jeg lige vende mig til spørgsmålet om skattestoppet.
Vi har jo fastlagt, at under denne her regering bliver der ikke tale om, at vi vil sætte afgifter eller skatter op.
Hvis spørgeren tænker på lønmodtagernes fradragsret for a-kasse-kontingent, kan jeg sige, at det ikke indgår i regeringens planer at afskaffe den.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg er som sagt nødt til at henvise den konkrete sag til trafikministeren.
Jeg er bekendt med, at man ser på, hvad det koster mere at udvide fra en motortrafikvej til en motorvej på bestemte strækninger, og at man i hvert fald, når man begynder at bygge de her strækninger, prøver på at se, når man taler VVM og andre ting: Hvad koster det og lignende?
Men den konkrete sag har jeg ikke kendskab til, og jeg må henvise til trafikministeren.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-15:
Jeg kan kun sige, som jeg sagde før: Vi har en dialog i øjeblikket - jeg tror ikke, det er hensigtsmæssigt, at den dialog føres her i Folketingssalen - om de udspil, der foreligger fra den ene og fra den anden side.
Men under alle omstændigheder er det helt oplagt, at vi forfølger det samme mål, nemlig at sikre en hensigtsmæssig integrationsmulighed over Øresund.
Vi har som sagt i øjeblikket en række udvekslinger af synspunkter på embedsmandsplan, og jeg har som sagt også presset på for at få fremskyndet forhandlingerne med de svenske regeringsmyndigheder.
Det håber vi snart vil bære frugt.
Martin Lidegaard (RV), 2002-01-15:
Det har jeg stor forståelse for.
Jeg vil heller ikke bede ministeren om at forholde sig til den konkrete sag, men udelukkende til princippet om, at hvis ikke der er ændrede forudsætninger for forliget, vil man vedgå sig forliget, og at det er helt principielt for alle forlig.
Jacob Buksti (S), 2002-01-15:
Jeg kan godt blive lidt forundret over, hvorvidt skatteministeren mener, at diskussionen kan foregå her i Folketinget.
Men det må da være muligt for skatteministeren eller økonomi- og erhvervsministeren bare at give en antydning af, hvilket grundlag de forhandlinger skal foregå på.
Står man ved det grundlag, som man var enig om?
Ja eller nej?
Det må da være forholdsvis enkelt, og det kan da ikke være noget, som er for tidkrævende at trætte Folketinget med her i dag.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-15:
Jamen lad mig gentage: Vores udgangspunkt var det, som den tidligere regering forlod, og det er dét, der har været forhandlet på baggrund af i den tid, der er gået siden.
Men derfra og så til at gå ind i detaljerede drøftelser her i Folketingssalen tror jeg ikke tjener noget formål.
Men holdningen er den samme: Vi skal hurtigst muligt se at få etableret en gnidningsfri ordning på grænseproblemet. Hermed sluttede spørgsmålet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-15:
I fjernsynet forleden dag blev jeg spurgt om, hvordan man kunne skabe incitamenter til, at flere kom i arbejde, og bl.a. blev der nævnt forslaget om et jobfradrag.
Jeg kunne jo bekræfte, at det var en af de muligheder, man kunne bruge for at løse problemet; det efter min mening store og meget alvorlige problem er, at for 25 pct. af lønmodtagerne på det danske arbejdsmarked er forskellen mellem at gå på arbejde og være på passiv ydelse under 500 kr. om måneden.
Hvis vi skal gøre os håb om at få flere ud af passiv forsørgelse og over på job, må vi altså skabe nogle incitamenter til at tage et job, og i den forbindelse er et jobfradrag naturligvis en af mulighederne. Jeg sagde også i samme udsendelse, at regeringen har et skattestop på programmet, og det løfte agter vi at holde.
Men som det jo også fremgår af regeringsprogrammet, skal der fra 2004 iværksættes nogle skattelettelser, og dér synes jeg, at det her skal indgå, ligesom der ikke skal være nogen hellige køer på området med hensyn til at sikre, at der er incitamenter til at gå i arbejde.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg vil bare starte med at sige tak for besøget på Nyborg Strand.
Det var ganske hyggeligt, men det var nok ikke dér, jeg vendte de mange stemmer til at stemme i borgerlig retning.
Med hensyn til spørgsmålet: Ja, regeringen har indgået nogle forlig.
De forlig holder vi.
Jeg er bekendt med, at man ser på mulighederne, nemlig ser på strømmene på motortrafikveje kontra motorveje på nogle bestemte strækninger i Jylland.
Jeg er ikke nede i detaljen i det enkelte forlig, og ligger der en aftale, vil den jo formentlig blive forhandlet med parterne bag forliget.
Jeg kan ikke svare direkte på det her spørgsmål, men må henvise til trafikministeren.