runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Nu kan det jo godt være, jeg er lidt miljøskadet af, at jeg har været derude i samfundet.
Jeg har faktisk haft med de mennesker at gøre i mange år.
Jeg har faktisk et ret stort kendskab til socialog sundhedsuddannelserne.
Jeg har faktisk et ret stort kendskab til de mennesker, der har hjælp behov.
Jeg vil bare minde om, at i samme øjeblik man udleverer sin nøgle til den hjælper, der skal ind, så afleverer man stort set alt, hvad der er inden for hjemmets fire vægge.
Der er det vigtigt for mig, at vi har en kvalificeret, uddannet hjemmehjælpsskare, der har et arbejdsmiljø, så de har tid og kræfter til at passe de ældre mennesker.
Ingen skal bilde mig ind, at fordi der er en privat leverandør, der ansætter nogle mennesker og tilbyder sig ude på markedet, bliver det her bedre.
Hvis det nu var så godt, som Venstre og De Konservative gerne vil gøre det til, hvorfor er der så ikke flere, der benytter sig af det?
De ældre er godt tilfredse med deres hjemmehjælpere, de vil bare gerne have mere tid.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Det er altså svært at følge den socialdemokratiske ordfører, for i første omgang lød det, som om Socialdemokratiet agtede at stemme nej til dette gode forslag om frit valg og en afbureaukratisering af de nuværende ordninger for at sikre frit valg.
Men så lød det næsten til sidst her til fru Dyremose, som om fru Grete Schødts var kommet på bedre tanker og måske alligevel tænkte, nej, hvis vi kan gøre det lidt mindre bureaukratisk, så er det måske ikke så skidt.
Jeg vil gerne spørge fru Grete Schødts: Er der nogen sinde nogen ældre, der er blevet tvunget til at tage en privat hjemmehjælp?
Når fru Grete Schødts angivelig er så bekymret på de ældres vegne, må jeg spørge: Synes fru Grete Schødts virkelig, at det er mere rimeligt, at det er en kommunalbestyrelse eller måske fru Grete Schødts, der skal afgøre, hvem folk lukker ind i deres egne hjem, frem for at det er den ældre selv, der står ved døren?
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Fru Charlotte Dyremose bruger et meget godt ordvalg: bedst tænkelige kvalitet.
Det er jo lige nøjagtig det, Socialdemokratiet står for, når vi siger, at den offentlige sektor gør det her godt, gør det rigtigt.
Vi behøver ikke at konkurrere på pris ude på et marked.
For os handler det om tid hos den ældre, det handler om omsorg for den ældre.
Så vil jeg godt understrege en gang til, jeg har gjort det før, at der ikke er noget frit valg ude i samfundet efter denne lovgivning.
Der er ikke en eneste leverandør, der kan præstere at yde personlig pleje.
Ikke en!
Man kan præstere rengøring, og så kan vi diskutere kvalitet, den tror jeg er udmærket, selv om det kommer fra en privat leverandør.
Ikke en eneste kan opfylde betingelserne for omsorg og pleje.
Den eneste, der kunne gøre det, aftalte med konen til en gammel mand, der skulle vendes om natten – det ville det der private leverandørfirma godt være fri for – om ikke de kunne komme og gøre rent om dagen i stedet for.
Er det kvalitet?
Nej, nej.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Det, der gjorde mig så bekymret, og det, der ledte mine tanker tilbage til før 1989, hvis ikke det allerede var sket, var det her med, at det var mennesker eller marked.
Socialdemokraterne har altså fuldstændig overset, hvordan det, at man fik fri markedsøkonomi, det, at der blev lidt konkurrence, det, at der var nogle, der skulle forsøge at gøre det lidt bedre end de andre, rent faktisk betød, at de M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3453 Monday, February 14, 2005 12:41 PM mennesker, som det her handler om, fik den bedst tænkelige kvalitet, at de fik mulighed for at vælge nogle andre, hvis de var utilfredse, at de fik mulighed for at stille kritiske spørgsmål i stedet for bare at finde sig i den ene form for hjælp, der var til rådighed under den socialdemokratiske regering, at de nu har mulighed for stadig væk at få en god offentlig service med dygtige hjemmehjælpere, men at de også har den anden mulighed, og at vi derfor på den måde kan sikre os, at det er mennesket og ikke staten, der kommer først.
Jeg sad hernede på min plads og tænkte, at når fru Charlotte Antonsen sådan brugte Murens fald i 1989, så gik hun måske lidt langt.
Så hører jeg fru Grete Schødts sige, at det er et valg mellem mennesker og marked, og så tænkte jeg, nej, det gjorde fru Charlotte Antonsen ikke, hun gik aldeles ikke for langt.
Man siger, at der ikke er sådan helt vildt mange.
Nu ved jeg ikke, hvor mange der skal bruge det frie valg, for at det er en succes, men det, at mennesker har fået muligheden for at vælge, er altså ikke en succes.
Det er kun en succes, hvis der er masser af mennesker, der styrter bort og gør noget andet.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Tak for svaret.
Nu synes jeg selv, at jeg gav Venstres ordfører muligheden for at gøre opmærksom på, at det var de ældre, der var i centrum, men det faldt jo i den grad med sætningen, der lød, at en liberal ordfører ikke ønsker at fremme det offentlige.
Det her er gjort for at rykke styrkeforholdet mellem det private og det offentlige, og de ældre, der mangler hjemmehjælp, og hvis hjemmehjælp bliver ringere under den nuværende regering, må se lidt undrende til, at der udkæmpes en kæmpestor krig, men det er prisen, at der altid er nogle, der mister livet i krig.
I det her tilfælde er det de ældre, der får en dårligere hjemmehjælp, betalt af Venstres ideologiske korstog.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Det er klart, at en liberal ordfører ikke ønsker at fremme den offentlige produktion, så det er fuldstændig korrekt.
Det er rigtigt, at der var meget bureaukrati i Østeuropa før Murens fald, men det er klart, at overgangen fra betonsocialisme og til den frie markedsøkonomi kræver en omstilling.
Det har det her også gjort.
12:41 PM nævnt før, ud af de 500 mio. kr. ekstra, som regeringen hvert år har givet til ældreområdet.
Det er jo bl.a. for at gøre det så let som muligt, at vi laver det her forslag.
Vi håber da, at bureaukratiet bl.a. med forslaget her bliver mindre til gavn for de ældre, så der bliver flere penge til den egentlige hjemmehjælp og til andre serviceydelser over for de ældre mennesker.
Det er altså også det, det drejer sig om.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Da jeg forstår, at det ikke skal holdes inden for denne her debat, men også omfatte Murens fald i 1989, vil jeg godt gøre opmærksom på, at en af grundene til, at SF var modstander af styrerne ovre østpå, var den voldsomme bureaukratisering.
Hvis jeg skulle have været spindoktor for fru Charlotte Antonsen, ville jeg måske have været lidt forsigtig lige præcis med det argument.
Det, jeg synes var virkelig interessant, var, da hr. Jørn Pedersen for lidt siden, efter at Venstres ordfører havde sagt, at det skal være et så frit valg som muligt,
spurgte: Betyder det så, at det er helt frit, så f.eks. også en anden kommune kan byde?
Nej, siger fru Charlotte Antonsen, for så ender det med, at kommunen svulmer op.
Jeg vil egentlig bare bede fru Charlotte Antonsen om at bekræfte, at det er hendes synspunkt, at der går grænsen for frihed.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Jeg taler i øjeblikket om et forslag om hjemmehjælp, som jo adskiller sig meget fra de pølser, vi kan købe henne i supermarkedet, som jeg kan forstå fru Line Barfod måske er endnu mere interesseret i.
Hjemmehjælp er gratis for den enkelte, hvis man har behov for hjemmehjælp.
Der er altså en meget stor forskel, og det vil Venstre fastholde.
Det, vi ønsker, er at tage det gode fra den private sektor, nemlig den kreativitet og den nytænkning, som den private virksomhed hele tiden er nødt til at komme op med, hvis den skal fastholde sine kunder.
Jeg er også helt sikker på, at for de hjemmehjælpere, der er ansat i kommunerne, er det bestemt ikke nogen ulempe, at kommunalbestyrelserne er begyndt at se på, hvor meget de egentlig laver rundtomkring, at de begynder at måle kvaliteten osv.
Jeg er sikker på, at vi får et løft generelt set, ved at vi har introduceret fri konkurrence på et område, som stadig væk er det offentliges ansvar og betales af det offentlige, nemlig hjemmehjælp til de mennesker, der har behov.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg er ikke sikker på, at de mange hjælpehjælpere synes, at dette hjælper på det voldsomme problem, det er for de mange hjemmehjælpere med stress, fordi de simpelt hen ikke kan nå at lave deres arbejde ordentligt, eller betyder, at de har fået bedre vilkår.
Der er også de hjemmehjælpere, der nu kan se, at de fremover arbejder på daglejervilkår, fordi de forskellige leverandører aldrig kan vide, hvor mange kunder de har, når vi pludselig gør omsorg til en vare.
Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører
: Er der et eneste område i samfundet i dag, som Venstre ikke mener er en vare, eller mener Venstre, at alting skal reguleres, som om det er en pølsefabrik eller tomater henne i supermarkedet?
Er der slet ikke nogen områder i samfundet, hvor Venstre overvejer, at man skal se på, om det er nogle andre hensyn end dem, der gælder på markedet og for varerne?
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Det kommer an på, hvilken kommune vi taler om, og hvordan man udformer det lokalt.
Det er rigtigt, at de første spæde skridt er taget, men jeg er sikker på, at det her bliver et meget mere interessant og spændende område for de ældre.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3450
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
Jeg tror, at der kommer mange nye og kreative forslag på bordet, fordi vi har åbnet for en konkurrence.
Det er stadig gratis for den ældre at få hjemmehjælp, når der er behov for det, men der er pludselig en række forskellige udbydere, man kan få løst opgaven hos.
Jeg forstår slet ikke, at Socialdemokraterne vil stå her i 2005 og argumentere for noget, der faldt for 15 år siden.
Med hensyn til det, som også fru Lotte Bundsgaard var inde på, nemlig at jeg skulle have sagt, at de kommunale hjemmehjælpere er gumpetunge: Hvad er det dog for noget vrøvl?
Det har jeg da på intet tidspunkt sagt.
Det, jeg har udtalt mig om, er, at det offentlige monopol har en tendens til at blive gumpetungt, hvis det aldrig bliver udsat for konkurrence, men det har jo intet at gøre med de mennesker, der udfører arbejdet.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg synes faktisk, det er lidt utroligt, at Venstres ordfører holder fast i at sige, at kommunale hjemmehjælpere er gumpetunge.
Jeg synes, at det er helt utroligt, at Venstre har den holdning til den kommunale hjemmehjælp.
Det synes jeg at man skulle prøve at overveje.
Så bare lige en lille bemærkning til den her debat om beton og marked.
Jeg synes ikke, man kan sige, at markedet gør det så godt, hverken når vi ser på verdensplan, hvor der er mange tusinde børn, der dør af sult hver dag – det synes jeg ikke markedet løser særlig godt – eller når vi ser herhjemme, hvor markedet bestemt ikke er i stand til at løse det problem, der handler om, at ældre skal have lov til sammen med den ansatte at bestemme, hvilken hjemmehjælp de ønsker udført, selv skal have lov til at bestemme, hvornår de vil spise, selv skal have lov til at bestemme, hvornår de vil sove, hvad de vil have på af tøj osv.
Det problem har den markedsøkonomi på hjemmehjælpsområdet, som Venstre har indført, ikke løst.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Hr. Søvndal har, jeg havde nær sagt som sædvanlig, bevidst misforstået mit svar.
Det, forslaget her drejer sig om, er at sikre, at de ældre mennesker i Danmark får så god en hjemmehjælp som overhovedet muligt.
I forvejen har regeringen hvert år, siden den kom til, givet 500 mio. kr. ekstra til de ældre.
Så er der i en periode gået nogle penge til noget bureaukrati i takt med, at man har øget udbuddet og varieret udbuddet af bl.a. hjemmehjælp, sådan at ældre mennesker pludselig har fået mulighed for selv at vælge, hvem de lukker ind i deres eget hjem.
Det, forslaget her går ud på, er at sikre, at hjemmehjælpen bliver endnu bedre, at det bliver endnu mindre bureaukratisk, og det vil sige, at så mange af pengene som muligt kommer mennesker til gode frem for bureaukrater og bureaukrati.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Da vi sidste forår behandlede Socialdemokraternes forslag, støttede vi forslaget, og det gør vi selvfølgelig fortsat.
Det drejer sig om at skabe hjemmel til at stoppe udbetalinger af offentlige ydelser til en afgrænset persongruppe, der bevidst unddrager sig strafforfølgning, og det er vi selvfølgelig i SF også tilhængere af.
De straffes så ved unddragelse, og så genoptages ydelserne igen, når unddragelsen er ophørt, hvis betingelserne i øvrigt er opfyldt.
Vi er også lidt optaget af den problemstilling, Socialdemokraterne rejste, nemlig at vi sikrer, at vi ikke med det her kommer til at straffe pårørende, der ikke har andel i det.
Og der vil vi være optaget af det samme, dels at stille spørgsmål, dels at ministeren yder hjælp til det tekniske ændringsforslag, som jeg tror der bliver behov for, der sikrer, at vi her ikke uretmæssigt kommer til at ramme en pårørende, der ikke har lod eller del i det.
Men bortset fra det: Vi har ikke rejst det her forslag selv.
Det er et af de sjældne eksempler i den her folketingsperiode på det samarbejdende folkestyre.
Jeg kan næsten ikke komme i tanker om andre eksempler på, at oppositionen har rejst et forslag, og at det ender med, at regeringen gennemfører det.
Så det tyder på, at vi er meget tæt på et valg.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Uanset Murens fald kunne jeg ikke lade være med at tænke på, da Venstres ordfører holdt sin ordførertale: Er det her renovation?
Er det udlicitering af renovation, vi taler om, eller er det mennesker?
Er det ældre mennesker?
Er det borgere, der har hjælp behov?
For os er det det sidste
Dette lovforslag her er totalt overflødigt.
En hvilken som helst borger i dette land, der ønsker at vælge sin hjemmehjælper selv, kan gøre det uden det her bureaukrati og denne administration.
Vi ønsker et valg i hjemmet aftalt mellem borger og hjemmehjælp om, hvad det er, borgeren lige netop skal have hjælp til.
Borgeren er fløjtende ligeglad med, om det kommer fra et privat firma, eller det kommer fra kommunen.
Borgeren mangler tid, og det er det, det handler om.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Jeg skal jo altså være den første til at sige, at vi netop i denne her sag har stillet utrolig mange spørgsmål og været meget kritiske for at sikre, at retssikkerheden er i orden, for det er juridisk meget kompliceret.
Det er jo også derfor, at lovforslaget først kommer nu, selv om det er noget, vi har snakket om længe.
Så lad os da endelig få afklaret alle de problemstillinger.
Men jeg er altså nødt til at sige med hensyn til det her med en konkret vurdering om, hvorvidt man reelt er enlig: Det er jo også sådan, man generelt gør i sociallovgivningen, at man laver en konkret vurdering af, om mennesker lever sammen i et samliv, eller om de lever hver for sig og har et eller andet venskab eller kærlighedsforhold på en anden måde.
Så derfor er det jo en vurdering, som jeg i hvert fald betragter det, som skal være fuldstændig, ligesom man har det i den øvrige sociallovgivning.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Jeg taler om, hvad der bliver virkningen.
Det er helt sikkert, det er hundrede procent sikkert, må jeg sige til socialministeren, at når man fordobler prisen i sociale sager for dem, der skal betale, så lægger man et pres, vi aldrig har set før, på den handicappede voksne, der skal på institution, og på det autistiske barn, der skal på en institution.
Så kan ministeren tro, hun kan mene, hun kan håbe, det er fuldstændig lige meget.
Virkningen af så voldsomt et økonomisk pres i de her sager bliver, at tilbuddene til de allermest udsatte sociale grupper, vi har, vil blive forringede.
Den visitation, de, der skal betale tilbuddene, skal foretage, vil betyde, at vi får discounttilbud etableret på det her område, og det får vi så at se efter 2007.
Nu er det sagt!
Eva Kjer Hansen (V), 2005-01-13:
Jeg skal sige til hr. Villy Søvndal, at formålet med kommunalreformen er at yde en bedre service over for borgerne, og det tror jeg vil ske på det sociale område, fordi de samme økonomiske ressourcer jo vil være til rådighed.
Vi får én myndighed, der har ansvaret for at træffe den rigtige beslutning i forhold til det behov, den pågældende borger har.
Kommunerne bliver gennem det, at de bliver større, også mere fagligt bæredygtige og vil bedre kunne magte opgaven.
Vi får VISO, en videns- og specialrådgivningsinstitution på nationalt niveau, som sikrer, at alle i hele landet, alle borgere, sagsbehandlere og kommuner, får adgang til den samme viden og samme specialrådgivning.
Det er et markant fremskridt i forhold til i dag.
Så er der alle de yderligere initiativer til metodeudvikling, til klarere lovgivning, til praksisundersøgelser, alt det, vi har været inde på i debatten.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Jeg tror, ministeren helt glemte at skrive den næste sætning, som er den vigtige i den her sammenhæng: »men den skaber også nye«.
Jeg vil godt have ministeren til at forholde sig meget kontant til følgende spørgsmål: Når nu man overtager det fulde ansvar for finansiering af de dyre sager, helt op til 800.000 kr. for den multihandicappede, der skal anbringes på en institution, eller for det autistiske barn, der skal anbringes på en institution, hvilken betydning tror ministeren så det vil få, når den kommunale afgørelse skal træffes, at sagen er blevet dobbelt så dyr?
Tror ministeren, at det vil betyde, at der bliver ydet hjælp i flere af den slags sager?
Tror ministeren, at det betyder, at der bliver ydet hjælp i færre af den slags sager?
Eller tror ministeren, at det vil betyde det samme antal?
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3437
Hvis ministeren siger, at hun tror, det vil betyde flere, så vil jeg i mit næste spørgsmål antaste ministerens evne til logisk tænkning.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-01-13:
SF var imod grundtakstmodellen.
Dermed fik fru Pia Kristensen med sit spørgsmål nemlig på ganske god vis illustreret den manglende sammenhæng i SF's argumentation på det her område.
Det er jo helt naturligt, at når vi flytter kompetencen over til kommunerne, siger, at der er én myndighed, så er det også den pågældende myndighed, der har det økonomiske ansvar, for de ting skal følges ad.
Der vil være de samme penge til rådighed som i det nuværende system, og der er så naturligvis behov for at følge op med udligningsreformen.
Det, jeg også kan understrege, er jo, at der med lovforslagene også kommer refusionsordninger for de meget dyre sager.
Det har jo vist sig, at SF nu er åben over for, at der faktisk kommer forbedringer med kommunalreformen, og jeg vil gerne citere hr. Villy Søvndal, som netop før sagde, at det godt kunne være, at strukturreformen løste nogle problemer.
Det betragter jeg som en meget klar indrømmelse fra SF, som dog må anerkende, at vi faktisk tager fat på en række problemstillinger.
På den vis har debatten i dag været nyttig.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Nej, jeg mener, der er flere ting, men jeg mener, at den klarhed i loven, som en retssikkerhedskommission kunne medvirke til, ville være helt afgørende frem for det, Dansk Folkeparti medvirker til, nemlig at svække retssikkerheden, som vi har været inde på det under de korte bemærkninger.
Jeg tænker på der, hvor folk ikke længere kan få deres sager udredt, medmindre Dansk Folkeparti ændrer det.
Det er da en svækkelse af retssikkerheden.
Men jeg er enig i, at det ikke kun er retssikkerheden.
Retssikkerheden er et led, for at folk kan få deres sociale ret.
Den anden hovedbetingelse for, at det kan lade sig gøre, er, at kommunerne har en økonomi, der gør, at de ikke tænker så meget i besparelser.
Det er så den anden af Dansk Folkepartis hovedsynder, at man sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti har strammet så meget op om den kommunale økonomi, at i alle de sager, hvor der kan udøves skøn, bliver skønnene udøvet langt, langt strammere til ugunst for dem, der skulle have en førtidspension, til ugunst for dem, der skulle have forlænget deres sygedagpengesager.
Det har Dansk Folkeparti et direkte ansvar for.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Igen må jeg sige, at enten er det mig, der udtrykker mig forkert, eller også er det hr. Villy Søvndal, der hører dårligt.
Jeg prøver at sige det for tredje gang i dag.
Vi modtager mange, mange sager hver uge.
Det har ikke været et stigende antal sager, men det har været det samme antal igennem de sidste 3 år, og der har været lige så mange sager før den tid.
Så vi får henvendelser.
Netop fordi vi får så mange henvendelser fra borgere, som ikke kan få de ydelser, som de har krav på ifølge serviceloven, ønsker vi selvfølgelig at få ændret på hele systemet.
Mener hr. Villy Søvndal, at fordi man nedsætter en retssikkerhedskommission, vil det være de vises sten, så vil alt bare blive godt, så vil alle sagsbehandlingerne pludselig blive afviklet vældig hurtigt, og alle borgerne vil få deres ret?
Mener hr. Villy Søvndal virkelig, at det er det eneste, der skal til?
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Jeg beklager, hvis jeg kom til at fejlfortolke Dansk Folkepartis ordfører i retning af, at Dansk Folkeparti modtager et stigende antal klagesager.
Det synes jeg i øvrigt er underligt at man ikke gør, for det gør vi andre jo.
Men det må vel i så fald skyldes, at folk anser det for nytteløst at klage til et parti, for hvem magten er blevet vigtigere end de sociale sager.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg synes i virkeligheden, at det burde vække til eftertanke i Dansk Folkeparti, hvis det ikke er tilfældet, for vi andre får et voldsomt stigende antal sager fra mennesker, der kommer i klemme.
Så spurgte fru Pia Kristensen, om jeg var blevet meget forelsket i grundtakstmodellen.
Svaret er nej.
Svaret er, at SF vel var hovedmodstander, da den blev gennemført i sin tid.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Jeg vil godt sige, at enten har jeg udtrykt mig meget utydeligt, eller også hører hr. Villy Søvndal meget dårligt.
Jeg talte ikke om, at der var et stigende antal klager fra borgerne over sociale sager.
Jeg sagde, at der var det samme antal, som har været der lige siden sidste folketingsvalg og også før sidste folketingsvalg.
Så det sociale system og retssikkerheden for vores borgere har været ude af drift i mange, mange år, kan jeg sige til hr. Villy Søvndal.
Det er ikke noget, der er kommet til efter sidste valg.
Hr. Villy Søvndal har tidligere udtalt sig meget dårligt om grundtakstfinansieringsmodellen.
Hvorfor synes hr. Villy Søvndal lige pludselig, at den simpelt hen er noget af det bedste, der findes, når amterne, staten og kommunerne kludrer så vældigt i det på det sociale område?
Hvordan kan det være, at hr. Villy Søvndal pludselig har ændret holdning?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-01-13:
Jeg har tillid til, at kommunerne netop kan forvalte deres ansvar og deres yderligere kompetence på det område, for kommunerne får jo også de ekstra økonomiske ressourcer til rådighed, der skal til i de sager, i og med at de økonomiske ressourcer jo følger med myndighedsansvaret.
Derudover får kommunerne med alle de andre initiativer, bl.a. VISO, et bedre grundlag at træffe beslutning ud fra.
Så jeg har tillid til, at de træffer de rigtige afgørelser, også i de forholdsvis dyre sager.
Jeg fristes jo netop til at sige til hr. Villy Søvndal, at det jo ikke bare er noget, jeg tror; når jeg som Venstrepolitiker siger noget, så bliver det jo også til noget.
Ja, det vil jeg naturligvis, for det er egentlig forudsætningen for, at man kan drøfte, hvordan udligningsreformen skal sættes sammen.
Vi er nødt til at lave nogle økonomiske beregninger af konsekvenserne af de enkelte lovforslag, det indgår helt naturligt i arbejdet med at finde ud af, hvordan udligningsreformen skal være.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Vil ministeren i givet fald være villig til det?
Jeg vil gerne høre, om socialministeren virkelig ikke mener, at vi med de lovforslag, som bliver lagt frem, kan tage stilling til, hvilke opgaver kommunerne får.
Det er selvfølgelig et polemisk spørgsmål, men vi er vel så tæt på en reform – der er jo flertal for den – at man sagtens kunne M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3434
Monday, February 14, 2005 12:41 PM bruge dem som udgangspunkt for nogle økonomiske beregninger, så mit spørgsmål er: Vil ministeren være villig til at prøve at lave nogle beregninger på grundlag af lovforslagene, som de kommer til at foreligge?