runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-10:
Jo, men jeg kan kun sige, at jeg ikke betragter det sådan, at det, Romano Prodi har sagt, er at true Danmark eller noget andet land.
For det andet: EU kan ikke smide noget land ud, men et land kan selv beslutte efter et nej, at det vil melde sig ud. Der er jo ikke andet at sige til den sag, end at den, der kraftigst har ytret det ønske på hjemmebanen her i Danmark, det er altså Dansk Folkepartis leder, fru Pia Kjærsgaard, som i forbindelse med Dansk Folkepartis landsmøde sagde, at det måtte blive konsekvensen af et nej, at Danmark meldte sig ud.
Derfor forstår jeg ikke al den opstandelse over det, og jeg har i hvert fald ikke tænkt mig overhovedet at tage den sag op med Romano Prodi.
Han har lov at have sin mening, ligesom hr. Peter Skaarup må have sin mening, og jeg må have min mening.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2003-12-10:
Jeg tror, det nærmer sig citatfusk, hvis man siger, at fru Pia Kjærsgaard har udtalt det samme.
Det, Romano Prodi siger, er, at vi må finde en løsning, der forhindrer, at et enkelt land bremser de 24 andre.
Så siger han også, at de lande, der nu skal have folkeafstemning - det er i hvert fald Irland og Danmark, og der er formentlig også en række andre lande, der skal have folkeafstemning - ikke kan blive ved med at sige nej, for så kan de ikke forblive i EU; det er stort set det, han siger.
Der siger jeg så: Er det særlig klogt, at Europa-Kommissionen, altså via en embedsmand, der er ansat af regeringerne til at varetage EU's opgaver, nærmest skal til at diktere danskerne eller irerne, eller hvem der nu er tale om, hvad de skal stemme?
Og hvis ikke de stemmer sådan i første omgang, så kommer der måske en ny folkeafstemning, og hvis de heller ikke i anden omgang stemmer, som han gerne vil, så er det, at man måske ryger ud af EU-samarbejdet.
Det er da en underlig måde at føre demokrati på, når en kommissionsformand, der er embedsmand, på den måde skal diktere befolkningerne, at hvis ikke de gør sådan og sådan, så sker der det og det.
Det er forkert, og jeg har nu flere gange efterlyst statsministerens klare holdning til, om det er en særlig klog udtalelse.
Den vil statsministeren åbenbart ikke give, og det undrer mig.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-10:
Jamen jeg oplever heller ikke, at Europa-Kommissionen overhovedet blander sig i den afgørelse.
Lad mig slå fast punkt 1: Det er det enkelte land, der suverænt beslutter sin holdning til den nye traktat. Punkt 2: Den nye traktat kan kun træde i kraft, såfremt alle 25 lande underskriver den, altså siger ja til den, det ligger fuldstændig fast.
Så er spørgsmålet, hvad der sker, hvis man alligevel siger nej, og Prodi siger oven i købet i det pågældende interview i Jyllands-Posten, at vi ikke vil sige: I stemte nej, nu ryger I ud.
Det kan jeg godt forstå at Prodi siger, for det kan han heller ikke sige, for i EU-traktaten er der ikke mulighed for, at EU kan smide et land ud, men der er mulighed for, at et land selv kan beslutte at melde sig ud, og det er jo det, fru Pia Kjærsgaard har sagt at vi skal, hvis vi stemmer nej. Før var det Ritzau, jeg citerede, nu kan jeg citere Politiken, hvor fru Pia Kjærsgaard siger, at et nej betyder, at vi skal melde os ud af det bestående og have en helt anden aftale.
Det er her, jeg ikke kan forstå, at hr. Peter Skaarup pludselig har så meget imod det, Prodi har udtalt som sin holdning, når nu hr. Peter Skaarups egen politiske leder, fru Pia Kjærsgaard, har udtalt nøjagtig det samme.
Peter Skaarup (DF), 2003-12-10:
Jeg tror, det nærmer sig forkerte sammenligninger, sagt mildt, som statsministeren kommer med i forbindelse med fru Pia Kjærsgaard.
Det er ikke det, jeg spørger om.
Jeg vil godt have statsministeren til at markere, at det måske ikke var klogt af Romano Prodi at sige, som han er citeret for i Jyllands-Posten: Vi må finde en løsning, som forhindrer, at et enkelt land bremser de 24 andre.
Det er jo i direkte modstrid med alt, hvad vi har kendt til i traktaterne fra EU indtil nu, nemlig at hvert enkelt land ved en folkeafstemning - vi gør det i hvert fald i Danmark, andre lande gør det måske på anden måde - tager stilling til, om man vil støtte vedtægtsændringer, traktatændringer eller en forfatning for EU.
Det gør de selvstændigt og helt for sig selv, det er ikke noget, EU skal blande sig i, og man har vetoret over for de andre landes mulighed for at gå videre i samarbejdet, hvis man siger nej til en forfatning, f.eks. i Danmark.
Det var blot det, jeg markerede over for statsministeren, at det altså ikke er særlig klogt, at Europa-Kommissionen blander sig i den afgørelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-10:
Det vil jeg slet ikke tage op med Prodi, for han har lov til at have den opfattelse.
Nu ved jeg ikke, om Prodi har læst det, som fru Pia Kjærsgaard udtalte i forbindelse med Dansk Folkepartis landsmøde, men hvis han har, kunne man næsten fristes til at tro, at da han udtalte sig til Jyllands-Posten, havde han ladet sig inspirere af Dansk Folkepartis leder, som jo i forbindelse med Dansk Folkepartis landsmøde bl.a. sagde, at hvis det bliver et nej til traktaten i Danmark, er det en udmeldelse af EU.
Det er fru Pia Kjærsgaard citeret for i en Ritzaumeddelelse den 21. september.
Og i et tidligere Ritzauinterview er fru Pia Kjærsgaard citeret for at sige
: Et nej til en forfatning er et nej.
Hvad er det, Prodi siger i Jyllands-Posten.
Han siger: »Man kan ikke ignorere det faktum, at hvis et land siger nej, nej, nej - så er det landets beslutning at blive uden for EU.«
Altså nøjagtig det samme, som fru Pia Kjærsgaard har sagt.
Man kunne næsten tro, at han var blevet inspireret af Dansk Folkepartis leder.
Til hr. Aage Frandsen må jeg bare sige, at jeg jo ikke er i stand til at kunne referere noget om en tone i en samtale, jeg ikke har overværet.
Men det, jeg har fået oplyst, er altså, at Statsministeriets pressechef naturligvis har gjort det klart, at sådan en sag var og er en sag mellem kirkeministeren og hendes pressemedarbejder.
De samme Socialdemokrater, den samme venstrefløj, som gerne vil gøre sig til af at ønske ordentlige forhold for landets lønmodtagere, udtaler her forargelse over, at der i en konkret sag i forbindelse med fratrædelse aftales en ordning, som jeg tror der i tidens løb er blevet lavet mange aftaler om, ikke bare i den offentlige sektor, men også i den private; i den private formodentlig endda mere rundhåndede.
Det er alligevel fantastisk at tænke sig, at den venstrefløj, der gerne vil gøre sig til af at gøre gode ting for landets lønmodtagere, kan være så forargede over, at man i en konkret sag som i andre sager aftaler ordentlige aftrædelsesforhold for lønmodtagere.
Så kun til hr. Søren Søndergaard, som meget konkret stiller det spørgsmål, om man kunne forestille sig, at jeg i en given situation kunne finde på at bevilge 10 mio. kr. til en medarbejder.
Jeg vil sige til hr. Søren Søndergaard, at alene min grænseløse påholdenhed i omgangen med såvel offentlige midler som mine egne midler ville forhindre en sådan løsning.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-10:
Hvis hr. Bødskov har eksempler på, at samarbejdet ikke fungerer efter hensigten, vil jeg selvfølgelig være opmærksom på det.
Det er kolossalt vigtigt, at dette samarbejde fungerer.
Jeg er meget glad for det samarbejde.
Jeg har faktisk hørt mange positive bemærkninger om det, men derfor kan det da godt være, at der indimellem kan være en eller anden ting, som vi skal se på, lad os så endelig få det frem. Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Vil det så sige, at jeg mere eller mindre direkte har fået skatteministerens ord for, at hvis det kan dokumenteres, at der ude lokalt er problemer med at indgå i det samarbejde med politiet, som Told og Skat indgår i f.eks. om efterforskningen af organiseret økonomisk kriminalitet og særlig kriminalitet begået af rockerrelaterede personer, er skatteministeren klar til at se på at tilføre ekstra ressourcer til det lokale Told og Skat-arbejde?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-10:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det her er et område, som optager mig ganske meget, og som vi følger meget tæt.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi har taget en række initiativer her på det seneste, ikke mindst regeringens initiativ om et fælles samarbejde mellem myndighederne.
Det er efter min opfattelse et meget vigtigt initiativ, der er taget på det område.
Og hvis der er brug for yderligere initiativer, må vi selvfølgelig se på det.
Vi følger udviklingen meget tæt.
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Det er simpelt hen en gang udenomssnak, skatteministeren kommer med.
Det er fint, at der bliver lavet nye strukturer, at der bliver flyttet rundt på opgaverne, at der bliver skrevet alenlange vejledninger om, hvordan samarbejdet skal være mellem myndighederne, men det her handler helt konkret om Told og Skats rolle i samarbejdet.
Vi har her stadig til gode at få at vide af skatteministeren, om skatteministeren vil tage de meget alvorlige bekymringer, som kommer fra lokale medarbejdere i Told og Skat, alvorligt.
Mener skatteministeren, at der er behov for, at der sker en forøget indsats, særlig set i lyset af - og det er det, der er det centrale, og det er det, skatteministeren gerne må reflektere bare lidt over - at rockerne flytter deres interesser til selskabskonstruktioner med det formål, som der er mistanke om i visse kredse, at hvidvaske midler? Mener skatteministeren på den baggrund, at der er behov for en øget indsats eller ej?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-10:
Det ville det være, hvis det var rigtigt.
Det er jeg fuldstændig enig i, men jeg lytter meget efter de udsagn, der kommer fra Told og Skat.
Vi har jo bl.a. efter grundige drøftelser besluttet os for at ændre strukturen i Told og Skat.
Vi har nu lavet en helt ny inddeling af landet i otte områder, hvor man har et tættere samarbejde om bekæmpelse af rockerkriminalitet, økonomisk kriminalitet osv.
Der er ingen tvivl om, at en sådan mere overordnet strukturændring har haft positiv effekt.
Her har vi altså etableret en ny konstruktion, som består af otte store områder, der dækker hele landet, hvor der er et tæt samarbejde de otte områder imellem.
Derudover har man intensiveret samarbejdet med politiet på en måde, der gør, at den indsats, der nu ydes, er ganske effektiv.
Jeg vil gerne sige, at man ikke kan gøre alt op i hoveder, man kan ikke gøre alt op i mandskab.
Det handler i høj grad også om, hvordan arbejdet tilrettelægges.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-10:
Jeg kan forstå, at skatteministeren mener, at de ansatte rundtomkring i regionerne er fulde af løgn.
Der er jo flere gange kommet klare tilkendegivelser fra de ansatte i Told og Skat om, at der ikke er ressourcer til at leve op til de forventninger, som regeringen har meldt ud i justitsministerens pressemeddelelse om, at man nu vil prøve at tage hånd om den organiserede kriminalitet, den økonomiske kriminalitet.
Jeg synes, det er meget bekymrende, at ministeren på den måde fuldstændig afviser at lytte til de forskellige reaktioner, der kommer fra ministerens egne embedsmænd.
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Jeg synes, det lyder meget overraskende, at skatteministeren står og siger her ordret, at der ikke vil blive skåret ned på Told og Skats kontrolarbejde.
Det var det, skatteministeren sagde.
Jeg synes, det kunne være relevant at få det bekræftet endnu en gang.
Jeg vil blot spørge: Vil det så sige, at de bekymringer over, at de er kraftigt underbemandet, at de har problemer med tidsmæssige grænser, når sagerne skal lægges frem for politi og anklagemyndigheder, som medarbejdere i Told og Skat giver udtryk for, bare er varm luft?
Der er intet indhold i det, alt kører, som det skal, og der bliver lagt de sager frem for politi og anklagemyndigheder, der skal.
Det er i den fineste orden, og der er slet ingen grund til den bekymring, som kommer til udtryk i miljøet.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-10:
Jeg kan til beroligelse for begge spørgere sige, at den reduktion på de 900 årsværk, som vi taler om, primært er forudsat sket på de administrative rutiner og altså ikke på kontrolarbejdet.
Der vil ikke blive skåret ned på kontrolarbejdet, tværtimod.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-10:
Nu er det jo regeringens erklærede mål, at skatteborgere skal slippe lettest muligt.
Regeringen har så fulgt det op ved at spare 20 pct. på Told og Skat.
Der har i de sidste par år på forskellig vis været forsøg på at løse rockerproblemerne via en Alcaponemodel, hvor Told og Skat er et helt afgørende instrument.
Så er det, jeg bliver nødt til at spørge ministeren: Hvordan synes ministeren selv det går?
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Jeg kan så forstå, at man i Told og Skat har 100 årsværk, som beskæftiger sig med økonomisk kriminalitet.
Det var sådan set også det, der var hovedudgangspunktet for spørgsmålet.
Det er fint nok med vejledninger og ord på papir.
Det, der er bekymringen blandt de folk, som beskæftiger sig med det her til daglig, som går uden for de her vinduer og er i kontakt med enten rockere eller rockerrelaterede personer, er dels den direkte kontakt med dem, masser af folk er nervøse for den her direkte kontakt, dels om der er tilstrækkelig med ressourcer.
Der er flere eksempler på, lyder det, at man simpelt hen ikke kan nå at få sagerne frem
Mener skatteministeren, at de besparelser, som er pålagt Told og Skat, ikke har nogen som helst indvirkning på den indsats, der bliver lavet sammen med politi, når det handler om økonomisk kriminalitet og rockerkriminalitet?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-10:
Jeg må indledningsvis over for spørgeren præcisere, at Told og Skat ikke efterforsker kriminalitet.
Det er alene politiet, der efterforsker kriminalitet, det følger af retsplejeloven.
Told og Skats og de kommunale skatteforvaltningers opgave er at udøve den nødvendige kontrol over virksomheder og borgere, herunder at sikre sig, at der er en sammenhæng mellem privatforbrug og den selvangivne indkomst.
Hvis skattemyndighederne i forbindelse med deres kontrolarbejde selv får mistanke om, at der er tale om personer eller virksomheder, der begår økonomisk eller organiseret kriminalitet, anmeldes forholdet naturligvis til politiet, der herefter foretager den nødvendige efterforskning.
Der er iværksat flere initiativer hertil, bl.a. har justitsministeren for nylig udsendt en vejledning om offentlige myndigheders udveksling af personoplysninger som led i den koordinerede myndighedsindsats over for rockerkriminalitet.
Det er bl.a. nu blevet fastslået, at myndighederne kan udveksle alle nødvendige informationer i konkrete sager, der omhandler rockerrelaterede personers kriminelle aktiviteter.
Told og Skat og kommunerne deltager i dette myndighedssamarbejde med de ressourcer, der er nødvendige, og det er en opgave, der er meget højt prioriteret. Ressourceanvendelsen hertil er selvfølgelig også højt prioriteret.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at Told og Skat løbende vurderer ressourcebehovet til bekæmpelse af bl.a. økonomisk kriminalitet.
Told og Skat har i de sidste par år afsat omkring 100 årsværk, der målrettet arbejder med sagen om økonomisk kriminalitet, herunder rockerrelateret kriminalitet.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-10:
Hvilke konkrete initiativer har ministeren taget for at følge op på Rigspolitichefens »Plan for intensiveret indsats mod den kriminalitet og de ordensmæssige problemer m.v., der udspringer af rockermiljøet« og opfordringen heri til at forstærke det tværmyndighedsmæssige samarbejde på det retshåndhævende område?«
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Den seneste tid er det for alvor kommet frem, at rockere som enkeltpersoner og som netværk har fået andre interesser og er begyndt at oprette en større mængde selskaber, som er under mistanke for, at det egentlige formål er at hvidvaske midler, som er hentet ind ved kriminalitet.
Flemming Hansen (KF), 2003-12-10:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-10:
Det er derfor, jeg så inderligt vil bede om, at ministeren er helt opmærksom på, at når de har foretaget investeringer, må man også sørge for, at de kan afskrives. Det er da helt tudetosset, at først investerer de, og bagefter fratager man dem muligheden for at køre, når der ikke står andre private operatører eller andre, der vil gå ind i et selskab som Nordjyske Jernbaner.
Derfor er der behov for, at vi får et tilsagn om, at der bliver yderligere dispensationsmuligheder i den sag her.
Flemming Hansen (KF), 2003-12-10:
Det er en forunderlig evne, hr. Bjarne Laustsen har til at lægge mig noget i munden, som jeg ikke har sagt.
Derfor gentager jeg: Jeg synes, det har meget med Strukturkommissionen at gøre.
Når vi ser resultatet af dens arbejde, synes jeg, vi skal - i det gode tidsforløb, vi for en gangs skyld har - overveje sagen og ikke før.
Og så har jeg sagt, at når det foreligger, vil jeg diskutere det med min kollega indenrigsministeren. Med hensyn til gods i Vendsyssel og miljøet kender hr. Bjarne Laustsen jo regeringens indstilling, det er vi fuldstændig enige i.
Vi har jo i allerhøjeste grad tilsluttet os EU's hvidbog netop på det område; vi vil gerne have mere gods over på skinner.
Så der er ingen uoverensstemmelser i vores opfattelse.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-10:
For jeg forstår, at trafikministeren også ønsker, at der skal kunne køres gods i Vendsyssel fremover.
Derfor er der et par andre punkter, jeg også godt vil nævne.
Kunne vi blive enige om, at det er godt af hensyn til miljøet, at vi kører alt det her gods på skinnerne frem for, at det skal over på landevejen?
Det er et synspunkt, jeg gerne vil spørge ministeren om.
Kan vi blive enige her?
Det andet er et spørgsmål om, at Nordjyske Jernbaner på Skagensdelen den her sommer har investeret 100 mio. kr. i nye skinner, en opgradering af hele anlægget
, netop for at man kan køre både personer og gods.
Derfor er det jo sådan, at hvis ikke man kan køre gods, bliver der mindre økonomi i jernbanen, og hvem skal betale den regning andre end togpassagererne?
Kan vi blive enige om det?
Flemming Hansen (KF), 2003-12-10:
Jeg synes ikke, vi skal belaste EU for meget med dette her i første omgang.
Jeg synes i øvrigt, vi skal passe på ikke at give EU skylden for alt, for det er der ingen grund til i det her tilfælde.
Det er altså en socialdemokratisk ledet regering, der har gennemført dette her, hvor de nuværende regeringspartier stemte imod. Når jeg åbnede op for en diskussion omkring Strukturkommissionens arbejde og den sag, vi diskuterer, så er det, fordi jeg synes, det er så væsentligt, at vi ser, hvad der kommer på bordet først og derefter tager stilling.
Da vi har hele år 2004 plus endda noget af denne her måned,
synes jeg, vi har rimelig god tid.
Jeg er glad for, at hr. Bjarne Laustsen har taget spørgsmålet op.
Men jeg kan ikke komme nærmere ind på det i mit svar nu, alene af den grund at det er indenrigsministeren, der har det lovgivningsmæssige ansvar
Før kan jeg ikke tage stilling.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-10:
Jeg synes, det er dejligt at høre, at ministeren er i bevægelse, for selv om der ikke er nogen eksempler på, at der er nogle, der vil gå ind, fordi det ikke er særlig lukrativt at køre med gods i Vendsyssel, så synes jeg, det vil være fint, hvis ministeren siger, at nu ved vi ikke, hvad der sker på strukturområdet, men at han giver et tilsagn - sådan må jeg forstå det - om, at vi får længere tid at løbe på.
Og kommer der større amter - hvis det er det, ministeren taler om - vil der være mulighed for andre konstruktioner.
Men jeg vil også gerne spørge om en anden ting, og det er, om ministeren vil påvirke EU-lovgivningen i det her.
Så må det jo også betyde, at hvis man reelt var imod, så arbejder man for her og siger, at i de her områder har det offentlige en forpligtelse til at køre.
Flemming Hansen (KF), 2003-12-10:
Jeg er meget glad for hr. Bjarne Laustsens tilkendegivelse af, at konkurrence er godt.
Det er vi enige i.
Jeg tror heller ikke, at man kan få tre italienske selskaber til at køre i Vendsyssel alene.
Det skulle da være for den dejlige naturs skyld.
Dermed når vi også hen til spørgsmålet om, hvem der kunne tænkes at ville købe sådan noget.
Vi har jo ca. 13 måneder at løbe på indtil nu.
Skulle der blive behov for en forlængelse, indtil man finder en løsning på grundlag af Strukturkommissionens arbejde, så synes jeg, det er et godt argument.
Men jeg understreger, at det er indenrigsministeren, der skal tage stilling til det.
Det kan jeg ikke tage stilling til, for lovgivningen ligger i Indenrigsministeriet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-10:
Jeg takker for oplysningerne og svaret.
Jeg vil gerne bekræfte, at konkurrence jo kan være godt og udmærket, men forestiller ministeren sig, hvis der skal andre aktører ind og køre på disse strækninger og være medejer af disse selskaber, at man så kan få folk fra Milano eller fra Madrid op og køre gods i Vendsyssel tre gange om ugen, 15-20 godsvogne, hvor mange det nu kan blive til, fra Hirtshals og fra Skagen med fiskemel og fiskeolie osv.? Så har jeg et spørgsmål i forbindelse med kommunalfuldmagten, og hvis man siger, at der skal andre aktører ind.
og være med i de selskaber, der skal køre her
Tror ministeren ikke, at det er sådan, at det er en ren underskudsforretning at køre her, fordi der er så lidt gods? Det er jo en årrække siden, at DSB holdt op med at køre gods i Vendsyssel i det hele taget.
Vi har oplevet, jeg tror det hedder Sønderjyllands Jernbaner, som gik konkurs og stoppede.
Derfor står vi i den situation, at der kun er en aktør, der kan køre deroppe, og dermed bliver det næsten til en offentlig forpligtelse; når der ikke er andre, der vil, så bliver vi nødt til at sørge for, at erhvervslivet også har vilkår på det her område, som de kan leve med.
Flemming Hansen (KF), 2003-12-10:
Danmark følger generelt EU's anbefalinger, det er ingen hemmelighed.
Det betyder bl.a., at markedet for jernbanegods i Danmark er liberaliseret og fungerer på kommercielle vilkår, som spørgeren selvfølgelig ved alt om.
Når der i en artikel i Børsen den 3. december 2003 berettes om privatbanernes begrænsede mulighed for at drive jernbanegodsvirksomhed efter den 31. december 2004, altså om mere end et år, tror jeg ikke, at det er EU-lovgivningen, der er den primært begrænsende faktor.
Der er to årsager.
For det første må tilskud, der gives til banernes samfundsbegrundede passagertrafik
ikke kunne tilgå godstrafikken og dermed skabe ulige konkurrencevilkår i forhold til andre jernbanevirksomheder eller andre transportformer.
For det andet er et af problemerne for privatbanerne en bestemmelse i loven om amtskommunernes overtagelse af de statslige ejerandele i privatbanerne fra december 2000, altså under den socialdemokratisk ledede regering.
I loven er der en bestemmelse, der siger, at amter og kommuner ikke må have bestemmende indflydelse i jernbanegodsselskaber efter den 1. januar 2005.
Hvis amter og kommuner har bestemmende indflydelse, vil det være i strid med kommunalfuldmagten.
Ved udgangen af 2004 udløber overgangsordningen indeholdt i dette lovforslag, jeg har omtalt, hvorefter privatbanerne kan drive godsvirksomhed, hvis det enkelte amt nedbringer sin bestemmende indflydelse.
Loven om amtskommunernes overtagelse af de statslige ejerandele i privatbanerne blev i øvrigt fremsat og vedtaget
under den forrige regering.
De nuværende regeringspartier stemte imod loven, gør jeg bare spørgeren opmærksom på.
Men uanset det, så er der her et problem, som skal adresseres, det er jeg enig i. Jeg har fået flere henvendelser om emnet, og jeg ved, at bl.a. Ringkøbing Amt har overvejet flere løsningsmuligheder for at nedbringe amtets bestemmende indflydelse i amtets privatbaneselskab.
Men indtil nu har man ikke fundet den optimale løsning.
Jeg har bedt mit ministerium undersøge, hvordan problemet kan løses, men jeg understreger, at det bliver en vanskelig sag at løfte, fordi hensynet til kommunalfuldmagten vejer tungt.