runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2005-12-14:
Hvis man holder stor afstand til problemerne, kan man ikke se dem.
Jeg er da glad for, at finansministeren godt kan se, at samfundet har nogle problemer.
Jeg synes, det er ærgerligt, at den her finanslov ikke bygger mere på noget, som er langsigtet.
Jeg synes f.eks., det er spændende, at kommunerne har overtaget nogle nye kompetencer på sundhedsområdet, men så ville det visionære jo være at lægge en stor pose penge ud til kommunerne og sige: Her har I noget til at lave en forebyggende sundhedsindsats, for det koster jo på kort sigt, før man kan få gevinsterne på lang sigt.
Det ville der være nogle visioner i, hvis det var sådan, at finansministeren ville sige: Der skal vedligeholdes bedre i den kommunale bygningsmasse, der skal vedligeholdes bedre på en lang række områder, så man ikke får en vedligeholdelsesgæld, som man godt kan kalde det.
Jeg synes, der er alt for mange kortsigtede ting, og jeg synes, at når milliarderne vælter ind fra nordsøolien, så bør det give anledning til, at man kunne revurdere nogle ting og få brugt flere penge på noget, som er fornuftigt på lang sigt.
Så jeg vil godt høre, om finansministeren oven på at have modtaget alle de milliarder ikke kan se, at der måske er nogle ting, der skulle gøres lidt bedre.
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Jeg synes også, det er spændende at have en kommunal fortid og have været medlem af et byråd og vide, hvordan en kommunal verden agerer, og hvad det er, man gør, for der er jo igen ikke tale om at skære ned.
Der er slet ikke tale om, at finansministeren skal blande sig overhovedet.
Så hvis spørgsmålet fra hr. Rasmussen er om, hvor man skal skære ned med 3 mia. kr., kan jeg svare, at jeg ikke skal skære ned på noget som helst.
Jeg beder bare om, at kommunerne og Kommunernes Landsforening, der har indgået en aftale, tilstræber at overholde aftalen.
Hvordan man håndterer enhver udfordring i fremtiden, er jo en løbende proces.
Hvad gør man for at undgå opbrudte hjem?
Hvad gør man for at undgå narko?
Hvad gør man for at undgå alkoholisme?
Hvad er det for udfordringer, man står over for?
Så det er altså en opfordring til at afklare, hvordan man håndterer de flere ressourcer, som man egentlig får for at løse opgaverne.
Det er jo det samme, der gælder for satspuljen: Man har en forståelse for og en forventning til, at de midler, man bevilger, er med til at løse et problem, som man kan se man skal håndtere i fællesskab.
Jeg ved ikke, hvem det er, der accepterer, at der skulle være flere fattige eller flere folk, der lever i armod.
Det er der vel ingen, der accepterer.
Det er vel en fælles udfordring.
Men det er bare ikke altid, det hjælper at give flere penge, hvis de penge, man giver, rent faktisk ikke omsættes i de resultater, som man ønsker.
Så må man tage fat om nældens rod og sige: Hvad er det så, vi skal gøre på en anden måde?
Hvordan bliver vi klogere?
Hvad gør man i kampagner over for unge mennesker, der går ud og fester i weekenden og tager ecstasy?
Er man sikker på, at alle lever op til ansvaret?
Er det også alle forældre, der lever op til ansvaret?
Det er et fælles ansvar, vi har – politisk og i øvrigt også som familie.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2005-12-14:
Når man har baggrund i et byråd, er det lidt tankevækkende at komme her i Folketinget og opleve, at der er færre folketingsmedlemmer, som gider høre finansministerens tale, end der er byrådsmedlemmer, som deltager i behandlingerne, når budgetterne i kommunerne skal forhandles.
Selv i en mindre kommune vil der jo sidde flere i en byrådssal, end der sidder her i Folketingssalen i dag.
Og der er altså nogle faresignaler: Når vi oplever et samfund, hvor så mange fattige børn får lov til at vokse op – og hvor man får sådan en svada om, at forældrene bare kan tage en avisrute, så går det nok – vil jeg godt høre, om finansministeren ikke kan se, at vi har et stigende problem i Danmark med den her stigende fattigdom.
Hvordan vil finansministeren forholde sig til, at der er en stigende gruppe fattige børn især med flygtninge/indvandrerbaggrund, der vokser op i Danmark?
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Jamen det er jo en misforståelse.
Der er ikke tale om at skære ned.
Der er altså ikke tale om, at man skal bruge færre penge; der er tale om, at man skal bruge flere penge.
Og de penge, man skal bruge mere inden for rammen, har man fået fra statskassen.
Sådan er det.
Så det er da i virkeligheden en spændende opgave at sige: Hvordan efterleves så aftalen?
Det er helt fint at indgå aftaler, men indstillingen er den, at man ikke skal overholde aftalerne.
Hvis det er indstillingen, vil jeg sige: O.k., det vil jeg acceptere.
Så skal vi have en anden måde at forhandle kommuneøkonomi på.
Eller også siger man: Det er klart, at hvis vi har indgået en aftale, så skal den overholdes.
Derfor skal ministeren overhovedet ikke komme og blande sig i den enkelte kommunes kontering på hovedkonti.
Det eneste, jeg kunne drømme om, er at sige: Hvad er det for en ramme, der måtte gælde?
Hvad er det for en ramme, der gælder for alle kommunerne?
Så det er en rammediskussion.
Det er jo en del af det kommunale selvstyre.
For det, vi har aftalt, er alene, hvor mange penge der er til rådighed.
Line Barfod (EL), 2005-12-14:
Hvis nu man lod være med at skære så meget i kontanthjælpen, kunne det være, der ikke var lige så mange familier, der blev hjemløse og derfor fik brug for herbergspladserne.
Jeg vil stadig væk gerne høre, om ministeren tror, det skaber julefred også blandt de mange ude i kommunerne, der nu skal sidde og overveje, hvor i velfærden ministeren vil kræve at der skal skæres ned.
De offentligt ansatte, der i forvejen føler en enorm utryghed på grund af hele kommunalreformen, får nu oveni den bekymring, at de ikke ved, hvor der skal skæres ned.
Vi ved fra kommunerne – og det gør finansministeren også, hvis han ellers tør indrømme det – at skal man skære midt i et finansår, så er det de brede velfærdsområder, der rammes: Så er det skolerne, børnehaverne, ældreplejen, der rammes, for det er der, de store udgifter ligger.
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Jeg mener, at det bedste for julefreden er, at man kan give et godt grundlag over finansloven, afsætte ressourcer på de områder, hvor man gerne vil gøre en særlig indsats totalt set, og det er præcis det, vi har gjort ved over finansloven f.eks. at sætte dobbelt så meget af til de svage grupper i forhold til det, man havde tradition for i den tilsvarende 4-års-periode, før denne regering tiltrådte.
Man gør det ved at give nogle rammevilkår, som er bedre.
Det er jo ikke det samme, som at der ikke er ulykkelige folk.
Det er ikke det samme, som at unge mennesker ikke lokkes til at tage narko og bliver narkomaner og havner i uføre.
Det er ikke det samme, som at der ikke bliver alkoholikere, som havner i uføre, og folk, der efter brudte ægteskaber melder sig ud af samfundet.
Det er jo set før.
Og så er det et spørgsmål om at håndtere de udfordringer, vi står over for, for hver persons situation er ulykkelig.
Men det er den samlede indsats, man må se på i forbindelse med en finanslov: Hvad gør vi for alkoholikere?
Hvad gør vi for narkomaner?
Og vi gør mere nu, end man nogen sinde har gjort før.
Line Barfod (EL), 2005-12-14:
Det var jo noget af en svada, finansministeren kom med mod min tale.
Jeg kan forstå på finansministeren, at det ville være et forfærdeligt samfund, hvis alle kunne få lov til at være med, hvis alle kunne få lov til at være en del af arbejdsmarkedet og vi kunne få fordelt arbejdet og rigdommen.
Det er slet ikke til at forestille sig for finansministeren, og der må man så bare konstatere, at der er vi dybt uenige; vi arbejder for et samfund, hvor alle kan være med.
Så talte finansministeren om julefred og om, at vi havde den bedste finanslov
nogen sinde.
Kan finansministeren forestille sig, at der ikke er meget julefred i de familier, som ikke har råd til julegaver, at der ikke er meget julefred ude i kommunerne, hvor man nu skal til at sidde og ryste for: Hvor er det, finansministeren kommer og skærer ned?
Hvor er det, man skal finde de 3 mia. kr.?
Er det plejehjemmet eller børnehaven eller folkeskolen, eller hvor er det?
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Jamen jeg har jo ikke en vurdering af den enkelte kommunes enkelte konti, hvad den enkelte kommune har afsat på enkeltkonti.
Det, man forlanger, er, at jeg skal vide, hvad det er, den enkelte kommune har nu, hvad deres regnskabstal vil være, når året er gået, eller hvad deres budgettal var på den enkelte konto.
Det, jeg får, er et samlet billede – kommunen under et f.eks.: Hvad har den samlede kommune?
Det har jeg også sagt.
Vi forsøger at få nogenlunde konsolideret
: Hvad er egentlig kommunens budget i f.eks. 2005, og hvad er budgettet i 2006 samlet set.
Det er sådan set udgangspunktet, for det er en ramme, vi har aftalt.
Hvordan den enkelte kommune har vægtet det, ved jeg jo ikke; der skal man ned i den enkelte kommune.
Det, vi blot kan se, er, at det jo ikke er sådan, at alle kommuner har samme stigning.
Der er jo kommuner, der har magtet det uden at have stigning.
Så det er jo et meget, meget varieret billede, der tegner sig over: Hvilke kommuner har egentlig stigning, og hvor stor er stigningen fra budget 2005 til budget 2006 under et?
Det er sådan set det materiale, jeg har bedt om at få, det er det materiale, jeg har set, det er det materiale, jeg har bedt om at få konsolideret, så vi kan sende det ud.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-14:
Jeg synes, det er interessant at konstatere, at finansministeren nu gentager, at han ikke kender fordelingen på overskridelsen, på trods af at han har fået det at vide allerede den 22. november og igen har fået at vide skriftligt, hvordan den fordeler sig.
Jeg kan også konstatere, at det, finansministeren nægtede i sidste uge, nemlig at det får konsekvenser på de store velfærdsområder, heller ikke er rigtigt.
Det fremgår jo af det samme brev, at besparelser i den størrelsesorden betyder, at man vil få besparelser på de store serviceområder til at finansiere engangsudgifterne i forbindelse med reformen.
Det har jo en direkte konsekvens, og derfor må man jo sige, at uanset hvordan man vender og drejer det, så har det en anden virkning i den virkelige verden end den, finansministeren krampagtigt forsøger at bibringe omverdenen, nemlig at det ikke betyder noget som helst.
Selvfølgelig betyder det en hel masse, og det ville klæde finansministeren, om han startede med at sige
: Sådan er virkeligheden.
Så kan vi diskutere derudfra, hvor det skal landes.
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Jamen jeg skal ikke gå ind og vurdere de enkelte kommuners budgetter.
Jeg har udtrykkeligt sagt, at jeg ikke ved, hvad der er vendt tilbage.
Jeg konstaterer, at når man lægger det hele sammen, så har vi nogle bruttotal, og dem har vi stadig, de er for så vidt uændrede, det er de der 2,1 mia. kr., eller hvor meget det nu bliver, på primærkommunerne, og det er 800 mio. kr. på amtskommunerne.
Det har jeg jo sagt hele tiden.
Det er de bruttotal, man har, og det er en overskridelse af aftalen, og det er det, vi går ud fra.
Jeg husker tydeligt, at hr. Johs. Poulsen talte om de 1,1 mia. kr., eller hvor meget det var, med hensyn til it.
Man skal bare huske, at det ikke er noget nyt; det var det, vi aftalte med kommunerne i forvejen.
Det er tal, vi godt kendte.
Det vil sige, at der er ansat personale på området, og der er også afsat penge på området.
Det, der er etableret, er så en lånepulje på 1 mia. kr. for primærkommunerne, der i det væsentlige konteres som anlæg.
Så det, der er spørgsmålet, er: Hvad er det så, der er med i de 1,1 mia. kr.
Er det anlæg?
Er det drift?
For drift er jo aftalt at skulle være inden for det beløb, der i forvejen er afsat.
Der er jo tale om, at man bare skal gøre noget andet.
Det kan være, man har haft nogle planer for, hvordan man ville bruge pengene, men de skal altså bruges på en anden måde, for de skal være målrettet kommunesammenlægningen.
Der kan være ideer om, hvordan man vil bruge sit edb-, it-personale.
De skal bare bruges på en anden måde, fordi opgaven, man står over for, er en anden.
Der er ikke noget nyt i det, der nu ligger, i forhold til det, vi aftalte med kommunerne.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-14:
Man kan ikke lade være med at trække på smilebåndet, når man hører finansministeren her forelægge, hvordan han ser på situationen.
Når oliemilliarderne vælter ind fra Nordsøen, hvilket finansministeren jo ikke har nogen som helst indflydelse på, så kan man sådan billedligt talt hurtigt få det billede i hovedet af finansministeren, der siger: Ih, hvor vi gungrer, og ih, hvor vi kører derudad.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er: For en lille uge siden fra den samme talerstol, hvor finansministeren står nu, sagde finansministeren, at han ikke vidste noget som helst om fordelingen af den overskridelse af budgetterne, der lå i amter og kommuner, altså de 3 mia. kr., og i al fald ikke de 2,2, mia. kr. for primærkommunerne.
Da jeg så oplyste, at halvdelen af det var engangsudgifter, sagde finansministeren igen, at han ikke havde nogen holdning til, hvordan det fordelte sig.
Nu viser det sig i et brev fra Kommunernes Landsforening til borgmestrene, at man allerede på mødet den 22. november gjorde finansministeren opmærksom på, at sådan var fordelingen af overskridelsen.
Vil det sige, at finansministeren ikke fortalte Folketinget, hvad han vidste, da han for en uge siden svarede på det selv samme spørgsmål?
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-14:
Nu forekommer det mig en lillebitte smule tåget, hvad det egentlig er, ordføreren foreslår.
Er det en lempelse af kontanthjælpsloftet for psykisk syge?
Hvis det er det, der er tilfældet, vil jeg gerne have, at ordføreren gør rede for over for mig: Hvad er forskellen på at være fysisk syg og være ude af stand til at arbejde, fordi man har været udsat for en ulykke, som fru Line Barfod fremhævede tidligere, og så at være psykisk syg og være ude af stand til at arbejde af den grund?
Som sagt vil jeg gerne bede ordføreren gøre rede for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Efter debatten i torsdags og ikke mindst afstemningerne om ændringsforslagene til finansloven for 2006 har vi i Finansudvalget holdt et møde, hvor vi har gennemgået afstemningerne.
Vi har konstateret, at de er gået, som vi havde forventet.
Det er derfor, vi fra Finansudvalget kan indstille finanslovforslaget til fortsat behandling.
Jeg vil også i år gerne benytte den her mulighed, jeg jo har, til på Finansudvalgets vegne at rette en tak til de medarbejdere, som også i år i forbindelse med finanslovarbejdet har bistået os med det store arbejde, det er at tilrettelægge både ændringsforslag og finanslov i øvrigt til arbejdet i Folketinget.
Igen i år har vi fået rigtig god, ansvarsfuld hjælp, som der jo er skik for.
Det vil jeg gerne på et enigt Finansudvalgs vegne sige medarbejderne mange tak for.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-14:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre gerne ser kontanthjælpsloftet lempet, så folk, som ikke kan arbejde, som dem, fru Line Barfod har fortalt om i dag, bliver fritaget fra kontanthjælpsloftet.
Men jeg er blevet en lillebitte smule forvirret efter ordførerens redegørelse her, fordi jeg jo så i dagens medier og i medierne de tidligere dage, at De Konservative var blevet inspireret af Det Radikale Venstres holdning til, at kontanthjælpsloftet skal lempes.
Jeg kan citere hr. Tom Behnke fra Jyllands-Posten i lørdags, hvor han siger: »Det er ikke rimeligt, at unge sindslidende under 25 år bliver ramt af kontanthjælpsloftet, som i nogle tilfælde betyder, at de får det dårligere.
Det kan vi ganske enkelt ikke være bekendt.«
Og han fortsætter: »Der kan også være andre grupper med misbrugsproblemer, hvor vi må se på, om reglerne skal ændres, eller give mulighed for dispensation.
De har brug for hjælp og ikke motivation for at komme i arbejde.«
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at jeg er voldsomt enig med hr. Tom Behnke, men jeg kunne godt tænke mig, at hr. Wedell-Neergaard gjorde rede for, lige præcis hvad Det Konservative Folkepartis holdning til kontanthjælpsloftet egentlig er i dag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-12-14:
Nu synes jeg, det er lidt forvirrende at være boligejer, når man hører på hr. Henrik Sass Larsen.
For hr. Henrik Sass Larsen siger nu, at i S’s finanslovoplæg sker der ikke noget for boligejerne.
Men hr. René Skau Björnsson, som jo er skatteordfører for Socialdemokraterne, melder meget klart ud i Børsen og bl.a. i forbindelse med Velfærdkommissionens udspil, at Socialdemokraterne selvfølgelig ønsker, at boligskatten skal følge pris- og lønudviklingen.
Det vil sige, at for mig må det jo altså være en stigning.
Med hensyn til det at VK-regeringen har et skattestop, og at et stop jo betyder nul, så betyder noget, der følger pris- og lønudviklingen – som ikke er nul, det ved vi alle sammen herinde og også uden for dette lokale – altså, at boligejerne kan forvente en skattestigning, hvis S kommer til.
Så må jeg jo bare tillade mig at kommentere, at A- og B-skat da i hvert fald får en helt ny betydning her, for A-skat må jo så være det, som Socialdemokraterne står for med deres skatteplan, og B-skat må være det, som De Radikale står for med deres skatteplan.
Det er i hvert fald mit indtryk, at det bestemt ikke er det samme, og det er jeg helt sikker på at den radikale ordfører også vil bekræfte lidt senere i dag.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Man kan jo se i vores finanslovforslag, og så kan man se, om der findes nogen forslag her, der vil ramme boligejerne.
Nej, det findes ikke, der er ikke et eneste.
Hæver vi ejendomsværdiskatten i vores finanslovforslag?
Nej, det gør vi faktisk ikke.
Fru Gitte Lillelund Bech og den øvrige Venstregruppe, som har forberedt det her, er simpelt hen nødt til at forstå, at der i øjeblikket jo ikke er noget loft, der er ikke noget skattestop i forbindelse med grundskylden og i forbindelse med, hvad folk betaler der.
I øjeblikket har vi nogle stærkt stigende grundpriser, der betyder, at der i mange, mange år fremover vil være reserveret en maksimal stigning i grundskylden for en masse villaejere rundtomkring i landet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-12-14:
Det er ikke så tit, jeg får lov til at sige det til hr. Henrik Sass Larsen.
Det er sådan, at boligejerne nok ikke synes, at hr. Henrik Sass Larsen er en skat, for som hr. Henrik Sass Larsen lige har bekræftet fra talerstolen, så vil Socialdemokraterne faktisk sætte ejendomsværdiskatten op.
Godt nok hævder hr. Henrik Sass Larsen, at der er et skatteloft, og at det derfor ikke vil gøre så ondt, men jeg må jo bare spørge på boligejernes vegne: Hvilken anden skat ønsker Socialdemokraterne at hæve?
Hvilke andre skatter vil ramme boligejerne, hvis det er sådan, at S får magt, som de mener at de har agt?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Til gengæld har vi også et loft over grundskylden, modsat regeringen.
Kim Andersen (V), 2005-12-14:
Tak, fordi ordføreren dér bekræftede, at Socialdemokraterne altså vil hæve ejendomsskatterne.
Vil den socialdemokratiske ordfører også bekræfte, at man vil opjustere ejendomsskatterne?
Nu har vi jo levet med et skattestop i 4 år, og det har befolkningen været glade for.
Forbrugertilliden er i top, investeringerne er enorme, der er tillid til fremtiden, det går godt i dansk erhvervsliv.
Nu vil Socialdemokraterne altså hæve ejendomsskatterne, og det vil ramme bredt i befolkningen.
Vil man så også bekræfte, at man for at finansiere sine udgifter er indstillet på at opjustere, altså opregulere ejendomsskatterne, som har været i ro her i 4 år?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Jeg er ked af, hvis Venstres ordfører ikke som led i den tale, jeg holdt, fik opfattet, at vi også kom med en finansiering af de velfærdsreformer, vi skal lave.
Det var sådan set sigtet, og vi har også modsat Venstre faktisk fremlagt udspil til, hvordan vi ønsker at reformere bl.a. efterløn og pensionsalder, så der ligger faktisk finansiering i det, jeg har stået og talt om her.
Hvad angår underfinansiering eller ej, så vil jeg opfordre regeringen til lige at holde et koordinationsmøde og blive enige om, hvorvidt de skal anklage mig for at underfinansiere med 3, 6, 9 eller 12 mia. kr., det veksler nemlig lidt.
Men hvis man kigger på vores finanslovforslag, så har vi en hel præcis argumentation for, hvordan vores finansiering hænger sammen.
På skatteområdet har vi et skatteloft, der betyder, at vi kan – ikke at vi skal, men at vi kan lade ejendomsværdiskatten stige i takt med prisog lønudviklingen.
Kim Andersen (V), 2005-12-14:
Tak for det, og tak for ordførerindlægget, som jo var præget af en række velmenende betragtninger om vores velfærdssamfund, betragtninger, som vi i Venstre deler.
Hvad der derimod var karakteristisk for indlægget, var, at der ikke var en lyd om finansieringen af alt det, som Socialdemokraterne ønsker, og den kunne vi ellers godt have brug for at få noget at vide om.
Vi ved, at Socialdemokraterne har bebudet forskellige skatteoplæg, men vi har endnu ikke rigtig hørt noget til dem, andet end at vi har hørt en masse til uenigheden mellem Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, hvad angår skattepolitikken.
Hvad vil Socialdemokraterne egentlig på skatteområdet?
Det mangler vi at få et svar på.
Måske fik vi det forleden dag, hvor René Skau Björnsson var ude at sige, at man vil hæve ejendomsværdiskatten.
Vil den socialdemokratiske ordfører her bekræfte, at det er en hævelse af ejendomsskatterne, Socialdemokraterne vil foreslå?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Jeg ved godt, at hr. Jens Peter Vernersen er enormt forelsket i vores bruttonationalprodukt, men det, den enkelte borger kan bruge i hverdagen, er, om der kommer flere penge til offentlig service, eller om der kommer færre penge til offentlig service, og der kommer 2 mia. kr. mere ud til offentlig service hvert eneste år.
Så får vi oven i købet kritik for, at den vækst er for høj, og for, at vi ikke kan styre den.
Vi kan ikke styre den vækst, det er det, økonomer kommer og siger.
Det er endda også det, vi hører andre af Folketingets partier sige.
Når vi så forsøger at komme med noget, hvor vi vil styre kommunerne, ja, så er det også galt.
Det er sådan en lidt bizar eller absurd, lidt kafkask diskussion, kan man sige.
Borgerne derude får serviceforbedringer for 2 mia. kr. hvert eneste år fra de offentlige kasser.
Det er den virkelighed, som er her uden for Christiansborgs mure og uden om det der bruttonationalprodukt.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-12-14:
Jeg vil sige til hr. Jens Rohde, at det altså ikke ændrer noget ved, at det, man bruger til det offentlige forbrug, det, man bruger til de ældre, det, man bruger til uddannelser, det, man bruger hele vejen rundt til det, vi skal være fælles om, bliver mindre set i forhold til bruttonationalproduktet.
Det gør det selvfølgelig på grund af regeringens bevidste politik, hvor den siger, at det til forbrug kun skal stige meget, meget begrænset.
Og nogle steder vil der være et tilbageskridt.
Hr. Jens Rohde bliver jo nødt til at acceptere regeringens egne tal, der viser, at bare over 2 år er der et tab på 8 mia. kr. med hensyn til bruttonationalproduktet.
Det er regeringens egen publikation her fra december, der viser det her.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Det offentlige forbrug stiger med 2 mia. kr. hvert eneste år.
Det er jo faktisk en lidt sjov diskussion, når vi det ene øjeblik skal høre på, at vi ikke kan styre kommunernes økonomi, og at væksten løber løbsk, og når man det andet øjeblik vælger at kritisere os for at skære ned, altså for ikke at have nogen vækst.
Begge dele kan ikke være rigtigt, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Virkeligheden er jo, at der er en vækst på 2 mia. kr. årligt til serviceforbedringer i den offentlige sektor ude i kommuner og amter.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-12-14:
Uanset det svar, hr. Jens Rohde gav til hr. Henrik Sass Larsen for et øjeblik siden om, at man vil mere velfærd, så må hr. Jens Rohde vel indrømme, at Venstre og regeringen er godt på vej til at rulle velfærdssamfundet tilbage.
Jeg ved ikke, om det kommer som en overraskelse for hr. Jens Rohde, men hvis man kigger i Økonomisk Oversigt for december 2005, så kan man se, at fra 2005 til 2007 falder det offentlige forbrug med 0,5 pct. eller ca. 8 mia. kr.
Det vil sige, at i forhold til bruttonationalproduktet sker der en tilbagerulning.
Spørgsmålet er: I hvor lang tid skal det foregå, hvor meget vil man lade det offentlige forbrug falde i forhold til bruttonationalproduktet?