runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 1998-12-04:
Det forslag, vi her behandler, falder i tre dele, nemlig for det første en hjemmel til undervisningsministeren til at fastsætte tilskudsrammer for korte kurser og enkelte uddannelser under åben uddannelse, for det andet fjernelse af adgangen til fjernundervisning ved korte kurser samt endelig en hjemmel til i særlige tilfælde at tillade korte kurser ned til 3 dage.
På den baggrund vil jeg gerne sige, at jeg klart foretrækker den styringsmodel, der er lagt op til her.
Den er meget bedre end generelle takstnedsættelser.
Om det andet punkt om fjernelse af adgangen til fjernundervisning vil jeg gerne bemærke, at undervisningsministeren får adgang til igen at tillade fjernundervisning ved korte kurser i tilfælde, hvor vurderingen er, at kvaliteten er sikret.
Det er min forventning, at der sikres det bredest mulige udbud af uddannelser og metoder, herunder også fjernundervisning, bortset fra i de tilfælde, hvor det direkte ikke har været muligt at udvikle mekanismer til at sikre kvaliteten.
Derfor mener jeg også, at det, der er nævnt i bemærkningerne til fremsættelsen, skal der arbejdes hårdt med, nemlig delen med at udvikle mekanismerne til at sikre kvaliteten.
Om adgangen - som det sidste tredje punkt - til i særlige tilfælde at tillade korte kurser, støtter vi den fleksibilitet, der hermed åbnes op for.
På den baggrund skal jeg anbefale forslaget til vedtagelse.
Karen Jespersen (V), 1998-12-04:
Det har jo været utrolig opmuntrende med den brede tilslutning, som lovforslaget her har fået, og også opmuntrende, at der har været en forståelse for hensigten med loven, for det siger noget om, hvor gennemgribende hele vores indsats for at få de svage grupper tilbage på arbejdsmarkedet har været.
Så på den måde tror jeg også, at det her vil blive hilst meget velkommen ude omkring i kommunerne og på virksomhederne.
Med hensyn til de spørgsmål, der er rejst, vil jeg også sige, at de egentlig er bedst tjent med at blive afklaret i udvalget.
Tove Videbæk (KRF), 1998-12-04:
Dette lovforslag tilsigter at styrke den virksomhedsrelaterede revalidering og andre lokale virksomhedsrelaterede initiativer til gavn for nogle af de svageste grupper i vores samfund.
Kristeligt Folkeparti går ind for hjælp til selvhjælp.
Hvis et menneske har mulighed for at arbejde og oven i købet ønsker dette brændende, så bør det være samfundets pligt at hjælpe med til, at dette kan ske.
Vi skal ikke udelukke nogle fra at arbejde, blot fordi de er sent udviklede, har psykiske, fysiske eller sociale handicap.
Og det positive ved denne udvikling er bl.a., at vi bliver tvunget til at inddrage de svage grupper i vores overvejelser om mulige løsninger på arbejdsmarkedsområdet.
Der vil være færre hindringer for dem, der ønsker at komme i beskæftigelse.
Et eksempel er forslagets § 51, stk. 1, hvor der tilsigtes en forbedring af mulighederne for at komme i beskæftigelse, hvis man har omfattende psykiske, fysiske eller sociale problemer.
Samtidig må vi dog også fastholde, at der er tale om hjælp til selvhjælp.
Hvis man nægter at medvirke i den kommunale sygedagpengeopfølgning af den ene eller anden grund, skabes der med dette forslag mulighed for, at sygedagpengene fra kommunen kan bortfalde.
Dette kan være et problem f.eks. for dem, som absolut ikke magter at komme i arbejde.
I øvrigt ser vi med særdeles positive øjne på, at de private initiativer og de private virksomheder uden udgift for arbejdsgiveren til aflønning kan inddrages mere i arbejdet med at få de svageste grupper ud på og integreret i arbejdsmarkedet.
Så vi i Kristeligt Folkeparti ser frem til en positiv udvalgsbehandling af dette lovforslag.
Anders Samuelsen (RV), 1998-12-04:
Jeg skal også fra Det Radikale Venstres side udtrykke vores store glæde over det forslag, som vi behandler her i dag.
Hr. Jens Heimburger var inde på noget af det, nemlig hele den store indsats, som ligger i forhold til de medarbejdere, som allerede i dag er tilknyttet virksomhederne.
Det, der ofte sker, er, at man fokuserer på de store virksomheder, som kan lave et tiltag, og det er også meget godt, at de kan være lokomotiver i en udvikling, men det kan let komme til at skygge over, at dér, hvor den virkelig store indsats skal gøres, og dér, hvor der virkelig kan rykkes noget, er på vore mange små og mellemstore virksomheder.
til en usikkerhed på virksomhederne om, hvorvidt man tør tage fat på at løse denne opgave
Det er den form for barrierenedbrydning, som er vigtig, og det er her, det offentlige i høj grad kan spille en rolle.
Det er også det, der på flere måder lægges op til med dette lovforslag.
Det gøres dels ved at indføre en mulighed for at lave en meget målrettet virksomhedsrevalidering.
Det er en god ting, at man har mulighed for i en længere periode at kunne komme ud på virksomhederne og vise, hvad man duer til, inden man
gensidigt forpligter sig over for hinanden.
Det kan være med til at nedbryde en del af barriererne.
Dels er det utrolig vigtigt, at vi med det her forslag får givet koordinationsudvalgene en mulighed for at oprette nogle formidlingshuse, hvis man kan sige det på den måde, nogle formidlingscentre, hvor man uden for de traditionelle systemer, altså kommunen helt for sig selv eller arbejdsformidlingerne, som et tredje ben har mulighed for at formidle arbejdet; et sted, hvor man kan gå hen og primært blive mødt af en vejleder og ikke på samme tid af en kontrollant.
Det mener vi er utrolig vigtigt.
En tredje barriere, som er vigtig at få gjort op med, er muligheden for, at man kan gå fra sin førtidspension og ind og afprøve sig selv, uden at man i løbet af en forholdsvis kort periode skal have taget sin førtidspension op, at man altså får mulighed for en langt længere hvilende periode, så man igen i tryghed kan gå ud og få afprøvet sine muligheder. Alt i alt er der ingen tvivl om, at vi fra Det Radikale
Venstres side støtter det her forslag, som vi mener er et godt skridt i den rigtige retning.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-12-04:
Lovforslaget er et resultat af satspuljeforhandlingerne, som jeg gerne vil komplimentere socialministeren for har foregået i en rigtig god tone, hvor der har været mulighed for også at få prøvet nogle ting af og få ændret noget undervejs.
Det er altid godt, når det foregår på den måde, men det er jo en videreførelse af de bestræbelser, der er på at fastholde tilknytningen til arbejdsmarkedet for de mennesker, som i dag alt for tidligt må forlade det på grund af de manglende muligheder i det ufleksible system.
Det er med lovforslaget tanken, at virksomhederne i langt højere grad end i dag skal involveres og tage et medansvar også for revalidering, fordi vi jo ved, at revalidering og arbejdsprøvning på arbejdspladsen er langt mere effektiv og tilfredsstillende for den, der gerne vil i gang igen.
En virksomhed som Danfoss har i flere år vist, hvordan man løser sådan en opgave.
Her bevarer man tilknytningen til sin arbejdsplads, der er mulighed for omskoling, for genoptræning, for at arbejde hjemme og for revalidering.
Virksomhedens indsats blev meget tydelig, da Socialministeriet tog initiativ til konferencen om virksomhedernes sociale ansvar, og på det offentlige område har de kommuner, der har oprettet formidlingshuse, haft stor succes.
Det er bl.a sådan noget som Virksomheden Holbæk.
De har haft rigtig gode resultater med at få aktiveret de mennesker, der har haft svært ved det, den gruppe, som jeg synes man specielt skal interessere sig for, den gruppe, som har haft svært ved at opnå tilknytning til og fastholdelse på arbejdsmarkedet.
Her har de fået en uddannelse eller arbejdet på betingelser, som de selv kan acceptere.
Det kan så også være i fleks- eller skånejob.
Formidlingsvirksomhederne får endvidere mulighed for at kunne ansætte medarbejdere - det synes jeg er vigtigt - som kan følge med ud på virksomhederne som en støtte til de mennesker, der har brug for hjælp i den første tid på arbejdspladsen.
Det kræver ofte ekstra tid og ekstra forståelse fra en arbejdsplads at påtage sig sådan en opgave, og det er der mange, der godt kan blive forskrækkede over. Samtidig giver det den, der har været væk længe og skal ud, en god støtte, for man kommer jo ind i et miljø med et helt andet tempo.
Ligesom virksomhedsrevalidering er et nyt begreb, er koordinationsudvalgene det også.
De får til opgave at koordinere og udvikle mulighederne for netop den ekstra indsats, der skal gøres for at skaffe de mange og meget gerne usædvanlige forbindelser, der skal til for at skaffe job til alle.
Her bliver der skabt den nødvendige overensstemmelse mellem den praksis, der er i dag, og lovgivningen.
Jeg vil ikke undlade at nævne, at jeg mener, det er nødvendigt at følge op på, om den udvidelse af dagpengereglerne, der her sker, nu også er hensigtsmæssig.
Man udvider dem med også at kunne gribe ind, hvis en person ikke vil medvirke i de aktiveringsforslag, der er.
Før i tiden var det jo det rent lægelige, det drejede sig om
, hvis man ikke ville medvirke til det.
Det er jeg lidt bekymret for, og jeg vil i hvert fald holde meget nøje øje med det.
Inge Refshauge (DF), 1998-12-04:
Som nyt medlem af dette Folketing har jeg godt nok oplevet
denne regn af lovforslag som noget af et anstrengende hækkeløb, men det er åbenbart noget, man vænner sig til.
I Dansk Folkeparti ser vi virkelig positivt på det lovforslag, der ligger her.
Det er med til at styrke den forebyggende indsats, og så er det med til at fremme det rummelige arbejdsmarked, og det synes vi er flot.
Vi vil i fremtiden forhåbentlig se, at arbejdsmarkedet giver plads til mennesker, der måske ikke har ét hundrede procents arbejdsevne, og som ikke er så topeffektive, som arbejdsmarkedet ellers har lagt op til i de senere år.
Det er fint, at også disse mennesker nu får en chance for at yde deres bidrag på arbejdsmarkedet. Ligeledes ser Dansk Folkeparti positivt på, at førtidspensionen nu kan få lov at ligge i dvale uden tidsbegrænsning imod nu 3 år.
Der er sikkert en del førtidspensionister, der godt vil prøve kræfter på arbejdsmarkedet, hvis ellers helbredet tillader det, og det kan de nu gøre uden at blive slettet af pensionssystemet.
Ligeledes er vi positive over for begrebet virksomhedsrevalidering, hvor både offentlige og private arbejdsgivere er med.
Det er godt nok svært at få øje på disse skåne- og fleksjob lige herfra, hvor jeg står, men ude i amter og kommuner er der mange steder allerede ansat jobkonsulenter, som opretter kontakterne til erhvervslivet, og det hilser vi virkelig velkommen.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-04:
Jeg er enig i, at vi ikke skal lave kvoter.
Det er noget, man laver i fiskeripolitik i forhold til torsk.
Jeg vil meget advare imod, at man laver det på dette område, for det synes jeg der vil være noget uværdigt over.
Min pointe var - også sagt til hr. Jens Heimburger - at det ikke alene drejer sig om det private erhvervsliv, det er også en diskussion om de offentlige virksomheder.
Sagen er, at vi i en periode kun har diskuteret mennesker som nogle, der skulle være effektive i produktionsapparatet, og systematisk har udstødt mennesker, der haltede lidt på det ene ben eller havde en eller anden erhvervsskavank.
Derfor var det for mit vedkommende ikke et angreb på det private erhvervsliv.
Det var en henstilling både til det
private og til det offentlige om at forstå, hvad det betyder
, når vi siger rummelighed på arbejdsmarkedet.
Det betyder rummelighed, også når det er besværligt, og også når der ikke nødvendigvis er penge at tjene på det.
Man gør det for at behandle mennesker ordentligt, og det er vel netop derfor, vi har brug for denne type lovgivning.
Jens Heimburger (KF), 1998-12-04:
Der ligger en kæmpeudfordring i at lære hr. Villy Søvndal noget om, hvordan det foregår ude i virksomhederne, og den synes jeg er meget spændende.
Men jeg vil godt kvittere til SF for, at de trods alt er med i det her forslag.
Så vil jeg sige, at vi nødig skulle komme dertil, at de hundredtusinder, der i dag har en eller anden skavank, og som ikke er offentligt støttet, men som alligevel har fundet et arbejde ude omkring, ikke er fine nok til at tælle med i den forstand, at de jo netop understreger, at der gøres en kæmpeindsats, som ikke nødvendigvis skal være betinget af offentlig støtte.
Jeg synes, det er vigtigt at få frem, at der allerede findes masser af mennesker med skavanker, som har fundet sig et ordentligt job.
Det synes jeg vi skal være glade for, og jeg synes, at denne tone af frivillighed, der er i det her, er utrolig vigtig at fastholde.
Jens Heimburger (KF), 1998-12-04:
Jeg vil også gerne starte med at sige, at Det Konservative Folkeparti er særdeles tilfreds med at være med omkring det her lovforslag, og hvis der er nogle skeptikere til stede her i salen, ville jeg unde dem at have været med i går.
Det var Dansk Industri, som netop havde sat små og mellemstore virksomheder stævne for at diskutere virksomhedernes sociale ansvar.
Det var ikke hvis og når, det var: Hvordan kan vi komme i gang?
Fra mange af dem var der rent faktisk også gode historier om, at de længe havde været i gang, uden at det var sat på en fin politisk dagsorden.
Det foregår allerede ude i virksomhederne, og virksomhederne er meget optaget af at fastholde gode medarbejdere, som kommer i ulykke, og de er også optaget af at åbne op for medarbejdere, som ikke nødvendigvis er lige så perfekte som mange af os andre.
Jeg synes ikke mindst på baggrund af sådan en oplevelse, at det er dejligt at stå her i dag.
Jeg tror rent faktisk på Det Centrale Koordinationsudvalg.
Jeg tror, det vil virke afbureaukratiserende, og jeg tror også, at det, at det får nogle midler, er nødvendigt, og jeg er glad for, at vi har været enige om at stille de midler til rådighed.
Jeg er også glad for, at de tanker, der var om aktivvirksomheder, er mere eller mindre, jeg ved ikke, om man man kan sige forsvundet, men de er i hvert fald på en eller anden måde blevet parkeret i denne debat, for der er virkelig vilje ude omkring til at gøre en frivillig indsats, som bygger på et tæt samarbejde mellem kommunerne og virksomhederne. Så vi støtter forslaget, og vi støtter også den del, der vedrører førtidspensionen, som nu gøres hvilende uden tidsbegrænsning, så disse mennesker får en ekstra tryghed, når de er ude at prøve at komme i gang igen.
Erik Larsen (V), 1998-12-04:
Jeg vil starte med at sige, at Venstre varmt støtter det forslag, som her er til behandling.
Det er jo sådan, at virksomhedsrevalidering er et lidt forsømt område i revalideringsindsatsen.
Det viser nogle af de undersøgelser, som man har foretaget fra Socialministeriets side.
Men undersøgelserne viser også, at netop virksomhedsrevalidering er det, som man har
allerstørst succes med i forhold til at få mennesker fastholdt på arbejdsmarkedet og dermed i langt større udstrækning give dem mulighed for at vende tilbage til at blive selvforsørgende.
Det er utrolig vigtigt, at vi nu får sat gang i virksomhedsrevalideringen, og derfor er det også med glæde, jeg kan konstatere, at der i satspuljeforhandlingerne har været bred opbakning til at afsætte de nødvendige midler til at få gang i det område.
Koordinationsudvalgene, som med den nye sociallovgivning blev nedsat, og som jo i mange kommuner allerede er i gang, får nu en bred mulighed for gennem de midler, der er afsat, at gå ind og støtte kommunerne i forhold til at få etableret virksomhedsrevalideringsforløb, men også for i det hele taget at styrke samarbejdet mellem den kommunale sektor og det private erhvervsliv rundt omkring i kommunerne.
Hovedsigtet med det her, for det skal vi jo ikke glemme, er først og fremmest at få hjulpet mennesker, som på en eller anden måde ikke har været i stand til fortsat at kunne blive i det erhvervsforløb, som de er startet i, og at give dem et indhold i et erhvervsliv, som på mange måder, som jeg var inde på før, kan gøre dem selvhjulpne.
Jeg synes, det er et fremragende lovforslag.
Frederik Nørgaard (S), 1998-12-04:
Med rod i satspuljeforliget satses der virkelig med det her lovforslag på, at personer, der har eller vil få vanskeligt ved at fastholde eller opnå en placering på arbejdsmarkedet, får et ordentligt tilbud.
Den indsats, som skal gøres, vil være afhængig af det behov og den situation, som den enkelte befinder sig i.
Virksomhedsrettet indsats vil generelt blive styrket, det være sig som led i aktivering af kontanthjælpsmodtagere, som led i opfølgning i sygedagpengesager og som led i en revalidering.
Lykkes denne indsats, vil mange mennesker kunne omplaceres eller få en placering på arbejdsmarkedet, herunder et fleksjob.
Med denne lov bliver begrebet virksomhedsrevalidering indarbejdet i lovgivningen.
Kommunerne forpligter sig til at udvikle og styrke de virksomhedsrettede tilbud, en indsats, som skal tilrettelægges ud fra lokale ressourcer og behov.
Derfor inddrages private organisationer, foreninger, lokale ildsjæle samt andre til at formidle tilbud og til udvikling af indsatsen. Koordinationsudvalget for den forebyggende arbejdsmarkedsindsats skal samordne og udvikle den lokale indsats i samarbejde med den eller de kommuner, som udvalget omfatter.
Det forudsættes, at kommunen tilvejebringer grundlaget for, at udvalget kan løse den opgave, det er at træffe beslutning om, hvordan midlerne skal anvendes.
I opstartsåret 1999 vil der være 95 mio. kr. til rådighed og i de følgende år 145 mio. kr.
De skal så fordeles til de lokale koordinationsudvalg efter samme nøgle, som anvendes ved tildelingen af bloktilskud. De erfaringer, som samles op i de næste 2 år, skal formidles videre til Det Centrale Koordinationsudvalg, og efter endt evaluering skal der af satspuljepartierne tages stilling til ordningen.
Men ud over de 145 mio. kr. årlig er der for 1999 afsat yderligere 15 mio. kr. til en pulje for det rummelige arbejdsmarked, penge, som reserveres til landsdækkende tiltag for særlig truede grupper.
Det er endvidere med i lovforslaget, at praksis med bortfald af dagpenge, hvis sygemeldte undlader at medvirke til sygedagpengeopfølgning, nu kommer til at fremgå af lovteksten.
Endvidere vil tidsbegrænsningen på 3 år for hvilende førtidspensioner bortfalde.
Vi er i Socialdemokratiet meget positive over for lovforslaget, og vi tror, det vil medvirke til, at langt flere, end det er tilfældet i dag, vil få en bedre mulighed for at fastholde eller få en tilknytning til arbejdsmarkedet, og vi skal gerne medvirke til en hurtig sagsbehandling.
Tove Videbæk (KRF), 1998-12-04:
Dette lovforslag vil give undervisningsministeren hjemmel til at fastsætte tilskudsrammer for korte kurser og enkelte uddannelser under åben uddannelse, hvortil der er knyttet budgetusikkerhed osv. osv. Her i sommeren 1998 var der jo adskillige skoler, der var i panik på grund af en stor vækst i tilgangen til pc-brugeruddannelsen og de manglende midler til at gennemføre den.
Det skabte stor panik ikke alene på skolerne, men også i Undervisningsministeriet.
Tom Behnke (FP), 1998-12-04:
En række ordførere har allerede gennemgået, hvad forslaget handler om, og med hr. Søren Kolstrups ord in mente kan jeg tilkendegive, at Fremskridtspartiet støtter lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-04:
Dette lovforslag om åben uddannelse, som vi nu behandler, er samme triste historie som de tidligere forslag.
Af økonomiske grunde fastsættes tilskudsrammer, som lægger loft over tilskuddet og dermed loft over det antal mennesker, der kan gå på korte kurser.
Fjernundervisningen på korte kurser fjernes.
Vi er ikke sikker på, at det er en god idé. Vi savner dokumentation for, at der har været såkaldte kvalitetsproblemer med fjernundervisning på korte kurser. Er der lavet en undersøgelse blandt de mennesker, der tager disse kurser, der dokumenterer dette?
Hvordan har ministeren tænkt sig at undersøge den såkaldte kvalitet, så hun kan give tilladelse til, at sådanne kurser kan fortsætte, som lovbemærkningerne lægger op til?
Hvordan skal man opføre sig for at behage ministeren?
Det synes jeg var interessant at få præciseret lidt nærmere.
Igen er der jo tale om et forslag, der hastes igennem på grund af finansloven.
Christian H. Hansen (DF), 1998-12-04:
Da man i sin tid lavede loven om åben uddannelse og erhvervsrettet voksenuddannelse, var det med det hovedformål
at skabe de mest optimale rammer for erhvervsrettede efter- og videreuddannelser for de voksne på arbejdsmarkedet.
Man var i de fleste partier enige om, at man var nødt til at skabe bedre rammer for efteruddannelsesaktiviter, men man glemte vist dengang også at skabe de mest optimale rammer for økonomien.
Det, man så lægger op til her, er at få en mere sikker styring af udgiftsudviklingen i åben uddannelse, og det har også vist sig ved de enkelte uddannelsesaktiviteter, at der har været betydelige problemer i forhold til styring af udgiftsudviklingen.
Da Dansk Folkeparti overordnet er af den opfattelse, at økonomisk styring er nødvendig, kan vi kun hilse dette lovforslag velkommen.
Lovforslaget lægger ligeledes op til en sikring af kvaliteten på korte kurser, der er tilrettelagt som fjernundervisning, dog med den åbning, at man giver undervisningsministeren hjemmel til at tillade et sådant forløb, hvis kvaliteten er sikret.
Dansk Folkeparti vil gerne give lovforslaget en positiv behandling i udvalget.
Dog skal det understreges, at det også her er utilfredsstillende med den korte behandlingstid, vi har til lovforslaget.
Det er bestemt ikke med til at højne vores lovkvalitet her i landet.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Vi kan da godt forstå, at undervisningsministeren gerne vil have nogle midler til at undgå de uhensigtsmæssigheder, som er opstået som følge af pc-kørekortet, men da vi jo ikke har haft del i det her, ikke har del i finanslovforliget og ikke har haft indseende i mere direkte ting i denne forbindelse, synes vi, at vi overlader gennemførelsen af dette lovforslag til de partier, som har påtaget sig ansvaret for finansloven.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-12-04:
Der har været megen debat om virkningen, effekten, indholdet af de åbne uddannelser.
Man må nok sige, at de skaber fleksibilitet og mulighed både for den enkelte deltager og for erhvervslivet.
Så som udgangspunkt synes vi, at ideen om åben uddannelse er positiv.
Men det, der er grundlaget for det her forslag, er jo den eksplosion, der har været f.eks. i pc-kørekortudgifterne med den konsekvens, man tog i slutningen af juni måned sidste sommer, hvor man jo skred hurtigt ind over for f.eks. handelsskolerne.
Så synes jeg, at det er rimeligt, at ministeriet får sådan et redskab i hånden til at kunne gribe ind på forhånd ved at fastsætte nogle rammer, nogle normer for, hvad de enkelte skoler kan tilbyde.
Så derfor kan vi støtte forslaget.
Vi har nogle bemærkninger, f.eks. til den ændring, der er omtalt i nr. 4 her i lovforslaget, som vi meget gerne vil have præciseret - vi har forsøgt at opklare det tidligere.
Der står, at man ønsker hjemmel til fra ministeriets side, at der kan gennemføres lukkede hold for en institution under reglerne om de korte kurser.
Og så understreger man, at det ikke gælder private virksomheder.
Det har jo ikke rigtig noget at gøre med udgiftsstyring, fordi der tværtimod kan blive åbnet for, at åben uddannelse overtager eksisterende kurser f.eks. i kommunalt regi.
Men hvis man fastholder det her forslag, synes vi nok godt, at man også må give private virksomheder samme muligheder, for i virkeligheden er der vel større sandsynlighed for, at specielt mindre virksomheder, som hidtil ikke har gennemført efteruddannelse, vil starte efteruddannelse, hvis man får en sådan mulighed; det kan være hos tømreren, det kan være hos glarmesteren, som har 10 ansatte, hvis der bliver mulighed for at oprette nogle små, lukkede hold.
Og så kan det netop betyde, at man får den fleksibilitet og den mulighed for at give nogle korte uddannelser.
Det er en af de få vinkler, vi vil dyrke, ellers synes vi gennemgående, at det er et glimrende forslag, som vi selvfølgelig kan støtte.