runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2000-10-26:
Vi havde debatten om ngo'ernes folkelige forankring især i maj-debatten, og Kristeligt Folkeparti har i lighed med Venstre haft tanker om at indføre en egenfinansiering for ngo'erne.
Et forslag som også har været vældig omdiskuteret i ngo-kredse, ved jeg.
Vi synes stadig væk, at der er noget at overveje på det felt, men vi synes til gengæld også, at den dér proces, der har ført frem til den nye strategi, og med det kapitel, der er kommet ind om ngo'ernes folkelige forankring, er vi faktisk nået meget langt.
Og vi er nået meget langt, fordi ngo'erne jo rent faktisk selv er gået ind i debatten, selv har taget spørgsmålet om folkelige regnskaber op, og dermed, i virkeligheden på det her område, som har været ømtåligt, også selv har sat et fingeraftryk, synes jeg, på strategien.
Og det vil jeg godt sige, at det er vi fra Kristeligt Folkepartis side fuldt ud tilfreds med. Jeg tager fat på det tema her nu, fordi jeg mener også rent faktisk, at hr. Jens Hald Madsen med den måde, som ulandsbistanden bliver omtalt på i ordførerindlægget, i virkeligheden selv er med til at underminere den folkelige forankring bag ulandsbistanden.
Jeg mener faktisk, at hr. Jens Hald Madsen i dag med de synspunkter, der er fremlagt, er med til at miskreditere ikke bare ngo'erne, men også ulandsbistanden generelt, og det synes jeg er en skam.
Og jeg synes ærlig talt ikke, hr. Jens Hald Madsen har bidraget til at sikre den folkelige forankring i dag.
Margrete Auken (SF), 2000-10-26:
Tror hr. Jens Hald Madsen, at f.eks. Rehabiliteringscentret for Torturofre mangler folkelig støtte?
Jeg tror ikke, at der er ret mange medlemmer.
De samler ikke ret tit ind.
Men det er nogle af dem, vi har til at lave et meget vigtigt stykke arbejde, og det er indgået i den debat, vi har haft, og det er bl.a. derfor, at vi har flyttet os til et meget mere kvalificeret niveau for, hvordan vi har den folkelige forankring målt så godt, som man nu kan.
Og det er et fint kapitel, der er kommet ind i regeringens udspil.
Så vil jeg da godt også lige benytte denne lejlighed til at rose Kristeligt Folkeparti for netop at have spillet denne aktive rolle, hvor det var en mærkesag, da det blev lagt frem, og så tager man del i debatten og har ørerne åbne og kan høre, hvad der bliver fremlagt af argumenter, og har altså kapacitet - jeg tænker på åndelig kapacitet - nok til, at man kan følge med i, hvad der foregår, og bliver ikke hængende i sådan et par slagord.
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Over for Venstres ordfører vil jeg også gerne understrege, at når man lytter til hans ordførerindlæg og især den del om folkelig forankring, kan det være, som om det sidste halve års intense debat om udvikling og så det nye kapitel 6 i ngo-strategien er gået fuldstændig hen over hovedet på Venstres ordfører. Jeg synes, det er vigtigt med den folkelige forankring, det er der ingen tvivl om.
Socialdemokratiet mener også, at den skal styrkes, og jeg synes også, at vi i den nye strategi lægger op til redskaber til at styrke den folkelige forankring og samtidig bevare den mangfoldighed af ngo'er, der udfører et godt stykke arbejde i Danmark i dag. Og til Venstres ordfører.
Jeg savner stadig væk svar på
det spørgsmål, jeg stillede tidligere i debatten, nemlig: Hvad er det revolutionerende nye i Venstres strategi, som det fremgår af det nye oplæg at man er kommet med, og som er refereret i pressen?
Er det det forhold, at man vil skifte fokus fra de mindst udviklede lande, de fattigste befolkningsgrupper, over til nogle lande, der allerede klarer sig godt i forhold til markedsøkonomi og demokrati?
Er det det revolutionerende nye?
Er det det, som er Venstres bidrag til en ny dansk udviklingspolitik?
Jens Hald Madsen (V), 2000-10-26:
Til hr. Jann Sjursen: Jeg synes, det var en meget dårlig måde at formulere det på, at jeg skulle have miskrediteret ngo'er og ulandsbistand, og at jeg skulle lave en form for skadelig virksomhed over for befolkningen.
Jeg ved jo udmærket godt, at Kristeligt Folkeparti skal have et eller andet politisk punkt, der adskiller sig fra nogle af de borgerlige partiers, og det er så bistandspolitikken.
Lad det så være i fred.
Jeg vil da mene, at det var et udtryk for deltagelse, og derfor vil jeg også sige, at jeg stadig væk ikke kan forstå det, for uanset hvor megen debat vi har haft om ngo'er, så
skal en græsrodsbevægelse, der kommer fra befolkningen, vel også have nogle medlemmer. Det er vel også derfor, vi forhåbentlig kan fortsætte med at have medlemmer i de forskellige partiforeninger.
Ellers må det vel også være sådan med den udvikling, vi har haft siden hr. Erling Olsens plan, at det skal udvikle sig sådan, at vi skal være 100 pct. finansieret af staten, fordi vi behøver ikke nogen medlemmer.
Er det den udvikling, vi skal gå imod?
Er det den måde, hvorpå vi ved, at en græsrodsbevægelse lever og kommer fra befolkningen?
Næh, det, der er skadelig virksomhed mod befolkningen, er, når man går ind og støtter med så høje beløb fra staten til græsrodsbevægelser, som måske slet ikke har deres eksistensgrundlag.
Det er skadeligt.
Jann Sjursen (KRF), 2000-10-26:
Jeg mener bestemt ikke, jeg omtalte Venstres ordførers synspunkter som skadelig virksomhed.
Det håber jeg i hvert fald ikke jeg gjorde, for at sige det sådan.
Men jeg vil godt sige, at det er da fuldstændig legitimt at sætte spørgsmålstegn ved elementer i udviklingsbistanden.
Det har vi også selv gjort fra Kristeligt Folkepartis side.
Vi har også gjort det om ngo'ernes folkelige forankring.
Vi har gjort det om kvaliteten i ulandsbistanden gennem en forespørgselsdebat sidste år.
Så det er ikke sådan, at det er forbudt at sætte et spørgsmålstegn ved noget som helst.
Det er da forudsætningen for, at vi kommer videre.
Og det synes jeg faktisk ikke ordførerens indlæg her i debatten har vidnet om.
Jens Hald Madsen (V), 2000-10-26:
Man kan også lytte til en tale på mange måder.
Det, som vi har sagt omkring forslaget om fastfrysningen, var, at vi samtidig blev spurgt om, hvad pengene så skulle anvendes til, og dertil har vi så sagt, at de skulle bruges til sundhedssektoren.
Det kan jeg ikke se noget odiøst i.
Er det forkert?
Jeg forstår ikke helt Kristeligt Folkepartis kritik, når Kristeligt Folkeparti selv, som det er blevet nævnt, er gået ind i en konstruktiv debat.
Nu kommer Venstre så og siger
: Vi opstiller nu nogle værktøjer, som vi gerne vil delagtiggøre andre i, og som vi gerne vil have en debat om.
Det kan jeg ikke se er at miskreditere; tværtimod mener jeg faktisk, at det er en mulighed for at inddrage den danske befolkning i den her vigtige dialog.
Jens Rohde (V), 2000-10-26:
Jeg vil bare gerne bede Venstres ordfører om at komme herop
og aflive den myte, som den socialdemokratiske ordfører to gange her fra talerstolen har prøvet at fremsætte, nemlig at Venstre kun interesserer sig for de mere velstående lande og kun ønsker, at støtten, bistanden skal gives til dem, men i stedet bekræfte, at det, der ligger i Venstres oplæg, er, at vi skelner meget imellem det multilaterale og det bilaterale, hvor vi som enkeltland har en mulighed for at gøre en indsats alene i de lande, som har opnået en vis stabilitet, men at vi over for de svageste lande som lille land ikke har den store mulighed for at skabe de store forandringer, og at støtten derfor bedre gives, og vi får mere ud af den, og de enkelte lande får mere ud af den, når det sker igennem de internationale organisationer.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Til både fru Margrete Auken og hr. Søren Søndergaard vil jeg sige, at jeg synes, det er en utrolig vigtig debat, vi har taget hul på her.
Men jeg vil først lige sige, at jeg ikke tror, at vi løser alle de problemer med den vedtagelse, vi skal vedtage senere i dag.
Jeg tror, det er en debat, vi vender tilbage til, og jeg vil glæde mig til debatten, og jeg tror, at man skal have alle nuancer med for ikke at gøre udviklingslandene en bjørnetjeneste i denne her sammenhæng.
Der skal ikke herske nogen tvivl om Socialdemokratiets holdning: Vi ønsker en liberalisering af handelen, og vi ønsker, at der skal være nogle overgangsordninger.
Der skal være en hensyntagen til de mindst udviklede lande, så de også kan deltage i den globale økonomi, det er der ingen tvivl om.
Og det er klart, at jeg også er meget enig i de udsagn, der har været om USA's og EU's subsidiering af egne varer, det er også et problem, det er der ingen tvivl om.
Så vil jeg sige, at der jo også er et skred på vej, og det synes jeg vi skal støtte.
Europa-Kommissionen har jo foreslået, at de mindst udviklede lande får fri adgang til EU's markeder, og det synes jeg er nogle af de forslag vi
skal være med til at støtte, samtidig med at vi så arbejder for at få afviklet vores egen protektionisme
Det er der ingen tvivl om.
Søren Søndergaard (EL), 2000-10-26:
Til hr. Jeppe Kofod vil jeg sige, at vi da godt kan kalde det overgangsordninger.
Lad os bare kalde det overgangsordninger.
Spørgsmålet er: Overgangsordninger, indtil hvad er opfyldt?
Og der kunne vi jo f.eks. spille ud med at foreslå, at det var overgangsordninger, der gjaldt indtil det tidspunkt, hvor ilandene var holdt op at understøtte f.eks. deres landbrugsvarer, og indtil ulandene var holdt op med at være ulande.
Det ville være en fin overgangsordning.
Ville det være en overgangsordning, som Socialdemokratiet kunne støtte?
Margrete Auken (SF), 2000-10-26:
Hvis vi stod med jævnbyrdige parter i de dér forhandlinger - nu snakker jeg ikke om dem her i huset, men om de forhandlingsparter, der er, når det er ulandene over for EU osv. - ville jeg være fuldstændig enig i hver stavelse, der bliver sagt af hr. Jeppe Kofod.
Men med de kolossale misforhold der er, tror jeg ikke, man skal være så forfærdelig bange for, at den linje, der vil blive den ledende og førende, er en protektionistisk linje for de allerfattigste lande.
Hvis de får markedsadgang til de rige lande, og vi får lavet et eller andet dér, altså et eller andet med nogle overgangsordninger, er vi jo kommet meget langt.
Men jeg synes, det er meget vigtigt at signalere, at vi godt er klar over, hvor unfair, hvor langt fra frihandel vi faktisk allerede er på det internationale marked. Det er jo en stor misforståelse, bl.a. på venstrefløjen, at kapitalister skulle gå ind for frihandel.
Det har de aldrig gjort.
Aldrig.
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Jeg skal blot til hr. Jann Sjursen sige, at dette er en nyttig debat, for jeg tror ikke, vi er så uenige.
Jeg synes bare, det er formuleret meget ærgerligt i det forslag til vedtagelse, som man har fremsat.
Der er ingen tvivl om, at man må lave nogle overgangsordninger med udviklingslandene, når man liberaliserer handelen.
Det er vi meget enige i, og det synes
jeg også vi skal arbejde for. Men jeg synes stadig væk, at det, der kommer til at stå, er, at man vil være parat til at opbygge en slags protektionisme i de her lande, og det synes jeg er en forkert retning.
Men jeg tror, vi har talt os til enighed, når det gælder om at have nogle overgangsordninger.
Det vil der også være som en naturlig del af de forhandlinger, man foretager i udviklingslandene om en liberalisering af handelen, klart nok.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-26:
Det er fint at styrke den lægelige videreuddannelse, og det er vigtigt, at en stor strøm af ny viden fra lægevidenskaben hurtigt kanaliseres videre ud til lægestanden, så alle, uafhængigt af om man har været ude i mange år, er ajourført.
Desuden kan vi varmt støtte, at der oprettes tre regionale råd.
Det harmonerer fint med det samarbejde, som også sygehusene i dag i stigende grad udbygger på tværs af amtsgrænser.
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Regeringen har efter en længere proces revideret strategien for Danmarks udviklingsbistand.
Folketinget har tidligere i år, den 15. maj, drøftet strategirevisionen, og det er vigtigt, at Folketinget aktivt er inddraget i både processen og i udarbejdelsen af strategien for dansk udviklingspolitik og den senere gennemførelse af strategien.
Jeg håber derfor, at dagens debat kan bidrage til en politisk forankring af dansk udviklingspolitik og sikre høj kvalitet af udviklingsbistanden og opbakning til Danmarks indsats på området.
Besvarelse
Jens Hald Madsen (V), 2000-10-26:
Jeg blev lidt ked af, at den socialdemokratiske ordfører kom med en misforståelse omkring Venstres politik, idet der blev nævnt en salamimetode.
Men det glædede mig bagefter, at samme ordfører sagde, at hos socialdemokratiet kommer mennesker før penge.
Derfor er vi nemlig kommet med et forslag, der siger: O.k., vi går op i kvaliteten af vores bistand og ikke kvantiteten.
Derfor vil vi gerne komme med et forslag om, at man laver en fastfrysning, og at vi så lige så igennem, hvordan vi bruger vores midler.
Og da der er blevet spurgt om, hvad disse midler kan bruges til, så siger vi, at de kunne bruges til andre mennesker, til sundhedssektoren f.eks. Og det er der jo ikke nogen salamipolitik i overhovedet, men det er netop for at bekræfte, at Venstre mener det samme som Socialdemokratiet: at mennesker kommer før penge.
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Jeg er da glad for, at vi deler samme syn på dette her, at
mennesker kommer før penge,
men jeg synes også - og det kan hr. Jens Hald Madsen jo vende tilbage til i sin ordførertale - at der ligesom mangler en argumentation for, hvor det præcis er, at Danmark ikke leverer en ordentlig kvalitet i udviklingspolitikken og bistanden i dag.
Hvor er det?
Kan Venstre pege på nogle områder, hvor Danmark ikke gør alt for at gøre det yderste for kvaliteten?
Jeg synes også, at vi bestandig skal anstrenge os for at have det højeste niveau for kvaliteten af vores bistand.
Jeg synes, at det er en lidt underlig sammenligning, at fordi vi har et højt bistandsniveau, så har vi også en lav kvalitet.
Der er ikke den sammenhæng, uanset hvor meget Venstre prøver at skabe den sammenhæng.
Jens Hald Madsen (V), 2000-10-26:
Jeg glæder mig meget til at holde min ordførertale og dermed forklare, hvordan vi efter Venstres mening skal gøre det.
Jeg vil nok sige, at vi har jo ikke sagt noget om, at fordi man bruger mange penge, så er kvaliteten dårligere.
Jeg synes, det er så synd, at man er blevet så skrækslagen for at få en seriøs debat om, hvad vores forventninger er til den danske bistand.
Lige så snart vi begynder at nævne noget om, at man måske skulle prøve at kigge det igennem på en mere anderledes og mere nuanceret måde, så har det noget at gøre med, at vi er kritiske, men nej, vi ønsker bare en seriøs debat her i Tinget.
Jan Trøjborg (S), 2000-10-26:
Det er ikke, fordi jeg ønsker at forlænge debatten.
Jeg synes faktisk, den er for lang på dette punkt på baggrund af for tynde argumenter, men hr. Jens Hald Madsen begår en alvorlig fundamental fejl, og jeg er bange for, at der skulle være nogen, der tager den fejlinformation ad notam, der gives her fra hr. Jens Hald Madsen.
Når det gælder UNHCR så vil jeg gerne sige, at Danmark er ikke blevet snydt for nogen post.
Det er det værste sludder, jeg har hørt længe.
Danmark har ikke haft en kandidat til denne post.
Vi har ikke som Holland haft en kandidat.
Holland havde en kandidat, som ikke blev valgt.
Generalsekretær Kofi Annan har valgt den tidligere hollandske premierminister Ruud Lubbers som kandidat til posten.
Jeg vil gerne ønske generalsekretæren til lykke med det fornemme valg, han har truffet.
Det er i overført betydning en tung, en stærk person med den rigtige politiske ballast til dette job af stor international betydning.
Danmark har ikke haft en kandidat.
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Over for Venstres ordfører vil jeg gerne slå fast en gang for alle, at vi også ønsker bestandigt at forbedre kvaliteten af vores udviklingsbistand.
Vi ønsker, at de penge, vi bruger, bliver brugt på den bedst mulige måde, og vi ønsker også redskaber, der sikrer dette.
Men dér, hvor vi er uenige, er jo, når det gælder niveauet for bistand.
Hver gang, Venstre udtaler sig om kvaliteten, så siger de også, at vi kan fastfryse niveauet eller skære ned på niveauet; det bliver udlagt på forskellige måder.
Jeg har også noteret mig, at Venstres ordfører i dag til dagbladet Berlingske Tidende siger, at nu er det ikke de mindst udviklede lande, de fattigste befolkningsgrupper, der skal have fokus fra dansk bistand.
Det er de lande, der i forvejen klarer sig godt, der skal i fokus.
Vi ønsker, at det er de fattigste befolkningsgrupper og de mindst udviklede lande, Danmarks udviklingspolitik skal støtte.
Og det er derfor, at jeg synes, det er en underlig sammenhæng, hr. Jens Hald Madsen hele tiden prøver at skabe
mellem, at vi ikke gør det godt nok kvalitetsmæssigt.
Jeg savner bevis for det.
Jeg takker meget for hr. Søren Søndergaards spørgsmål.
Jeg har bare noteret mig, at i de udtalelser, som Venstres ordfører er kommet med i dag til pressen, understreger han, at det ikke nødvendigvis er de mindst udviklede lande og de fattigste befolkningsgrupper, der skal have bistanden.
Det håber jeg at vi er enige om, på trods af vi kan have nogle andre uenigheder, f.eks. om niveauet for bistand.
Jann Sjursen (KRF), 2000-10-26:
Nu har der jo allerede været fremsat et forslag til vedtagelse fra hr. Jeppe Kofods og flere partiers side, og vi får senere lejlighed til at diskutere enigheden blandt de pågældende partier, men jeg vil i hvert fald godt allerede her fra debattens begyndelse fremsætte endnu et forslag til vedtagelse på vegne af mit eget parti, Kristeligt Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.
Jeg gør det nu, for at det kan indgå i den videre debat:
Forslag til vedtagelse
og opfordrer regeringen til - at udmønte den overordnede målsætning om fattigdomsbekæmpelse på lande- og sektorniveau, - at integrere de tværgående hensyn til miljø, kønsaspektet samt demokratisering og respekt for menneskerettighederne i udviklingsaktiviteterne på lande og sektorniveau, - at sikre en nogenlunde ligelig fordeling mellem den bilaterale og multilaterale bistand, - at videreudvikle den aktive multilateralisme med vægt på fattigdomsorientering og stabilitet i bidragene til de internationale organisationer såsom FN, Verdensbanken og EU, - at forstærke indsatsen vedrørende gældslettelse og tage initiativ til en plan for eftergivelse af ulandenes bilaterale gæld til Danmark, - at gældseftergivelsen skal finansieres uden for ulandsrammen, - at arbejde i internationale fora for at fremme ulandenes adgang til industrilandenes markeder med mulighed for, at fattige ulande får mulighed for at beskytte egen vital produktion, og - at strategiens gennemførelse løbende drøftes med Folketingets Udenrigsudvalg.«
Det vil selvfølgelig også være dejligt at høre Socialdemokratiets ordførers bemærkninger til forslaget,
måske senere i debatten, så det kom frem på tryk.
Jan Trøjborg (S), 2000-10-26:
Det er måske usædvanligt at tage ordet på dette tidspunkt, men jeg synes for Folketingets videre debat om det forslag til vedtagelse, som hr. Jann Sjursen netop har fremsat, at jeg vil give et par oplysninger.
Jeg synes, at det i hovedtræk er et glimrende forslag til vedtagelse, som hr. Jann Sjursen har fremsat, og jeg er glad for den opbakning, der er til regeringens strategi i forslaget.
Jeg vil imidlertid gerne give et par enkelte oplysninger om den pind, der hedder eftergivelse af Danmarks
bilaterale gæld.
For det første har Danmark ydet over 6 mia. kr. til eftergivelse af udviklingslandenes gæld.
Heraf er 4,4 mia. kr. eftergivelse af statslån, 558 mio. kr. eftergivelse af eksportkreditter, 815 mio. kr. er givet som bidrag til programsamarbejdslandenes betjening af deres gæld til udviklingsbankerne, 455 mio. kr. til finansiering af HIPC-initiativet, og endelig har Finansudvalget godkendt et nyt bidrag på 150 mio. kr. til HIPC.
Hvad er det så, vi er uenige om?
Jo, vi er uenige om, hvorvidt Danmark skal yde 100 pct. eftergivelse af statslån i forbindelse med HIPC-initiativet.
Men hvor meget beløber det sig til?
Ja, det beløber sig til noget, der svarer til ca. 10 kr. pr. dansker, 50 mio. kr. Hvorfor er vi så principielt uenige på dette punkt?
Vi er uenige, fordi vi mener, at det vil være forkert at slette en eksportkreditrelateret gæld 100 pct.
Det vil fratage landene ansvar for selv at bidrage til en løsning og virke uretfærdigt på lande, der har været mere tilbageholdende med at gældsætte sig.
At G7-landene har erklæret, at de vil give 100 pct. gældsreduktion, synes jeg ikke er noget argument.
For i modsætning til de fleste G7-lande så har Danmark bidraget på to fronter:
For det første: Vi har konkret lettet gælden over mange år, og vi har konkret bidraget til HIPC-initiativet.
Og hvem mangler?
Amerikanerne mangler stadig væk at give deres bidrag, for at projektet kan blive til noget.
For det andet: Hvor skal pengene tages fra?
Jeg hørte godt bemærkningen i vedtagelsesforslaget, men uanset hvad, så ved vi godt, at realiteterne er, at det ender med, at pengene skal tages inden for ulandsrammen.
Hvad er det Danmark gør i modsætning til andre lande, der slår sig vældigt op på at ville eftergive 100 pct.?
Vi giver en massiv udviklingsbistand.
Én ting er at lette gælden, det er udmærket, men hvis det ikke følges op af konkrete investeringer i udviklingsmulighederne for udviklingslandene, så nytter det ikke noget.
Derfor er det forslag, der er fremsat, lidt at fodre hunden med sin egen hale, og jeg synes, det er vigtigt at få præciseret, hvilken sammenhæng det skal ses i.
Det skal ses i en sammenhæng, hvor vi diskuterer disse 50 mio. kr.
Det er også en god, principiel diskussion, men i forhold til Danmarks gældslettelse på mange milliarder kroner til de fattigste lande.
Danmark er også i dette tilfælde, når det gælder gældslettelse til de fattige lande, i front.
Vi har den gule førertrøje på.
Margrete Auken (SF), 2000-10-26:
Da vi her til morgen drøftede de forskellige vedtagelsesforslag i SF's gruppe, var vi fuldt opmærksomme på den fantastiske indsats, Danmark har gjort.
Det var selvfølgelig en af grundene til, at vi havde ønsket, at vi havde haft et forhandlingsforløb, hvor det havde været muligt at få samarbejdet tingene. Men når det ikke var tilfældet, så vil vi altså godt stadig væk slå fast, at der er urimeligheder i, at man bliver ved med at ligne sådan en principiel skolemester, når der skal snakkes gældslettelse.
Det er meget ofte nogle andre, der kommer til at betale, end dem, der har fået pengene.
Og det er det også i det her tilfælde. Derfor ville vi gerne have det med alligevel, når det blev til to forskellige vedtagelsesforslag, og derudover vil vi jo præcist have understreget, at det ikke skal være fodringen med hundens egen hale.
Det kan godt være, at ministeren siger, at hans afmagt rækker så langt, at man ikke kan sikre sig andet, end at det bliver på den måde.
Men vi mener altså, at man bør kunne se striks på hinanden og sige, at det skal altså være nye penge, der skal til til den sag.
Jann Sjursen (KRF), 2000-10-26:
Ja, det er ikke så mærkeligt, at jeg er fuldstændig enig med fru Margrete Auken.
Jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at forslaget her jo netop understreger, at vi ikke skal fodre hunden med dens egen hale.
Man skal finde pengene uden for ulandsrammen.
Så er jeg også fuldstændig enig med ministeren i, at det kan være let for G7-landene at komme med de udsagn, de er kommet med i forhold til gældslettelse, når man tænker på, hvad de i øvrigt ikke har gjort.
Heri er jeg fuldstændig enig med ministeren, men jeg synes trods alt, at Danmark ved så trods alt at gøre det samme - om jeg så må sige - uanset hvad de andre har gjort eller ikke har gjort, kan være med til at fastholde dem på deres udsagn og støtte op om de lande, som rent faktisk nu bevæger sig i den rigtige retning på det her område, på trods af at de tidligere ikke har været synderlig mobile på området - for nu at sige det mildt.