runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-14:
Der er jo ikke så meget nyt i hr. Villy Søvndals tale i forhold til ordførertalen i går, men holdningerne bliver selvfølgelig endnu en gang ridset op, og det er fint nok.
Der var dog en enkelt ting, som var ny i forhold til i går, og det var hr. Villy Søvndals påstand om, at de partier, som i dag stemmer for beslutningsforslaget, som vi nu behandler, ikke blot mere eller mindre har accepteret nedskæring i ulandsbistanden på 1,5 mia. kr., de har også accepteret, at man så finder yderligere 110 mio. kr., som det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget at regeringen er indstillet på at bevilge som bidrag til den humanitære indsats i Afghanistan.
Det er rent vrøvl.
Ergo er der altså ikke tale om yderligere nedskæringer, fordi man støtter det beslutningsforslag, som vi har til behandling i dag.
Søren Krarup (DF), 2001-12-14:
Det er heller ikke en forandring.
Det er en meget konsekvent linje, der bygger på, at dansk forsvar har Danmark som sit formål.
Så vil jeg sige, at Kosovoaktionen af den største autoritet på dansk sikkerhedspolitik er blevet defineret som et klokkeklart brud på NATO-traktaten.
Det var Henning Gottlieb, gennem adskillige årtier sikkerhedskonsulent i Statsministeriet, der i en bog forrige år netop gjorde opmærksom på, hvordan NATO's udvikling er i færd med at bryde det, der er grundlaget, nemlig en forsvarsalliance af frie nationer, til fordel for et menneskerettighedspoliti.
Det kalder han efter min mening med rette for et klokkeklart brud
på NATO-traktaten.
Så vil jeg sige, at når man som sagt i Dansk Folkeparti har Danmarks interesse som sit formål, er naturligvis et sådant parti mildest talt en fuldgyldig deltager i et forsvarsforlig her i landet.
Nå, det kan ikke lade sig gøre.
Jeg vil gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om han ikke er enig med mig i, at et parti, der tager Danmarks interesser og eksistens som selve sit udgangspunkt og formål, til enhver tid er egnet til at deltage i et forsvarsforlig i Danmark?
Selvfølgelig.
Afghanistankrigen er en forsvarskrig imod terrorisme.
Kosovokrigen derimod var efter min mening et brud på NATO's formål, fordi det ikke var et svar på et angreb, men det var en slags menneskerettighedspoliti, der skulle rejse ud for at frelse verden.
Og der er en afgørende forskel.
Helge Adam Møller (KF), 2001-12-14:
Jeg er en stor tilhænger af - det tror jeg faktisk, de fleste i Folketinget er - at vi ligesom har strammet reglerne eller lavet bedre regler for god lovbehandling med forskellige frister.
Så ville vi henvende os til vores øvrige allierede, men de har nok også nogle forskellige frister, og hvad så, hvis de meldte tilbage og sagde: Vi har en 30-dages-frist, mens vi første- og andenbehandler, så I må klare jer selv de første 30 dage, og så ser vi, hvad vi beslutter.
Selvfølgelig skal et folketing være i stand til at handle hurtigt, når der er særlige situationer.
Og jeg må gøre opmærksom på, at denne sag jo blev diskuteret i Det Udenrigspolitiske Nævn for en uges tid siden, hvor hr. Villy Søvndal og mange andre gode kræfter var til stede, og et stort flertal i Det Udenrigspolitiske Nævn sagde, at hvis amerikanerne kommer og beder om nogle af de her ting, så er vi villige til at stille med dem.
Så man har jo haft lang tid til at forberede sig på, om man vil sige ja eller nej.
Så til hr. Per Kaalund, der nævner forskellige episoder fra Dansk Folkepartis fortid.
Hvis man går langt nok tilbage i partihistorien hos ethvert parti, så tror jeg, at alle har ting, de fortryder i dag.
Jeg kunne godt finde et par stykker
Lad mig minde hr. Per Kaalund om en stadig væk meget fremtrædende socialdemokrat, tidligere leder af partiet, ældste medlem af dette folketing.
Han sagde for 10 år siden, da vi første gang sendte en dansk korvet til Golfen, at det skulle vi ikke gøre, for det eneste, »Olfert Fischer« kunne gøre, var at sejle i vejen.
Jeg husker et parti, der for 10 år siden totalt var ved at underminere dansk forsvars- og sikkerhedspolitik også for vores internationale allierede ved at løbe fra alle dets tidligere løfter.
Det parti er da med i forsvarsforliget, og det er godt, at man har fortrudt, hvad man gjorde tidligere.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål til hr. Helge Adam Møller om, hvorvidt man anser Dansk Folkeparti for en realistisk deltager i et kommende forsvarsforlig.
Ikke i lyset af, hvad der er sket for årtier siden, og historier, man graver op, for jeg mener, at Dansk Folkepartis historie og lidt tidligere Fremskridtspartiets historie nærmest er samtidshistorie, men med hensyn til de stillingtagener, man har gjort i relation til indsatser på Balkan i det just forgange årti og for nærværende.
Det vil sige, at der i løbet af et par år skal genforhandles et forsvarsforlig.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Jeg vil sige, at med de argumenter, hr. Helge Adam Møller anvender, så kan man dispensere i enhver sag fremover i Folketinget.
Nemlig hvis det er en sag, man har kendt til et stykke tid og derfor har haft ordentlig tid til at forberede sig på.
Det betyder vel, at der stort set kan dispenseres i enhver sag i Folketinget fremover.
Jeg vil da advare mod en sådan letsindighed her under forsøget på at oparbejde en bedre lovkvalitet.
Så spørger hr. Helge Adam Møller, om vi så også skulle vente i 30 dage, hvis vi blev angrebet.
Nej, for så var vi jo i en situation, hvor det lige præcis var på sin plads at diskutere dispensation.
Vi er i en situation nu, hvor en aktion har forløbet meget, meget længe, nemlig den i Afghanistan.
Vi er i en situation, hvor vi på afgørende punkter vil være klogere på mandag, end vi er nu, dels fordi FN's Sikkerhedsråd afholder et møde og vedtager en resolution, der giver stabiliseringsstyrken et mandat, dels fordi der skal være det møde i London, hvor man skal diskutere sikkerhedsstyrkens sammensætning og engelske ledelse.
Derfor er det reelt og sagligt begrundet, at vi beder om, at man får rimelig tid.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-14:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor hr. Helge Adam Møller, og det samme gælder ministeren, ikke vil svare på, hvad problemet kunne være ved at vente til på mandag med at træffe en beslutning, således at der kunne foregå et ordentligt udvalgsarbejde.
Således at offentligheden, interesserede organisationer og personellet i f.eks. forsvaret kunne få lejlighed til at sætte sig ind i, hvad det var for et udvalgsarbejde, eventuelt møde frem i deputation. Det er da ikke et urimeligt ønske.
Vi bad blot i al mindelighed om, at det kunne vente til på mandag, og vi har ikke kunnet få at vide, hvorfor det ikke kunne vente til på mandag.
Ministeren vil ikke svare på det.
Hr. Helge Adam Møller kan ikke svare på det.
Socialdemokratiet bad jo faktisk om at få den behandling på mandag, så jeg tror, det skyldes, at man har været interesseret i at tryne Socialdemokratiet.
Jeg tror, det er dét, der ligger bagved.
Det er dybt usagligt.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Det er til hr. Helge Adam Møller, der synes, at proceduren havde været forsvarlig: Det synes jeg ikke.
Det er præcis 18 timer og 20 minutter siden, Folketinget førstebehandlede det her forslag. Jeg deltog i sidste samling i et arbejde for ordentlig lovkvalitet, hvor vi dels satte nogle frister for behandling af tiderne og dels sagde, at der skal være mulighed for at høre nogle udefra. Jeg synes, behandlingen i dag har vist, at svarene krydser i samtlige retninger.
En af de fundamentale diskussioner, vi havde under de korte bemærkninger, var, om artikel 5 udløser en pligt eller ej. Venstres ordfører sagde først: Det gør den ikke, men det er vores moralske pligt.
Forsvarsministeren gik op og sagde: Det gør den.
Derefter gik hr. Søren Krarup op og sagde
Hvorefter hr. Jesper Langballe gik op og sagde det stik modsatte af hr. Søren Krarup.
Er det tydelighed i beslutninger, vi står over for her?
Det er det da ikke.
Det er fuldstændig uafklaret, og det undrer mig, at udvalgsformanden vil gå op og forsvare, at det har været godt og sikkert.
Det har det ikke.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Et enkelt spørgsmål til hr. Helge Adam Møller i relation til svaret til mig om Dansk Folkepartis indsats:
Synes hr. Helge Adam Møller, at Dansk Folkepartis stillingtagen til indsatsen på Balkan, herunder under Kosovokrisen, har været af en sådan art, at Dansk Folkeparti ville være rimeligt at tage med i et kommende forsvarsforlig, når man ser på den indstilling, både Fremskridtspartiet og senere Dansk Folkeparti har haft i relation til internationale opgaver, også af mere humanitær karakter?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-14:
Når vi f.eks. behandler sagerne i Europaudvalget, plejer jeg faktisk ikke at komme herop og anklage udvalgsformanden for dårligt arbejde.
Det er bare ét af de spørgsmål, vi ikke har fået svar på.
Vi ved, at det her bliver en militær aktion, der kan komme til at koste et antal danske soldater livet, men ministeren var ikke i stand til at levere en vurdering af, om danske soldater kan blive indblandet f.eks. i en borgerkrig.
Det fremgår klart af svaret, at man ingen vurdering har af de problemer, der er ude i Afghanistan.
Det er bare enkelte eksempler.
Så kom man kl. 3 i nat med svarene, men alligevel skal det køres igennem her fredag formiddag.
Jeg håber ikke, at det bliver en model for folketingsarbejdet fremover.
Man har 30-dages-regler og alt muligt andet.
Det er hastværksarbejde, og det er lastværksarbejde.
Helge Adam Møller (KF), 2001-12-14:
Til hr. Keld Albrechtsen: Så ligger det jo nok sådan - nej, det ligger ikke »nok« sådan, det ligger stensikkert sådan, at hvad enten Forsvarsudvalget havde brugt 1 døgn, 3 døgn, 3 uger, 3 måneder eller sågar 3 år, så ved hr. Keld Albrechtsen jo godt, hvad hr. Keld Albrechtsen ville have stemt og hvorfor.
Der var mange spørgsmål, og derfor var der nogle af dem, der tog lidt længere tid, men vi har fået svar på hvert eneste spørgsmål, vi har stillet, og det er det afgørende for mig.
Det er det også for hr. Keld Albrechtsen, men når hr. Keld Albrechtsen stemmer nej, er det, fordi hr. Keld Albrechtsen har en fundamentalt anden indstilling til det, der skal gøres eller ikke gøres, og det respekterer jeg.
Men det er jo ikke tiden, der gør, at jeg har min indstilling, og at hr. Keld Albrechtsen har sin.
Til hr. Per Kaalund: Helt ærligt så synes jeg, at det er at gøre lidt grin med Folketinget at stå og bekræfte, hvad enhver i denne sal vil og ikke vil, men med hensyn til det sidste spørgsmål, om jeg kunne forestille mig, at Dansk Folkeparti kom med i et kommende forsvarsforlig: Ja, det kunne jeg da let forestille mig. Jeg kunne da forestille mig, at ethvert parti, som går ind for et effektivt og troværdigt dansk forsvar, og som vil være et fuldgyldigt medlem af NATO, er med i et forsvarsforlig, og det ville da være dejligt, hvis kredsen blev større, og hvis der var flere, der havde samme opfattelse, som Socialdemokratiet har, som De Konservative har, som Venstre har. Derfor ville jeg synes, det var naturligt, at partier, der har de holdninger, selvfølgelig skal have en mulighed for at komme med i forsvarsforliget.
Har hr. Per Kaalund den modsatte holdning?
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Jeg har et spørgsmål til den konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller, idet det selvfølgelig er rigtigt at give udtryk for den brede enighed omkring arbejdet i Forsvarsudvalget.
Når nu vi har hørt Dansk Folkeparti i dag tale om deres indsats på området, kan hr. Helge Adam Møller bekræfte: Punkt 1, at Dansk Folkeparti ikke er med i forsvarsforliget, og punkt 2, at Dansk Folkeparti gentagne gange har stemt imod indsatser internationalt her i denne Folketingssal.
Og det tredje spørgsmål er: Kan hr. Helge Adam Møller forestille sig, at Dansk Folkeparti skulle kunne blive deltagere i et kommende forsvarsforlig?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-14:
Det, der er kendsgerningen, er, at udvalget i går vedtog en tidsplan, hvor regeringen skulle komme med svar kl. 23.00.
Hvornår kommer svarene?
De kommer kl. 03.15 i nat.
Så får vi 1 time til at lave supplerende spørgsmål, fordi der ikke var yderligere oplysninger i de svar ud over det, vi allerede kendte fra bemærkningerne til forslaget.
Jeg sad så og lavede 16 udvalgsspørgsmål.
De var ikke engang færdige, da vi mødtes i morges kl. 07.00, hvor aftalen ellers var, at de skulle ligge kl. 06.00.
Jeg synes, der er tale om et hastværksarbejde, der trækker folketingsarbejdet dybt, dybt ned i niveau.
Derfor synes jeg ikke, at udvalgsformanden kan tillade sig at stå her og sige, at udvalget har behandlet sagen grundigt.
Udvalget har fået en række gode spørgsmål, men udvalget har ikke taget det alvorligt.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-14:
Jeg må indrømme, det er lige før, at hr. Villy Søvndal med sine udsagn tidligere i debatten og også her i et svar til mig kan gøre mig sådan relativt gal i skralden og næsten få mig til at påstå, at hr. Villy Søvndal taler mod bedre vidende.
Det er faktisk normal praksis, at humanitære danske bidrag bliver afholdt inden for bistandsrammen.
Det er der ikke noget nyt i, og det er der heller ikke i forhold til det her forslag.
Derfor er der ikke noget at komme efter.
Helge Adam Møller (KF), 2001-12-14:
Med formandens tilladelse vil jeg godt svare.
Nu er det jo ikke mig, der har afsporet debatten, forstået på den måde, at det, vi diskuterer nu, jo ikke har noget direkte at gøre med beslutningsforslaget. Men et klart spørgsmål kræver et klart svar.
Om jeg kunne forestille mig, at Dansk Folkeparti, når vi skal have et nyt forlig, der starter om 3 år og 15 dage, nemlig den 1. januar 2005, var med i det forsvarsforlig?
Det kunne jeg godt forestille mig.
Jeg kunne også godt forestille mig, at situationen ikke opstår, men det må fremtiden vise de næste 3 år.
Jeg opstillede kriterierne før.
Det kræves fra konservativ side, for at man kan være med i et forsvarsforlig, at man ønsker et effektivt og et troværdigt dansk forsvar og er villig til at betale for det.
Den parameter gælder også for Socialdemokratiet.
Så kræver det, at man er et fuldgyldigt og helhjertet medlem af NATO.
Hvis de to forudsætninger ikke er opfyldt, så kan man selvfølgelig ikke.
Men hvis de er, så mener jeg, at man skal se bort fra, hvad man har gjort, hvad enten det er for 5, 10 eller 15 år siden, og betragte partiet og de holdninger, det har på det givne tidspunkt.
Så er De Konservative villige til at sige, at så er alle velkomne til at diskutere det.
Man kunne godt have udsat det her til på mandag eller til på onsdag eller til den 1. januar, eller til den 15. januar, eller, som hr. Keld Albrechtsen helst vil, til engang i fremtiden, når der ikke er nogen problemer mere.
Men for mig og for Det Konservative Folkeparti er det afgørende vigtigt, når man givet nogle tilsagn, og det gav den tidligere regering, og vi sluttede op den 12. september, og man har givet et tilsagn til amerikanerne for en uges tid siden om, at når amerikanerne kommer og beder om det, vi har givet tilsagn om, så udfører vi det selvfølgelig også så hurtigt, vi kan. Og jeg mener ikke, der er nogen som helst problemer med at give tilsagnet i dag. Men det er klart, at når man ikke ønsker at give tilsagnet, så er det jo lige meget, hvor mange dage eller uger man bruger.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Til hr. Søren Krarup: Jeg angreb ikke synspunktets konsekvens.
Jeg er enig i, at hr. Søren Krarup har et helt konsekvent synspunkt, der går på, at vi ikke skal være godhedsindustri for krige i andre dele af verden, kun hvis vi bliver angrebet.
Det er helt konsekvent.
Men det, jeg spurgte hr. Helge Adam Møller om, var, om man vil have det synspunkt lukket ind i forsvarsforligskredsen med den klare konsekvens, som hr. Søren Krarup formentlig også vil bekræfte, at havde Dansk Folkeparti siddet som en del af forsvarsforligspartierne, var Danmark aldrig taget til Kosovo, så var Danmark aldrig taget til Bosnien.
For den type af godhedsindustri, hvor man beklager, at børn bliver dræbt og sådan noget langt væk, er en form for underlig blødsøden humanisme, som hr. Søren Krarup ikke bryder sig om.
Derfor igen mit spørgsmål, som hr. Helge Adam Møller må være i stand til at besvare: Vil man godt have den type af synspunkter med vetoret ind i forsvarsforligskredsen, som hr. Søren Krarup på Dansk Folkepartis vegne så glimrende har gjort rede for?
Til hr. Jann Sjursen, der mener, at jeg gør vold...
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Ministeren nævnte, at han ikke havde respekt for partier, der ikke deler hans opfattelse.
Fair nok, det er så et bestemt demokratisk synspunkt, som jeg ikke deler, og som bestyrker min tro på, at ministeren på et tidspunkt kan have behov for en demokratisk grundskoling. Er det virkelig sådan, at de lande, der ikke går ind i den her aktion, dermed ikke udviser solidaritet? Jeg tør vædde på, at når mødet i London er overstået her i weekenden, vil der være et antal europæiske lande, der stiller sig bag USA, men der vil også være et antal, der ikke gør det, men stiller sig bag FN.
Vil de så blive udsat for ministerens skarpe kritik for ikke at have været solidariske i den her situation?
Jeg synes ikke, det er en hverken gennemtænkt eller rimelig form for argumentation.
Hvad ministeren har respekt for eller ej, er ikke det afgørende. Det afgørende er, at ministeren tager fejl i sin argumentation.
Det vil vi forfølge i forhold til statsretten.
Ministeren har uret, når han hævder, at Danmark forpligter sig via artikel 5.
Det er ikke rigtigt.
Det står i traktaten.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Jeg synes egentlig også, det var et klart svar på den måde, at det også var et ikkesvar, nemlig at partierne må komme, og så må man se, hvad man kan blive enige om.
Fair nok.
Men det, hr. Søren Krarup gav udtryk for, var, at hvis godhedsindustrien igen skal sendes udenlands for at beskytte kvinder eller børn af en helt anden afstamning, så er det uden Dansk Folkepartis deltagelse.
Jeg vil egentlig godt have bekræftet af hr. Søren Krarup, at sådan er det.
For det er for meget godhedsindustri.
Skal den type holdninger lukkes ind?
Det er da et afgørende politisk spørgsmål.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Jeg kan kun gentage over for hr. Peter Skaarup: Der ligger et forsvarsforlig, der rækker i fem år.
Der er cirka 600 mio. kr. pr. år til internationale opgaver, det er 3 mia. kr. i forligsperioden på de fem år.
På nuværende tidspunkt er der konstateret et merforbrug på en lille halv milliard kroner.
I forsvarsforliget er indbygget, at man kan overføre mer- og mindreudgifter mellem årene.
Det tyder helt klart nu på, at der bliver merudgifter, og vi har erklæret os villige til at drøfte det og finde de penge.
Men vi må forudsætte, at regeringen kommer med et udspil til, hvor den vil finde de penge.
Skal det være plus-minus inden for forsvarsforligets rammer, eller skal de hentes andre steder, f.eks. gennem yderligere beskæring af ulandsbistanden eller på de sociale områder?
Hvor skal pengene hentes?
Det er et legitimt politisk krav, at vi må vide, hvor pengene skal komme fra.
Men villigheden og konstateringen af det her er til stede.
Vi skal helt klart leve op til det forsvarsforlig, vi selv har stået i spidsen for, og som Dansk Folkeparti ikke er medlem af.
Søren Krarup (DF), 2001-12-14:
Jeg kan så stille det spørgsmål til hr. Peter Skaarup, om han er enig med mig i, at den tale om profilen netop er det, der er så tiltalende ved dette valg: at vi dér fik en bekræftelse af, at hele dette idealistiske spil ikke er noget, befolkningen deler, at man er lykkelig over, og det viste afstemningen, at der er partier, der nu siger, det faktisk er Danmarks interesse, der er den afgørende, og at alle disse idealistiske, humanitære, pietistiske aktioner, som venstrefløjen har dyrket, er man afvisende over for og vil ikke støtte.
Det er det, der er det glædelige ved dette valg.
Margrete Auken (SF), 2001-12-14:
Jeg vil lige komme forsvarsministeren til undsætning.
Jeg tror, at han ikke havde forstået, hvad det var for en snak, vi havde før.
Der er ingen, der har bestridt, at man havde lov til at gøre det her ud fra traktaten, vi har ikke sagt, at det var traktatstridigt i forhold til FN.
Det lød på forsvarsministeren, som om det var det, der skulle begrundes.
Så vil jeg godt sige til hr. Ulrik Kragh
: Man kunne jo godt være af den opfattelse, både at vores NATO-traktat er god, også at USA er i en klemme, men at det måske ikke er særlig klogt, at man sætter sig uden for FN i denne her situation.
Altså at man kan gavne situationen ved at holde sig til, at vi nu står i en geopolitisk anderledes situation, end vi gjorde umiddelbart efter den 11. september 2001, hvor SF jo var med til at give tilslutning til, at artikel 5 blev aktiveret.
Jeg er jo glad for, at vi nu har fået slået helt fast, at NATO-traktaten er så god, at den ikke tvinger os til at adlyde den magt, der så skulle kunne kommandere i den situation, men at vi skal have lov til at bruge vores hoved og vores hjerte selv.
Det, som vi gør i SF, er altså at bruge både hovedet og hjertet og spørge: Hvad er det for en situation, vi står i - og vide lidt mere om det brede perspektiv.
Det er meget, meget farligt, at FN sættes så kraftigt ud af kraft, som vi er i færd med at gøre i det danske Folketing nu.
Ulrik Kragh (V), 2001-12-14:
Nu er der jo en talemåde med, at der er nogle, der læser Bibelen, som Fanden ville gøre det.
USA har bedt om vores hjælp.
Vi har i 52 år stået under USA's vinger og fået beskyttelse via NATO.
Der synes jeg, at vi har al mulig grund til at bidrage, når nu vi har muligheden for at kunne betale lidt tilbage.
Det har vi både en moralsk og en politisk forpligtelse til, og det påtager vi os gerne.
Og det kunne klæde den del af Folketinget, som ikke vil stemme for det her forslag, om de vurderede én gang til, om ikke også de burde gøre det.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Det bliver lidt i forlængelse heraf, for det her er jo ganske afgørende, det er jo et helt afgørende afsnit.
Jeg vil også godt rose hr. Ulrik Kragh for at, synes
jeg, udvise klarsyn i tekstlæsningen - for der er ikke skygge af tvivl - på samme måde, som også hr. Søren Krarup var i stand til at læse teksten.
Det, jeg synes er problemet, er, at forsvarsministeren ikke er i stand til det.
Nu har vi to udsagn stående over for hinanden, det ene udsagn fra Venstres ordfører og hr. Søren Krarup er, at det her er et samarbejde, hvor landene frit beslutter; det understreger de står i traktaten, der er ikke skygge af tvivl.
Derfor vil jeg godt bede Venstres ordfører om at præcisere over for forsvarsministeren, hvad der står i traktaten.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-14:
Nu vil jeg gerne spørge hr. Ulrik Kragh, om han har fortrudt det meget klare udsagn, han kom med her fra talerstolen, nemlig at Danmark ikke har en pligt til at sende disse her soldater af sted, men at det er Folketingets egen frie beslutning.
Det var jo den melding, som hr. Ulrik Kragh fuldstændig krystalklart uden forbehold kom med, men så gik ministeren op og bankede hr. Ulrik Kragh på plads, og så kunne hr. Ulrik Kragh ikke længere vedstå det, han havde sagt, som var fuldstændig rigtigt.
Det synes jeg må give et problem for Venstres ordfører.
Men jeg vil godt spørge hr. Ulrik Kragh, om han vedstår det, han sagde, om det stadig væk er hans opfattelse, at det er Folketinget, der suverænt selv træffer den her beslutning, og at det ikke er en pligt, hvor NATO-pagten eller andre traktater pålægger Danmark en bestemt beslutning.
Søren Krarup (DF), 2001-12-14:
Der vil jeg sige, at naturligvis er det vilkårene, hvor der er tale om selvstændige nationers beslutsomme forening, og det forekommer mig ubegribeligt, at det skal være noget problem.
Det fine ved NATO er jo det, at det har været en forsvarsalliance af selvstændige nationer, hvor enheden har bygget på hver enkelt nations ja, og derfor er vi selvfølgelig ikke stillet over for noget udefra kommende krav, men vi har frit sagt ja til at støtte det, som nu bliver angrebet.
Det er som sagt det fine ved NATO i modsætning til EU f.eks., at det er frie nationers selvstændige ja.