runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Nu er det ministeren, der anvender det begreb.
Vi har ikke anvendt det.
Vi har ikke anvendt begrebet racisme, vi har ikke kaldt det her racistisk.
Vi har sagt, at dette lovforslag er os inderligt imod.
Det rammer en ganske bestemt gruppe.
Jeg har væddet en flaske rødvin på, at det kommer til at ramme folk med anden etnisk baggrund.
Det skriver vi i bemærkningerne, og ministeren bliver vred.
Når ministeren bliver vred på det her niveau, så er det, fordi ministeren bliver ramt.
Så er det, fordi ministeren simpelt hen synes, at vi har ret, og bliver sur på os, fordi vi har ret.
Det må jo være konklusionen.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 og 2 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 47 stemte for, 59 imod.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 47 stemte for, 60 imod.
Ændringsforslag nr. 5 forkastedes, idet 47 stemte for, 61 imod.
Ændringsforslag nr. 6-10 vedtoges uden afstemning.
Jeg synes, at ministeren skulle prøve at involvere virkeligheden.
Jeg vil vædde en god flaske rødvin med ministeren på, at når vi ser det her lovforslag møntet ud om et år, så er mindst 90 pct. af dem, der er omfattet af lovforslaget, den lov, der kommer til at gælde, mennesker med anden etnisk baggrund.
Og derfor er det jo slet ikke forkert, når vi skriver, at det er bestemte grupper, man med dette lovforslag ønsker at ramme – i ministerens terminologi er det at hjælpe, i vores terminologi er det at ramme.
Derfor kan jeg slet ikke forstå, at når ministeren ønsker at lave en god integration, ønsker at sørge for, at folk med anden etnisk baggrund kommer ud på arbejdsmarkedet, og når vi så skriver, at dette lovforslag rammer dem, og at vi ikke er enige i den ånd, der ligger i lovforslaget, at vi ikke er enige i den metode, der ligger i det, så bliver ministeren sur.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det har jo så bare, kan man sige, historien imod sig, for det, vi er i gang med, er at reparere på mange års forsømmelser.
Må jeg godt sige til fru Anne Baastrup, at der står her på Socialistisk Folkepartis vegne, at lovforslaget helt overordnet bygget på en principiel holdning om, at mennesker med en anden etnisk baggrund end dansk ikke er ligeværdige.
Er det ikke et udtryk for, at SF mener, at det er et racistisk lovforslag?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-14:
Der er ikke nogen tvivl om, at flygtningesager kan være nogle meget svære sager, og det er menneskeskæbner.
Men det her er simpelt hen for groft.
Den synes jeg simpelt hen ikke skal have lov til at stå alene.
Jeg synes sådan set, det er fint, at der nu fra fru Anne Baastrup, som ikke har ansvaret for det her betænkningsbidrag, er lidt anger, og så kunne det være, at udvalget skulle kigge på det.
Men det er virkelig grove løjer.
Så vidt jeg husker – det bliver på ren hukommelse, og det ved jeg ikke om jeg kan som minister, men det prøver jeg alligevel – er den konkrete sag, som fru Anne Baastrup henviser til, faktisk fra helt tilbage før den her regerings tid.
Det her er et angreb på regeringens politik.
Thomas Krog (SF), 2006-03-14:
Så vil jeg gerne fortsætte i samme spor og spørge Venstres ordfører, om høringssvarene er læst.
De fleste høringssvar understreger det vigtige i at satse på dialogen og advarer direkte mod, at man tager den her sanktion ind, netop fordi det skader samarbejdet mellem forældre og myndigheder og skole.
Er det ikke rigtigt, at de fleste høringssvar, jævnfør ministeriets notat, advarer direkte imod, at man anvender den her sanktionsmulighed, fordi det skader alt det positive, der kunne være i at lave nogle programmer, i at lave noget samarbejde mellem myndigheder og forældre?
Kamal Qureshi (SF), 2006-03-14:
Nu er jeg godt klar over, at hr. Jesper Langballe har sådan en lidt mellemøstlig retorik, når han bruger de betegnelser, han gør, så det vil jeg selvfølgelig godt tage med i min vurdering af det, der bliver sagt, og måske lade være med at tillægge de formuleringer, som hr. Jesper Langballe kommer med, noget helt konkret.
Men jeg skal da sige med hensyn til de angreb, hr. Jesper Langballe retter mod det, der står i selve det citat, hr. Jesper Langballe læser op af og kalder for de mest forfærdelige ytringer, at det jo altså er nogle direkte citater fra 12 forfattere.
Det er Thomas Boberg, Suzanne Brøgger, Klaus Rifbjerg, Hanne-Vibeke Holst, Carsten Jensen og andre, der har sagt de her ting.
SF's ledelse og SF er enig i, at den politik, der bliver ført, har haft de skadelige effekter, som står beskrevet i det, de 12 forfattere har skrevet og sagt.
Martin Lidegaard (RV), 2006-03-14:
Det er Venstres ordfører jo i sin gode ret til at mene, men mit spørgsmål gik sådan set på, om ikke Venstres ordfører kan bekræfte, at alle de høringssvar, der er kommet fra faglig side i den her sag, anbefaler det stik modsatte.
Det er bare det, jeg gerne vil have bekræftet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-14:
Vi er ikke inde i: Nu må I opføre jer ordentligt, nu må I altså lade være, nu må I samarbejde.
Vi er inde i nogle gode tilbud om hjælp til at få lært det her
at være forældre rigtig godt
, hvis man ikke helt har forstået det.
Derfor kan jeg ikke se, at det her er værre, men at det er fair nok, at der også skal være en yderste konsekvens.
Martin Lidegaard (RV), 2006-03-14:
Jeg har bedt om ordet for en kort bemærkning, fordi Venstres ordfører nu påberåber sig nogle socialrådgivere, hun har været i kontakt med, men kan Venstres ordfører ikke over for alle dem, der sidder og lytter ude i hjemmene endnu, nikke til, at alle de høringssvar, der har været fra faglig side, netop fra socialrådgiverne, netop fra dem, der sidder med de her familiers skæbner i hånden, anbefaler, at regeringen ikke tager den del af lovforslaget med, som handler om at sanktionere familier, der i forvejen kravler hen ad gulvet, yderligere, fordi det vil gå ud over børnene, og fordi det vil gå ud over samarbejdet mellem de professionelle sagsbehandlere og familierne.
Vil Venstres ordfører ikke bekræfte, at alle faglige høringssvar anbefaler, at det skal man ikke gøre?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-14:
Det her er et meget, meget vigtigt lovforslag.
Det er bl.a. også en del af den integrationsaftale og integrationspakke, vi har haft til behandling på flere fronter.
Men bortset fra det, så drejer det sig jo netop om, at vi her får mulighed for at få styrket forældreansvaret.
Vi giver mulighed for, at man kan komme ind og hjælpe ved at lave nogle forældrepålæg, og vi har oven i købet set, at S-baglandet direkte har ønsket, at Folketinget ville gå i gang med at lave en lov, som kunne give mulighed for at lave sanktioner over for forældre, som ikke vil samarbejde eller ikke lever op til deres forældreansvar.
Det, jeg så vil sige, er, at det jo ikke drejer sig om, at sanktionen er det første, man trækker frem.
Man laver jo nogle gode forældreprogrammer.
Man går ind og hjælper med hensyn til de problemer, der kan opstå i familier, hvor en forælder ikke helt har forstået, hvad forældreopgaven egentlig indebærer, og ved dette får man mulighed for at give det enkelte barn en positiv udvikling, i stedet for at det kommer ud i en negativ løbebane.
Jeg har fået henvendelser fra forskellige socialrådgivere, der siger: Tak, vi glæder os til, at det her bliver gennemført.
Jeg har også fået en udtalelse fra lederen af ungdomssanktionen, der hedder Grenen og som ligger på Norddjurs.
Han siger: Det er min klokkeklare holdning, at det er vigtigt, at man stiller krav til forældrene om, at de tager ansvaret på sig, og at det nytter noget at gøre det.
Så Venstre har fortsat stor glæde af, at dette lovforslag bliver behandlet, men det undrer os såre, at vi kan se, at der er nogle, der har tænkt sig ikke at bakke det op.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-14:
Det står jo meget klart og tydeligt, at man ikke kan bryde selve erklæringen, for den handler om, at man anerkender, hvad der er de grundlæggende værdier i det danske samfund, hvad der er rettigheder, hvad der er pligter.
Og vi bruger jo tit i mange sammenhænge, at man underskriver og dermed også tilkendegiver, at det har man så hermed læst og forstået.
Hvis man, kan man sige, bryder nogle af tingene, f.eks. ikke overholder dansk lovgivning og begår noget kriminelt, så er det straffelovene, og i andre sammenhænge er det andre ting, der træder ind.
Men det har aldrig været ment, at man skal kunne straffes for at bryde erklæringen, det kan vi ikke.
Men vi vil gerne bede om en underskrift som anerkendelse af og tilkendegivelse af, at man har læst og forstået det her.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-4 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-14:
Det er jo meget godt, at vi kan ende med at diskutere et enkelt betænkningsbidrag frem for at diskutere selve lovforslaget.
Jeg hæfter mig ved, at ministeren i sit indlæg valgte at tale om integrationskontrakten og formålet med den, og det tror jeg at jeg har forstået.
Det, jeg ikke har forstået, er hensigten med erklæringen om integration og aktivt medborgerskab i det danske samfund.
I det øjeblik, man har underskrevet den og så ikke overholder det, der står i den, hvad er det så, sanktionsmulighederne er?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-14:
Ja, nu ved man efterhånden ikke, om man skal le eller græde.
Nu stod hr. Kamal Qureshi sådan lidt smågrædende, bortforklarende og ville undskylde den her gang verbale forurening i en lovbetænkning med, at det var forfatteren Carsten Jensen, der havde skrevet det.
Javel, det stiller jo sagen i et helt andet lys.
Irene Simonsen (V), 2006-03-14:
Jeg må jo konstatere, at siden jeg var heroppe første gang, er jeg ikke blevet mindre rystet, måske en anelse mere.
Jeg kan godt høre, hvad fru Anne Baastrup siger.
Og jeg vil også gerne høre den imødekommelse, der kommer fra fru Anne Baastrup.
At hr. Kamal Qureshi bruger en tekst, 12 forfattere har skrevet, skulle jo ikke gøre teksten bedre, for jeg går ud fra, at når hr. Kamal Qureshi giver det her som et betænkningsbidrag, må det være, fordi han også mener det, og at det er hr. Kamal Qureshis ord.
Og nu kan jeg se, at der nikkes.
Så er jeg stadig væk tilbage til, at fru Anne Baastrup siger, at det måske er at gå over stregen.
Og at hr. Villy Søvndal, der er leder af SF, der i den grad som parti her har været med til at skrive noget, som vi nok må sige vi ikke har været udsat for nogen sinde før i Tinget, som leder blot forsvinder, ikke engang hører efter, hvad jeg forsøger at råbe ham op med på hans plads, men ignorerer og går, det er pinligt.
Det var rart at vide, hvor SF så står.
Nu har vi bedt om at få den her tilbage til udvalget, for vi er nødt til at svare på det her betænkningsbidrag.
Det kan ikke stå alene.
Det kunne være rart at få at vide, i stedet for at man forsvinder, og nu kan jeg konstatere, at der ikke er en eneste SF'er tilbage.
Det er dybt pinligt, det her.
Det var blot mine sidste ord til det.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-14:
Jeg synes egentlig, det var underligt at se integrationsministeren på talerstolen i den her sag, for det, der nu her har rystet Folketinget, er jo egentlig ikke en integrationssag.
Det er ikke engang en udlændingepolitisk sag.
Det er en forureningssag, en sag om verbal forurening, som måske egentlig burde henhøre under Miljøministeriet.
Aldrig nogen sinde har man dog set mage til skandaløs opførsel som den, hr. Kamal Qureshi og SF's ledelse har vist i den her sag.
Venstres ordfører appellerede direkte til hr. Villy Søvndal, mens hans sad og demonstrativt blev ved med at snakke, og derefter skyndte han sig at forlade Folketingssalen for at blive fri for at svare på, om SF's ledelse virkelig stod bag det verbale svineri, som er leveret i det her betænkningsbidrag.
Og så bliver det altså overladt til fru Anne Baastrup.
Al respekt for, at fru Anne Baastrup synes, at man her er gået over stregen, men jeg vil bare gøre opmærksom på, at hvis det her skal karakteriseres som en finke, der er røget af panden, så er det ellers noget af en kødfuld finke.
Det er side op og side ned af ordgyderi isprængt de mest gemene skældsord.
Altså, det her er faktisk noget, der ikke vil blive glemt foreløbig.
Jeg vil endnu en gang rette en opfordring til hr. Villy Søvndal, hvor på Christiansborg han ellers måtte befinde sig, om at svare på, om det her er udtryk for SF's holdning: »Med lovgivningen som våben splitter vi familier ad, skiller forældre fra børn, mænd fra hustruer og sender politisk forfulgte i armene på deres forfølgere.
En fremfærd, der i sin administrative, rationelle umenneskelighed har mindelser om den behandling, de tyske jøder blev udsat for, da de af det danske Justitsministerium blev sendt tilbage til det nazistiske Tyskland i 1930'erne.«
Jeg ved ikke, om det er tredje eller fjerde gang, det bliver læst højt, og det vil vedblivende blive læst højt, indtil vi får et svar fra SF's ledelse på, om man vil gå i rette med en ordfører, som uden folketingsgruppens vidende – for det må det jo være – har leveret denne roman af skældsord og i øvrigt ordgyderi, som er fuldstændig uden nogen substans.
Det her citat, jeg lige har læst højt, drejer sig om en lov, hvis formål er at få udlændinge integreret i det danske samfund, få dem ud på arbejdsmarkedet, få dem til at være borgere fuldstændig på lige fod med andre, der bor her i landet.
Det er en skændsel.
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Noget af det, som jo interesserer os alle sammen, er, hvordan vi kan sikre den tætte og nære adgang til domstolene, samtidig med at vi rent faktisk får en domstolsreform.
Og der er jeg en lille smule usikker på, hvad Socialdemokratiet mener.
Der var noget i Ritzau her forleden dag, hvor jeg blev utryg ved, hvor Socialdemokratiet var.
Samtidig har jeg læst et fremragende oplæg fra Socialdemokratiet, som kommer ind på en meget konstruktiv måde at løse de problemer på, som borgerne måtte have i forbindelse med nærhed til domstolene.
Så der ville jeg godt lige have uddybet lidt mere, hvad Socialdemokratiet mener.
Lene Espersen (KF), 2006-03-14:
Jeg vil sige, at det har vi sådan set forsøgt at forklare under lovforslaget, men jeg er glad for, at fru Anne Baastrup stiller spørgsmålene.
Sagen er den, at de nye politidirektører bliver åremålsansat, og det vil sige, at de kan blive fyret, hvis de ikke lever op til den kontrakt, de indgår.
En af de ting, de vil blive målt på, og det er vi faktisk allerede gået i gang med at måle i den nuværende forligsperiode, er responstiden.
Så der vil blive målt på, hvorvidt politidirektøren er i stand til at disponere og anvende ressourcerne sådan, at responstiden er tilfredsstillende i alle dele af landet.
Nu er det bare for at komme med et eksempel, som er det, som mange har været optaget af.
Hvordan har jeg en sikkerhed for, at en patruljevogn når hurtigere frem?
Det vil politidirektøren løbende blive målt på, og hvis ikke politidirektøren kan levere det, skal vedkommende ikke forvente at fortsætte som politidirektør.
For det er helt afgørende, at de ting, som bliver opstillet i resultatkontrakten – og det vil jo typisk være en udmøntning af de flerårsaftaler, som også bliver indgået i Folketinget, der kan i hvert fald være punkter der, der indgår i det – skal man leve op til.
Det synes jeg er væsentligt at få understreget.
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Men så er det, jeg godt vil vide, hvordan vi kan gøre både og, altså hvordan vi kan få styrket byretterne, således at de kan klare de her sager, samtidig med at vi skal have flere tingsteder rundtomkring.
Altså, jeg vil meget gerne ind i den der diskussion, men hvordan ordner vi det inden for den ramme, som jo også ligger, altså, er det nok, når man lægger op til 227?
Vi regner med, at der kommer flere dommere ud af det her, men hvordan skal det kunne klares med det forslag, som ministeren lægger op til, om at de dommere, der er, kan flytte sig?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-14:
Som jeg sagde i ordførerindlægget, som i øvrigt ikke er mit eget, forestiller vi os, at berusede personer skal placeres der, hvor de kan behandles, nemlig på hospitalerne.
Tom Behnke (KF), 2006-03-14:
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Jeg kunne forstå, at Enhedslisten ønsker at nedlægge detentionerne, og det er jo meget tiltalende.
Men jeg må lige høre: Hvor forestiller Enhedslisten sig, at voldelige berusede personer i så fald skal sove branderten ud i fremtiden?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-03-14:
Det er den vurdering, vi har valgt at foretage, og det er det, der har gjort, at vi er kommet frem til, at vi synes, at det er bedst, at lægdommerne og de juridiske dommere kan sidde i en fælles votering.
Og vi har ikke umiddelbart vurderet, at der var nogen grundlovsmæssige problemer, men hvis der er nogle, der kan styrke det argument, så er vi selvfølgelig parate til at lytte.
Jamen jeg er da glad for, at jeg får lejlighed til at komme med en argumentation over for fru Anne Baastrup.
Det Radikale Venstre har, som det sikkert er bekendt, et meget aktivt medlemskorps, hvoraf mange også er aktive som domsmænd og nævninge.
Og herfra har vi faktisk fået en lang række henvendelser fra utilfredse medlemmer og også fra utilfredse borgerne, som er i systemet, som det er i dag, og derfor har vi en fornemmelse af, at det ikke fungerer optimalt, som det er nu.
Og vi tror faktisk, at nævninge vil få glæde af at kunne spørge dommerne, mens de er til stede, og at de vil få gavn af den faglige ekspertise, som de juridiske dommere sidder med, i stedet for at skulle sende de spørgsmål, sådan som vi kender et i dag.
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Jeg synes ikke rigtig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll beskrev, hvorfor Det Radikale Venstre går ind for fælles votering.
Der var megen floromvunden tale, men hvorfor går Det Radikale Venstre ind for fælles votering i nævningesager?
Der var ikke en eneste argumentation.
Tom Behnke (KF), 2006-03-14:
Med hensyn til grænsepolitiet vil det selvfølgelig være således, at man efteruddanner og specialiserer betjente, som indgår i de patruljer, der skal dække det arbejde.
Men det vil jo være fuldstændig skingrende sindssygt, hvis en baglandspatrulje kommer forbi en spritbilist, der kommer dinglende ned ad vejen, og så lukker øjnene og siger: Nej, nej, vores opgave er at se, om der er nogen, der smutter ulovligt over grænsen, så nu kører vi bare videre og lader som om, vi ikke har set noget.
Det ville jo være fuldstændig uforsvarligt.
Så jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg ikke vil give den garanti.
Men jeg vil garantere for, at grænsepolitiet også eksisterer i fremtiden.
Til det andet spørgsmål så er det jo sådan, at alene diskussionen om, hvorvidt stationen skal være døgnåben eller ej, jo giver nogle bekymringer i lokalsamfundet.
Og dem er hr. Skaarup også med til at puste til.
Men sagen er jo, at vi allerede har prøvet at gøre det.
Og hvor man f.eks. i Vordingborg og Næstved var bekymret for, at Vordingborg ikke skulle være døgnåben i starten, så opdagede man jo efterfølgende, at man fik dobbelt så meget politi på gader og stræder, så i dag er befolkningen jo lykkelig for, at man har gjort det.
For det er jo ikke på politistationen, kriminaliteten foregår, den foregår på gader og stræder, så det er der, betjentene skal være.
Så fra at folk er bekymrede, er de i dag glade og trygge ved den ordning, der er.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Kan hr. Tom Behnke ikke bekræfte, at når man følger diskussionerne rundtomkring i politikredsene, så er en af de ressourcediskussioner, man har, faktisk, at der i dag er behov for at hjælpe mange af de mennesker, der har ulykkelige skæbner, som har problemer i deres familier, som er hjemløse, som har problemer med bolig, uddannelse osv. og som skal møde op et sted, hvor der helst skal være åbent hele døgnet, og at der, selv om man måske ikke kan registrere det som et overfald eller kriminalitet, alligevel i de større byer er et behov for, at disse mennesker kan henvende sig et sted?
Kan hr. Tom Behnke ikke anerkende, at det er der også et behov for i en reform som den her?
Med hensyn til grænsepolitiet er hr. Tom Behnkes svar meget godt, men så skal mit spørgsmål så gå til hr. Tom Behnke om, hvorvidt han i de målsætninger, som er for politiet, vil sikre, at grænsebetjente, baglandspatruljer, eller hvad man nu kalder det, ikke bliver sat til alle mulige andre opgaver end det at beskytte os imod illegale flygtninge, narko, illegale varer, fugleinfluenza osv. – ting, der på forskellige måder har med vore grænser at gøre.
Og der vil godt spørge hr. Tom Behnke: Kan vi få en garanti for, at man fremover har det samme personaleantal til det arbejde, der retter sig mod de ting – eller helst et større?
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Gør det ikke indtryk på Det Radikale Venstre, at man rent faktisk har flyttet mange af spørgsmålssagerne væk fra nævningeområdet, i og med at man fjerner hele narkoområdet, således at vi måske kan komme frem til de sager, hvor det virkelig handler om, hvordan den enkelte nævning oplever beviserne for, hvorvidt den pågældende mand har skudt en anden?
Altså, det er jo i den type sager, hvor det efter vores opfattelse er utrolig vigtigt, at det er nævningene, der uden at være præget af, hvad dommerne mener, kan få lov til at vurdere skyldsspørgsmålet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-14:
Så skal vedkommende spærres inde for vold.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Ja, for når man ser de bidrag, vi også får ind, og de mange deputationer, der har været i Retsudvalget, så er det næsten entydigt, at mange ser nogle gevaldige problemer med at lægge tingene ud: Der er problemer med sikkerheden; der er problemer med den autoritet, som domstolen skal have over for borgeren, for det kræver særlige lokaler; der er problemer med det personale, der skal ud, som, hvis der ikke sker fremmøde fra borgerens side, ikke kan lave andet, det kan man i retten i dag.
Så jeg kan kun se, at der er lutter problemer, og der er ikke rigtig nogen effektivisering i det, hvis alle de problemer er til stede.
Så spørgsmålet er bare: Kan vi regne med, at det her vil være den gevinst, der skal til for at råde bod på, at der bliver væsentlig færre retskredse, eller er der ikke nogen gevinst at hente reelt?
Lene Espersen (KF), 2006-03-14:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at grunden til, at jeg ikke har villet og heller ikke kan svare mere konkret på det, er, at regeringens udgangspunkt har været, at det må være retspræsidenterne, der bliver udnævnt for de nye retskredse, der foretager en vurdering af, i hvor stort omfang og hvor der er behov for at henlægge sagsbehandlingen til kommunekontorerne, og hvor det altså er domstolene, der tager ud til borgerne og ikke borgerne, der skal komme til domstolene.
Jeg vil være meget ked af, hvis Folketinget ligesom dikterer, hvilke kommuner og hvilke byer i landet der skal have noget, og hvem der ikke skal have noget, for sagsmængden og kriminalitetsudviklingen og meget andet kan jo betyde, at behovene skifter undervejs.
Men det, jeg gerne vil medvirke til, og det, jeg også sagde til fru Anne Baastrup, er, at vi her fra Folketingets side gør det lidt klarere, hvad intentionerne er, herunder også hvordan vi kan følge op på, at det, vi er blevet enige om i Folketinget, så rent faktisk også bliver virkelighed ude i kredsene.
Hr. Peter Skaarup ved jo, hvad vi allerede gør på politiområdet som en del af den nuværende flerårsaftale, og hvordan vi effektmåler, men der har jeg altså ikke gjort mig klare forestillinger om, hvordan man kan gøre det for domstolenes vedkommende, og det må vi så se på under udvalgsbehandlingen.