runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2005-04-29:
Nu er det jo ikke sådan, at det er os, der har fremsat forslaget.
Fra regeringens side har man jo allerede imødekommet den kritik, der var på det administrative område, og det har menneskerettighedskommissær Alvaro Gil-Robles jo også anerkendt, og han har også takket for, at der har været en imødekommelse på det administrative område.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor vi nu skal igennem en proces, hvor vi skal lave et udvalg, som eventuelt skal lave noget.
Jeg synes, det er dejligt at se, at menneskerettighedskommissæren har tilkendegivet, at han har reageret positivt på, at Danmark nu har taget kritikken på det administrative område til sig.
Hvad skal udvalget lave?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Helle Ibs artikel har været refereret fra flere ordføreres side, og derfor vil jeg lige være sikker på, at jeg har forstået den helt rigtigt.
Det er sådan, at vi – jeg tillader mig dér at tage Det Radikale Venstre med – ikke har en forventning om, at der udskrives valg før om ca. 4 år, desværre.
Derfor må man også forvente, at der kan ske mange ændringer i løbet af de næste 4 år.
Vi kender ikke det politiske landskab, vi ved ikke, hvordan det danske samfund ser ud, og desuden har vi vel også, begge partier, netop en forventning om, at regeringen gør noget for at imødekomme den her kritik fra Institut for Menneskerettigheder.
Med andre ord: Kan man ikke formulere det på den måde, at vores håb er, at det slet ikke er nødvendigt at nedsætte et ekspertudvalg om de her 4 år, når valget bliver udskrevet?
Steen Gade (SF), 2005-04-29:
Det, jeg egentlig sidder og undrer mig over, når jeg hører fru Irene Simonsen, er sådan den der ligegyldighed og arrogance, der afspejler sig i måden, den her sag diskuteres på.
Jeg ville egentlig spørge, da det jo er ægtefællesammenføring, vi snakker om, da det jo er mennesker, menneskeskæbner: Bliver fru Irene Simonsen aldrig bare lidt i tvivl om det, der er sket, når hun konfronteres med de mennesker, der her handler om?
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Det er altså dejligt at genkende den retorik og den forvanskning af tingene, som fru Elsebeth Gerner Nielsen er ekspert i, men det er godt, at vi er vant til at gennemskue den.
Det var en højesteretsdommer, der udtalte sig.
Det er ikke Højesteret, det er enkeltperson, fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Men jeg er sikker på, at uanset om det er enkeltperson, eller det er hele retten, så vil sådan noget altid blive vendt ovre i ministeriet.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Jeg er meget rørt over fru Elsebeth Gerner Nielsens uskyldshvide tro på den objektive sondring mellem jura og politik, og jeg får lyst til at spørge hende: Er hun sig bevidst, at den, der skrev udlændingeloven i 1983, var formand for Dansk Flygtningehjælp?
Er hun sig bevidst, at lederen af Institut for Menneskerettigheder har været ansat i Dansk Flygtningehjælp?
Og giver det ikke fru Elsebeth Gerner Nielsen mulighed for at forestille sig, at der måske kunne være en politisk interesse i disse såkaldt uvildige eksperters udtalelser?
Er det kort sagt berettiget at fæste lid til, at der kan opstilles en objektiv og uafhængig ekspertkommission, der skal rådgive?
Og endelig vil jeg spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen: Er denne udredning fra Institut for Menneskerettigheder objektiv videnskab?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Sådan en diskussion deltog jeg også i, mens jeg gik på universitetet i sin tid, og mit eget udgangspunkt er: Nej, der er ikke nogen videnskab, der er objektiv.
Der er selvfølgelig altid et subjektivt element.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Kender fru Elsebeth Gerner Nielsen det udtryk, der hedder »Goddag, mand.
– Økseskaft!«?
Men da fru Elsebeth Gerner Nielsen nægter at se virkeligheden i øjnene, vil jeg lige sige, at denne såkaldte ekspertudredning har som sin problemstilling det, der i afrundingen til sidst hedder humanisme eller nationalisme.
Det er måske videnskab, men er det videnskab, når der til allersidst som konklusion står, at Danmark er placeret på verdenskortet som et multietnisk og multikulturelt samfund?
Er denne rent politiske propagandaudtalelse objektiv videnskab?
Kort sagt: Hvis det bliver sådan, at dansk politik skal ledes af et såkaldt objektivt – det vil selvfølgelig sige et rent propagandistisk – ekspertpanel, er det så ikke ensbetydende med, at vi ophæver folkestyret, og at vi ophæver Folketingets og regeringens beslutningsret til fordel for dette skinråd af eksperter, som er alt andet end eksperter?
Er det ikke folkestyrets eksistens, det til syvende og sidst handler om, og er det ikke den, der angribes af Det Radikale Venstre og de øvrige fremsættere af forslaget til vedtagelse?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Men det har Dansk Folkeparti jo ikke villet være med til.
Nu står der nogle enkelte ting i lovens paragraffer, og så står der en masse i bemærkningerne, men det allervigtigste står i forskellige notater og cirkulærer, og det er da ikke retssikkerhed.
Hvad er det dog for noget?
Dansk Folkeparti siger her i dag, at det er Det Radikale Venstre, der har et problem, men Dansk Folkeparti kunne jo være med til at løse problemerne.
Lad os dog lave en solid og ordentlig lovgivning, så vi ikke behøver at overlade ansvaret for at overholde menneskerettighederne til Højesteret eller Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Jeg forstår ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil være med til det.
Det her handler om, at hverken Socialdemokratiet, Enhedslisten, SF eller Det Radikale Venstre kan lave den lovgivning, der skal til, eller gå ind og ændre den administrative praksis.
Kl. 9.30
Vi ved meget lidt om, hvad det er, der foregår ovre i Integrationsministeriet, så også af den grund har vi simpelt hen brug for støtte udefra til at hjælpe os med at finde ud af, hvilke ændringer i den administrative praksis og eventuelt i udlændingelovgivningen der skal til, hvis vi skal kunne imødekomme kritikken fra Institut for Menneskerettigheder.
Vi udviser en smule ydmyghed og siger: Vi kan ikke selv finde ud af, hvad det er for ændringer, der eventuelt skal ske i lovgivningen og i praksis, så vi har brug for hjælp.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-29:
Jeg vil godt bede fru Elsebeth Gerner Nielsen klargøre lidt nærmere for det forslag til vedtagelse, der er fremsat, og som vi har fået læst op her i Folketingssalen.
Man taler i vedtagelsen om, at der skal nedsættes et ekspertpanel, der skal se på, hvilke ændringer der skal foretages i udlændingelovgivningen for at imødekomme kritikken fra Institut for Menneskerettigheder, og mit spørgsmål går på: Når man taler om, hvilke ændringer man vil have, menes der så dermed, at der skal indføres nogle lempelser i udlændingelovgivningen for at imødekomme kritikken fra Institut for Menneskerettigheder?
Det blev man jo ikke farlig meget klogere af, synes jeg.
I dag siger fru Elsebeth Gerner Nielsen til Politiken, at der skal gennemføres ændringer for at imødekomme kritikken fra Institut for Menneskerettigheder, og hvis forespørgerne i dag er gået sammen om en vedtagelse med den tekst, den har, har man vel også i samarbejde gjort sig nogle tanker om, hvad det er, man gerne vil opnå.
Det er jo normalt her i Folketinget, at partierne – her altså Socialdemokraterne, SF, Enhedslisten og De Radikale – sætter sig sammen og finder ud af, hvad det egentlig er, de gerne vil opnå.
Som jeg læser teksten – og det er det, jeg gerne vil have bekræftet af fru Elsebeth Gerner Nielsen – taler man ikke om, hvorvidt der skal ske nogle ændringer, men om hvilke ændringer der skal til.
Er det ikke korrekt forstået, at man taler om, hvilke ændringer der skal laves for at imødekomme kritikken fra Institut for Menneskerettigheder?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Jeg har altså ikke fantasi til at forestille mig, at der ikke skal ske ændringer i den administrative praksis, og det har regeringen jo sådan set heller ikke.
Jeg kan fortælle, at oppe på tilhørerrækkerne sidder et ægtepar, som har fået afslag på ægtefællesammenføring i Danmark efter at have levet i adskillige år i udlandet.
Familien endte med at gå til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for at få deres ret til at være sammen som familie sikret.
De fik sagen optaget ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og hvad skete der derefter?
Regeringen trak sagen, og regeringen har givet familien ægtefællesammenføring.
Det er selvfølgelig enormt dejligt for den pågældende familie, men det er vel også netop udtryk for, at der er noget galt med praksis, og at der altså skal ske ændringer.
I hvert fald kan man da se denne sag som et klart udtryk for en praksisændring.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-04-29:
Jeg vil godt forholde mig lidt til forslaget til vedtagelse, som skal til afstemning på tirsdag.
Jeg vil godt konfrontere fru Elsebeth Gerner Nielsen med det, hun siger om, at regeringen ikke lytter til andre end sig selv.
Er det slet, slet ikke gået op for fru Elsebeth Gerner Nielsen, at ved novembervalget 2001 fik politikerne faktisk forelagt en dagsorden, som ganske vist gik fuldstændig på tværs af dagsordenen for De Radikale, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, der står bag forslaget til vedtagelse?
Der var rent faktisk ganske stor opbakning til, at udlændingelovgivningen skulle ændres, og det er ikke mit indtryk, at opbakningen til det i den danske befolkning har ændret sig.
Jeg vil godt igen konfrontere fru Elsebeth Gerner Nielsen med dette hurtigtarbejdende, uafhængige ekspertpanel: Hvilke ændringer kan man forestille sig?
Jeg synes, det her er for tyndt, og jeg synes simpelt hen, fru Elsebeth Gerner Nielsen må komme frem med, hvad det er, man vil have ændret.
Når man tænker på, at Det Radikale Venstre i den grad har været involveret i udlændingepolitikken, også før 2001, og har været meget ivrige efter at få nogle ændringer, er det ganske enkelt for tyndt, at det ikke kan konkretiseres noget mere.
Hvad er det, fru Elsebeth Gerner Nielsen vil?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Forskellen mellem Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er, at Dansk Folkeparti er lige glade med det internationale samfund og i virkeligheden også er ligeglade med menneskerettighederne.
Det er det, der er forskellen.
Det ved jeg ikke.
Det er netop det, som det uafhængige ekspertpanel skal tage stilling til.
Det, der står i forslaget til vedtagelse, er, at udvalget skal vurdere, hvilke ændringer der skal foretages i den administrative praksis og eventuelt i udlændingeloven.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jamen jeg synes jo, at det første svar var et herligt svar, for det er jo klart og tydeligt, men også meget betænkeligt, at fru Elsebeth Gerner Nielsen fra Folketingets talerstol kan sætte spørgsmålstegn ved, om de jurister, der sidder i ministerierne, kan handle uvildigt.
Det er virkelig til stor undren.
Fru Birgitte Kofod Olsen fra Institut for Menneskerettigheder sagde for 3 måneder siden om forslaget om nedsættelse af et såkaldt uvildigt udvalg: Vi opfatter os selv som den uvildige instans, og vi har allerede lavet en uafhængig undersøgelse.
Det er et politisk spørgsmål, sluttede fru Birgitte Kofoed Olsen af med.
Vil fru Elsebeth Gerner Nielsen bekræfte, at det her ikke mere handler om jura fra De Radikale og Socialdemokraternes side, det handler om politik?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
I Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten har vi vurderet, at det vil være for meget at forlange af de embedsmænd, der selv har lavet lovgivning og rådgivet regeringen i denne her sag, at de nu skal sikre, at der bliver en administrativ praksis og eventuelt sker nogle lovændringer, der gør, at kritikken fra Institut for Menneskerettigheder kan imødekommes.
Det er baggrunden for det her forslag.
Jeg vil gerne indrømme her fra Folketingets talerstol, at ideen til det her uafhængige ekspertpanel har vi fået fra landets statsminister.
Det er nemlig den model, der også er valgt af den kreds af partier, der støtter op om den nye EU-traktat og afstemningen om den.
I det øjeblik der er ting, vi er i tvivl om eller uenige om, nedsætter vi et uafhængigt ekspertpanel, der skal hjælpe os med at finde en løsning.
Det er landets statsminister, der har udviklet den idé.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg syntes altså, det var herligt i fru Elsebeth Gerners indledning at høre fru Elsebeth Gerner sige: Vi håber i al beskedenhed, at der er noget at komme efter.
Jeg synes også, at det, fru Elsebeth Gerner har sagt efterfølgende, er dejligt, for vi er overhovedet ikke spor i tvivl om, hvor vi har De Radikale.
Der er kun én vej, nemlig at vi skal have lukket op, så vi når de indvandringstal, der var tidligere.
Det er en klar tale, som vi kan forstå.
Men jeg vil gerne høre fru Elsebeth Gerner Nielsen, hvad der menes om, at juristerne i Danmark, i Justitsministeriet og Integrationsministeriet, punkt for punkt har gennemgået kritikpunkterne, som kom fra Alvaro Gil-Robles.
Ser fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke det som en uvildig undersøgelse?
Eller hvad er det, fru Elsebeth Gerner Nielsen mener om vores embedsværk?
Er embedsværket i Danmark ikke en uvildig instans?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Rapporten indeholder en skarp kritik af lovgivningen og den administrative praksis i sager om ægtefællesammenføring, dvs. de regler, der skal opfyldes for at få en udenlandsk ægtefælle til Danmark.
Rapporten konkluderer, at Danmark ikke lever op til den grundlæggende menneskerettighed, at enhver har ret til respekt for sit privatliv og sit familieliv.
Instituttet opfordrer regeringen til at ændre den administrative praksis og i visse tilfælde ændre udlændingeloven for at sikre, at Danmarks internationale forpligtelser overholdes.
Instituttet opfordrer også regeringen til at tilstræbe en forbedring af forudsigeligheden af reglerne om ægtefællesammenføring, f.eks. ved jævnligt at udgive eksempler på, hvordan der administreres.
Kort opsummeret opfordres regeringen til at øge forudsigeligheden i lovgivningen, borgerne skal vide, hvad de har at rette sig efter, den opfordres til at øge gennemsigtigheden, lovgivning skal være til at forstå, og endelig opfordres den til øget retssikkerhed, f.eks. at der er sikkerhed for, at alle borgere behandles lige, uanset om de har hudfarvet hud eller er sorte som natten.
Forespørgerne til denne forespørgsel tager Instituttets grundige og veldokumenterede kritik meget alvorligt.
Det er en af Instituttets væsentligste opgaver at rådgive regeringen om menneskeretlige forhold, således at Danmark ikke kan kritiseres for at krænke de internationale konventioner.
Nogle vil måske spørge: Er det ikke ligegyldigt med de her konventioner?
Nej, de er ikke ligegyldige, for Danmark har underskrevet dem, og nej, de er ikke ligegyldige, de er nemlig både Knuds og Muhammeds eneste garant mod overgreb fra statens side.
De sikrer, at alle mennesker har nogle grundlæggende rettigheder, som ingen kan træde under fode.
Der er derfor tre vigtige grunde til at tage Instituttets kritik alvorligt: For det første er Danmark med til at underminere den internationale retsorden.
Hvis der kan sås tvivl om, hvorvidt Danmark overholder menneskerettighederne, bidrager vi til at underminere kravet om, at andre lande skal overholde disse, og dermed er der ikke længere en international retsorden.
Danmark går i krig for at beskytte menneskerettighederne, men kritiseres for ikke selv at overholde dem.
For det andet skader det Danmarks omdømme at blive kendt som et land, der kritiseres for at krænke menneskerettighederne.
For det tredje, og det er det vigtigste: Det her handler om mennesker, om mennesker og familier, der gøres uret, om familier, der er gjort uret.
Instituttets kritik står ikke alene.
I de seneste år har en række internationale organer kritiseret Danmarks udlændingelovgivning.
Det gælder f.eks. Europarådets menneskerettighedskommissær, FN's flygtningeorganisation, FN's Komité for Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder samt FN's Menneskerettighedskomité.
Hver gang har regeringens svar været, at der ikke er noget at komme efter.
Det fremgår også af regeringens skriftlige svar på Instituttets rapport.
Alligevel ser vi frem til regeringens mundtlige redegørelse.
Besvarelse
Jens Rohde (V), 2005-04-29:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen brugte sin indledning på vegne af forespørgerne til først og fremmest at henvise til den kritik, der er kommet fra Instituttet, som jo meget går på 24-års-reglen, tilknytningskravet og den økonomiske sikkerhedsstillelse, og konkluderede, at dermed træder Danmark menneskerettigheder under fode, og der blev også konkluderet, at der er gjort uret mod mennesker.
Jeg vil godt spørge, om fru Elsebeth Gerner Nielsen har samstemt den konklusion med Socialdemokraterne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Ja, det har jeg.
Jens Rohde (V), 2005-04-29:
Tak for det, det er en nyttig oplysning for det videre forløb af debatten.
Som sagt handler meget af det jo også om politik, og derfor synes vi, at det kunne være interessant at få nogle rimelig klare politiske svar på, hvad det er, som Det Radiale Venstre vil have ændret.
Hvor hårdt vil man stå på det?
Har man en aftale med Socialdemokraterne om det?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Nej, det har vi ikke.
Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet er uenige om udlændingepolitikken, og vi er uenige om, hvad det er for ændringer, der skal ske.
Men det, vi er enige om, er den ramme, som vi kan være politikere inden for.
Vi er enige om, at menneskerettighederne skal overholdes, og inden for det rum er der uenighed.
Det Radikale Venstre ønsker, at vi får nøjagtig de samme regler på familiesammenføringsområdet, som man har i resten af EU.
Det er det, der er vores mål, fordi vi ikke ønsker de forbehold, vi har i forhold til EU i øjeblikket.
Vi ønsker at afskaffe forbeholdet over for indre retlige anliggender, og det indebærer selvfølgelig, at Danmark er nødt til at have den samme udlændingelovgivning, som man har i resten af Europa.
Vi kan ikke se, hvorfor et internationalt orienteret Danmark skal have sin egen lovgivning på det her område.
Hvorfor skal vi ikke være europæere?
Hvorfor skal vi ikke være med de andre?
Hvorfor skal Danmark opføre sig som en ø i EUhavet?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-29:
Ordføreren slog fast med meget høj stemmeføring, at regeringen har et kæmpeproblem.
Ordføreren var himmelfalden over, at ministeren i stedet for at stå og forsvare sig selv gik til angreb – det er jo selvfølgelig også ubehageligt, når man havde ventet selv at være angriberen – men et kæmpeproblem har regeringen.
Jeg vil gerne spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om ikke det snarere er sådan, at fru Elsebeth Gerner Nielsen gerne vil give regeringen et kæmpeproblem, for de her påståede overtrædelser af menneskerettighederne er jo fiktive, det er jo et uvildigt ekspertpanel, der først skal afgøre det.
Der ligger jo en erkendelse i det af, at Institut for Menneskerettigheder ikke er uvildigt, og det kan jeg være fuldstændig enig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, men samtidig er det jo altså et parti af folkevalgte, som deponerer sin beslutningskraft hos et uvildigt ekspertpanel, der først skal til at finde ud af, om der er noget galt, men det går fru Elsebeth Gerner Nielsen ud fra at det finder det nok ud af.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Jeg ville meget gerne give regeringen et kæmpeproblem, men det kan jeg ikke.
Det kan til gengæld alle de uafhængige eksperter og institutioner rundtomkring i verden, der allerede har udtalt sig om den danske udlændingelovgivning.
I den sammenhæng får regeringen et kæmpeproblem, fordi vi er en del af et internationalt samfund, fordi vi har underskrevet de internationale konventioner.
Derfor har regeringen et kæmpeproblem, ikke på grund af Det Radikale Venstre, men på grund af regeringens egen gerning.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-29:
Jamen det er jo fint.
Nu er altså den bombastiske erklæring om, at regeringen har et kæmpeproblem, blevet modereret til, at regeringen får et kæmpeproblem, når nu engang fru Elsebeth Gerner Nielsen får magt, som hun har agt, og der bliver nedsat sådan en ekspertkomité, hvilket formentlig aldrig nogen sinde sker, før fru Elsebeth Gerner Nielsen og Socialdemokraterne kommer i regering, hvad de næppe gør lige præcis på grund af det, vi diskuterer her i dag.
Men det var altså bare den der bemærkning, at regeringen har et kæmpeproblem.
Det har den altså faktisk ikke.
Denne her uvildige ekspertkomité engang i fremtiden skal jo først finde ud af, om der er et eller andet galt, og det håber fru Elsebeth Gerner Nielsen så at der er, og mere er der vel ikke i disse påståede overtrædelser af internationale konventioner.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Jeg har ikke sagt, at regeringen får et stort problem.
Jeg har sagt, at regeringen har et stort problem, og det vil vi i Det Radikale Venstre meget gerne være med til at hjælpe regeringen med at løse.
Derfor er vores opfordring til regeringen: Sørg dog for at lave en gennemsigtig lovgivning, hvor borgerne med sikkerhed ved, hvad de har at rette sig efter.
Lyt også til den kritik, der er kommet fra Højesteret, hvor man siger: Folketinget flertal overlader ansvaret for politikken til Højesteret og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Lad os dog få lavet en lovgivning, der med sikkerhed holder sig på den rigtige side af de internationale konventioner.
Hvorfor overhovedet have hele den ballade?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-04-29:
Jeg beklager, at det Radikale Venstre har kunnet få denne vedtagelse igennem hos Socialdemokraterne, som jo må have samme opfattelse, men det kan kun svie til partierne selv.
Så vil jeg godt forholde mig lidt til fru Elsebeth Gerner Nielsens udtalelser om, hvad man rundtomkring i Europa mener om Danmark.
I Dansk Folkeparti har vi den vurdering, at de omkringliggende samfund faktisk bakker hundrede procent op om det, der er sket i Danmark.
Jeg kan meddele fru Elsebeth Gerner Nielsen, at Dansk Folkeparti og i øvrigt også regeringen – regeringen kan selv svare for sig, men det er i hvert fald, hvad vi hører – jævnligt får henvendelser fra udenlandske politikere, som gerne vil kopiere det, der sker i Danmark, fordi de selv har det meget, meget store problem, som en stor del af Vesteuropa har haft i en 10-, 15-, 20-årig periode.
Kl. 9.40
Jeg må klart korrigere fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Det er en skrøne, det er noget, Det Radikale Venstre har forsøgt sig med for at puste til ilden rundtomkring, at sådan skulle det ikke forholde sig.
Det er ganske omvendt.
Der er rigtig mange udlændinge, som kommer til Danmark for at finde ud af, hvordan vi håndterer udlændingelovgivningen, og derefter kopierer den i deres egne lande.
Er det ikke korrekt?
Henriette Kjær (KF), 2005-04-29:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen undrer sig over, at ministeren ikke forsvarer sig.
Nu ved jeg ikke lige, hvad det er, ministeren skal forsvare sig imod, men det korte af det lange er, at jeg til gengæld undrer mig over, at fru Elsebeth Gerner Nielsen overhovedet ikke forholder sig til det 36 sider lange notat, som netop er lavet på baggrund af den kritik, der er blevet rejst fra Institut for Menneskerettigheders side.
Det gør mig mistænksom, for jeg er kommet til at tænke over, hvad det her egentlig handler om.
Men hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen virkelig interesserede sig for juraen i det her, ville jeg have forudset, ment og forventet, at fru Elsebeth Gerner Nielsen var kommet ind på de forskellige besvarelser i notatet og havde sat spørgsmålstegn ved dem.
Men det er overhovedet ikke gjort, de er ikke blevet nævnt, og det får mig til at stille dette spørgsmål: Kan man ikke bare melde ærligt ud, at det er politikken, man er uenig i, og at man sådan set er ligeglad med juraen?
Den er jo slet ikke blevet debatteret.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, men selvfølgelig er vi ikke ligeglade med juraen.
Det er jo det, hele forespørgslen handler om.
Men jeg må sige, at det skriftlige svar nærmest er »Goddag, mand.
– Økseskaft!«.
Først refererer man, hvad instituttet har sagt, derefter refererer man, hvad der står i loven, og så står der, at regeringen er enig i det, der står i lovgivningen.
Det synes jeg ikke er et svar at give.