Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-11:
Allerførst vil jeg gerne kvittere over for hr. Ole M. Nielsen og sige, at jeg synes, det er godt, at vi i dag får lejlighed
til at diskutere hele affaldsspørgsmålet
Jeg er sikker på, at det er et spørgsmål, der stedse vil være genstand for debat og forhåbentlig også vil kunne samle en stor del af Folketinget, som det har gjort før.
Over de sidste 10 år er de samlede affaldsmængder i Danmark steget.
Vi har oplevet et mindre fald i affaldsmængderne i 1998-1999, men i enkelte sektorer har mængderne været fortsat stigende.
Og i 2000 befandt de samlede mængder sig igen på samme niveau som i 1996-1997, således at vi nu er oppe på at frembringe 13 mio. t affald om året.
Mængden af husholdningsaffald er fra 1999 til 2000 steget lidt.
Husholdninger frembringer nu lidt over 3 mio. t affald
pr. år
, og mængden af dagrenovation har ikke ændret sig ret meget gennem årene.
Det er altså haveaffald og storskrald, der bliver mere af år for år.
Mængden af storskrald er i perioden 1999-2000 steget.
Storskraldet består hovedsageligt af kasserede varer, forbrugsgoder, og mængden hænger sammen med det øgede private forbrug.
Handel, kontor og institutioner frembringer over 1 mio. t affald pr. år, og kun en mindre del heraf udgør materialer til genanvendelse som f.eks. papir.
Mængden af papir var i 2000 165.000 t. Der skal sættes ind over for disse store stigninger.
Industrien frembragte mere affald i 2000 sammenlignet med 1999, men det er vigtigt at være opmærksom på, at denne stigning bl.a. dækker over en registreringsfejl.
I år 2000 er industrien noteret for at producere større mængder affald, end der i virkeligheden er produceret.
Industrien producerer næsten 3 mio. t affald pr. år, og den største vækst ses i de genanvendelige materialer som jern og metal, men industrien sender stadig en stor mængde affald til deponering.
Affaldsmængderne for denne sektor er meget svingende, men med en voksende tendens.
Bygge- og anlægssektoren er meget konjunkturafhængig, men vi ser en stabil, høj genanvendelse på 90 pct. Mængden af slam fra renseanlæg er stigende, når man opgør det i våd vægt, men det er ikke en reel forøgelse. Omlægninger i behandlingsteknologien for slam betyder blot, at slammet indeholder mere vand.
Mængden af restprodukter fra de kulfyrede kraftværker er stadig faldende, og i 2000 udgjorde de 1,2 mio. t, og hele denne mængde restprodukter blev nyttiggjort.
Mængderne falder på grund af begrænsninger i anvendelsen af kul.
Desuden er et af målene i »Affald 21« at stabilisere de samlede affaldsmængder i 2004.
Med de seneste tendenser til en fortsat stigning i affaldsmængderne er det vigtigt at gøre en indsats for at nedbringe mængderne.
Og jeg vil i den forbindelse sørge for at give en redegørelse for, hvordan det går med opfyldelsen af målsætningerne i »Affald 21«, herunder give en beskrivelse af de tiltag, der bidrager til at stabilisere affaldsmængden.
De væsentligste øgninger i affaldsmængderne ser vi i industrien og i servicesektoren, og det er netop i disse to sektorer, vi især vil sætte ind.
Gennem de sidste 10-15 år har fokus primært været rettet mod at skabe et velfungerende system til håndteringen af affald samt at genanvende mest muligt.
Generelt har der været iværksat en del renere teknologiprojekter, mens der kun i mindre grad har været sat ind med en forebyggende indsats.
Samtidig er der fokuseret på at mindske indholdet af farlige
og uønskede stoffer i affaldet
Trods gode systemer til håndteringen af affaldet er det imidlertid vigtigt også at arbejde på at hindre, at der opstår affald.
Årsagen er, at dannelse af affald er ressourcer, der er på vej til at gå til spilde.
Hertil kommer, at behandling af affaldet, uanset hvilken behandling der er tale om, altid vil indebære en belastning af miljøet.
I »Affald 21« er målsætninger om stabilisering af affaldsmængderne og øget genanvendelse opgjort i ton.
Affaldsmængden i ton er en enkel og god måde at præsentere miljøproblemerne ved affaldsbehandlingen på, og højest prioriteret i affaldshierakiet er netop affaldsforebyggelse, altså færre ton affald.
Danmark har et enestående registreringssystem for affald, men uanset dette indgår affald til genanvendelse i opgørelsen af affaldsmængderne i ton på lige fod med andet affald.
Genanvendelse er typisk miljømæssigt bedre end forbrænding eller deponering, men også genanvendelse er forbundet med ressourcetab og miljøbelastning. Ressourcetabet og miljøbelastningen ved deponering af 1 t murbrokker er ikke den samme som ved 1 t metalaffald.
Og ressourcegevinsten ved at genvinde 1 t flyveaske fra kraftværkerne er ikke den samme som ved at genvinde 1 t papir.
For nogle affaldstyper som f.eks. haveaffald
er der ikke tale om nogen væsentlige ressourcer, der går tabt.
Derfor lægger regeringen op til, at der sker en ny drejning i styringen af indsatsen.
Regeringen vil i fremtiden også gå efter, hvor stor en reduktion af ressourcetabet og miljøbelastningen fra affald, vi kan opnå.
Fremover vil vi ikke kun se på reduktion af ton affald.
Reduktion i affaldet fra forskellige sektorer skal angribes forskelligt.
Hvis der reelt skal ske en forebyggende indsats, er det nødvendigt at ændre måden, vi producerer produkter på. Virksomhederne skal producere renere produkter med brug af færre ressourcer.
Og EU's strategi for at integrere produktpolitik er endnu ikke færdigbehandlet.
Strategien sigter på at mindske forbruget af ressourcer og reducere miljøbelastningen fra produkter i alle faser - lige fra udvikling af produktet, til at de udtjente produkter bortskaffes.
I Danmark er der udarbejdet en national produktstrategi, og det forventes, at den europæiske i store træk vil komme til at svare til den danske.
Det er dog min overbevisning, at produktstrategien på grund af den store samhandel med udlandet først vil få reel effekt, når den gennemføres på
europæisk plan
Men det er vigtigt, at de renere produkter bliver efterspurgt.
Forbrugsmønstre er svære at ændre, og det er vanskeligt at opnå hurtige resultater med produkter.
Indsatsen over for produkter har først virkning på affaldsmængden på lang sigt, fordi de varige forbrugsgoder har en vis levetid, før de ender i affaldet.
Og indvirkningerne på affaldsmængderne fra byggeri og anlægsarbejder har naturligvis endnu længere udsigter. Der er altså behov for at sætte konkrete initiativer i gang for at nedbringe affaldsmængderne.
Miljøstyrelsen arbejder i øjeblikket med at undersøge effekten af forskellige virkemidler til affaldsforebyggelse.
I nogle virksomheder får affaldet ikke den opmærksomhed, som er nødvendig.
Sidste år blev der udviklet et nemt og simpelt redskab, som kan anvendes på mindre virksomheder til hurtigt at få et overblik over de enkelte afdelingers ressourceforbrug og affaldsproduktion.
Værktøjet har fået stor succes.
Måske skyldes det de økonomiske besparelser, som virksomhederne har opnået, idet forbruget af råvarer er reduceret.
Og ved at inddrage produktionspersonalet i processen, har man fået uddelegeret ansvaret for at nedbringe affaldsmængderne.
Der bliver iværksat aktiviteter, der skal udbrede kendskabet til værktøjet, og samtidig udbygges værktøjet, så det også kan anvendes på større og mere komplicerede virksomheder.
Det skal desuden undersøges, om værktøjet kan tilpasses, så det kan anvendes i servicesektoren.
Forskellige administrative redskaber kan medvirke til at skabe øget fokus på virksomhedernes affald.
Det gælder bl.a. vilkår for affald i virksomhedernes miljøgodkendelser, grønne regnskaber, miljøledelse og miljøstyring.
Med henblik på at få mest miljø for pengene vil regeringen udarbejde en rapport om grøn markedsøkonomi, som skal analysere mulighederne for praktisk brug af markedsorienterede redskaber til at fremme et bedre miljø.
Bl.a vil regeringen se på initiativer, der gør det nemmere for forbrugerne, investorerne og virksomhederne at handle miljø- og ressourcebevidst, og som fremmer virksomhedernes muligheder for at bruge deres miljøindsats som en konkurrenceparameter.
Jeg sigter på at kunne fremlægge et samlet oplæg til strategi for forebyggelse af ressourcetab og miljøbelastning for affald i maj 2003.
Det er vigtigt at overvåge udviklingen ved at fastsætte en række indikatorer for ressourcetab og miljøbelastning og følge disse fra år til år.
Arbejdet med nye indikatorer er igangsat.
Der er imidlertid et større beregningsarbejde med mange data om affaldsmængder og materialernes livscyklus.
Det første sæt af nye indikatorer for ressourceforbrug og deponeringsbehov for de forskellige materialer i affaldet vil foreligge om et års tid.
Strategien vil indeholde både administrative virkemidler, udviklingsarbejde og information, herunder f.eks. rådgivning via erhvervsaffaldskonsulenter.
Mange kommuner og affaldsselskaber har oprettet ordninger med erhvervsaffaldskonsulenter for at styrke indsatsen over for virksomhedernes affald.
Konsulenterne udbreder information og vejleder virksomhederne om bedre håndtering og sortering af affaldet.
Evalueringen viser også, at både konsulenter og virksomheder mener, at ordningerne har held til at sætte fokus på virksomhedernes affald, sådan at der sker en bedre udsortering af miljøfarlige stoffer og der flyttes affald fra deponering og forbrænding til genanvendelse.
Dette panel har fremlagt en handlingsplan for nye initiativer på området, herunder tiltag til affaldsforebyggelse og øget genanvendelse.
Og som tidligere nævnt vil indsatsen især fokusere på de to sektorer, industri og service.
Vi skal bl.a. nedbringe spildet fra produktionsprocesserne, søge at øge effektiviteten, hvormed ressourcerne bliver brugt, og forlænge levetiden for de varige forbrugsgoder.
Jeg er glad for, at Miljørådet for de renere produkter har lagt op til, at der bliver nedsat et nyt produktpanel for handels- og kontorområdet. Her vil branchens repræsentanter selv kunne igangsætte initiativer, der kan sikre en reduktion af ressourceforbruget og miljøbelastningen for denne sektor. Vi skal fortsat arbejde på at sikre høj genanvendelse, høj kvalitet i affaldsbehandlingen og mindske farligheden af affaldet.
Der er to områder, som skal have høj prioritet i det videre arbejde.
Det er at øge genanvendelsen i servicesektoren, for der går alt for mange ressourcer
til spilde fra handel, kontor og institutioner.
Desuden skal vi have etableret et netværk for behandlingsteknologi, således at de specielle affaldsfraktioner kan blive oparbejdet eller behandlet på en kvalitetsmæssig måde.
Der har været afholdt en konference, hvor parterne er kommet med væsentlige bidrag.
De gode erfaringer med at inddrage aktørerne i arbejdet skal også bruges fremover.
Jeg vil sikre, at aktørerne bliver involveret i drøftelserne af strategien for forebyggelse af ressourcetab og miljøbelastning og i den kommende affaldsplan.
Som tidligere sagt skal der ikke kun sættes fokus på forebyggelse, der er også store ressourcebesparelser og nedsat miljøbelastning i at se på, hvorledes affaldet håndteres.
Vi skal se på ressourceforbrug og miljøbelastning opdelt på materialer ved de forskellige måder, de affaldsbehandles på ved genanvendelse, forbrænding og deponering.
Det igangværende arbejde skal bruges som grundlag for den fremtidige prioritering af, hvor vi opnår mest miljø for indsatsen.
Jeg er glad for, at diskussionen om affaldet er rejst.
Som jeg sagde i indledningen: Det er et vigtigt emne, og jeg håber og tror på en god og konstruktiv debat.
Forhandling