Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-20:
Regeringen har på ministermødet i dag truffet beslutning om at fremsætte et lovforslag, der giver ældre bedre mulighed for selv at vælge, hvornår de ønsker at modtage folkepension.
Det hedder lovforslag om opsat pension og giver mulighed for, at ældre kan vælge at modtage folkepensionen senere end ved
det 65. år.
Og virkningen er så, at jo senere man vælger at gå på folkepension, desto større bliver folkepensionen. Som eksempel kan jeg nævne, at hvis en pensionist beslutter at udsætte pensionsalderen fra det 65. år til det 70. år, altså at vente 5 år med at modtage folkepensionen, så forhøjes det månedlige pensionsbeløb med 3.500 kr. Virkningen af det forslag er altså, at man ikke mister penge ved at vente med at gå på pension.
Man mister ikke penge ved at blive på arbejdsmarkedet og gøre en indsats der, hvis det er det, man har lyst til.
Vi vil ikke tvinge nogen til at blive længere tid på arbejdsmarkedet, men vi vil gerne give et tilbud, som betyder, at de, der kan og vil, kan blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Og så ved de, at der ligger en belønning i den anden ende ved, at jo senere man så vælger at gå på folkepension, desto større bliver det månedlige beløb.
Det er godt for den enkelte, som på den måde får større frihed til at tilrettelægge sit arbejdsliv; det er godt for samfundet, fordi der derved bliver flere hænder på arbejdsmarkedet, og det er der brug for i de kommende år, hvis vi skal skaffe penge til fremtidens velfærd.
Så både for den enkelte og for samfundet er det alle tiders forslag, og vi håber, at det vil blive modtaget positivt i Folketinget.
Så kan jeg også oplyse, at regeringen vil komme med et forslag om etablering af en nordsøfond for Højteknologisk Udvikling.
Det er et udspil, som sigter på at indlede en ambitiøs satsning på at gøre Danmark til et førende højteknologisk samfund.
Der er behov for at investere i arbejdspladser med fremtid i
; der er behov for at sikre, at Danmark kan blive et af de førende lande i verden, når det gælder forskning og udvikling.
For at skaffe pengene til det finder regeringen det rimeligt, at vi tager en del af de indtægter, de ekstraindtægter, der kommer fra den såkaldte Nordsøaftale, og lægger dem ind i en fond, der så kan bruges til en sådan ambitiøs satsning på at gøre Danmark til et førende højteknologisk samfund.
Man kan sige, at vi tager et aktiv fra Nordsøen, der er opbygget i fortiden, og bruger pengene til at investere i et aktiv, der skal give os vækst i fremtiden.
Der skal være tale om en målrettet satsning inden for teknologiske områder, der giver gode muligheder for beskæftigelse, for vækst og dynamik i det danske samfund,
f.eks. inden for informations- og kommunikationsteknologi, bioteknologi og det nye, spændende og revolutionerende område, der hedder nanoteknologi
Regeringen vil nu drøfte med erhvervslivet, med forskerverdenen og andre, hvor de rigtige satsningsområder er, men det er vigtigt, at det er en målrettet satsning på det, der kan give varige arbejdspladser, beskæftigelse med fremtid i.
Det er så regeringens opfattelse, at denne nationale indsats skal følges op på europæisk plan.
Regeringen arbejder med tanker om at følge dette op med en ambitiøs europæisk satsning på forskning, udvikling, uddannelse, investering i højteknologi, som kan iværksættes fra det tidspunkt, hvor EU's nye budget træder i kraft, altså fra 2007, gennem omprioriteringer på budgettet.
Det er vigtigt, at Europa anstrenger sig for at komme i front, når det gælder investeringer i højteknologi, når det gælder uddannelse, når det gælder forskning.
Ellers risikerer vi, at arbejdspladser flytter til USA og på sigt til Asien.
Derfor skal vi være bedre i Europa på det her område.
Man kan sige, at ligesom vi med stor succes har bygget et indre marked op, der giver fri bevægelighed for mennesker, varer, kapital og virksomheder, så skal vi nu bygge et indre marked op for forskning, udvikling og uddannelse, som kan bringe Europa i front.
Det kunne f.eks. være, at vi skulle fordoble den årlige satsning på forskning og udvikling fra de nuværende 30 mia. kr. om året til 60 mia. kr. om året på EU-plan og skaffe pengene ved omprioriteringer på budgettet, hvor der skal gennemføres landbrugsreformer i de kommende år og reformer af EU's strukturfonde.
Så en sådan satsning behøver ikke at betyde en forøgelse af budgettet, men det må være en omprioritering af budgettet med stærkere satsning på det med fremtid i.