runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-15:
Jeg vil da godt sige som en af dem, der har prøvet det kommunale selvstyre og har været med i det i mange år, at vi da klart har stor tillid til, at kommunalpolitikere rundtomkring i landet laver et godt stykke arbejde.
Men jeg vil godt have, at hr. Kim Andersen svarer på to spørgsmål
Det ene spørgsmål er: Hvis man har tre kommuner, der ligger rimelig tæt på hinanden og har samme handelsopland, og hvis den ene kommune så får lavet et ganske stort butikscenter i midten - de to andre ville også gerne have butikscentre, men der er ikke handelsgrundlag til det - hvilken frihed har de to andre kommuner så til at handle og sikre sig, at de får deres butikscenter?
Det andet spørgsmål er om det frie forbrugsvalg.
Hvis vi får en udvikling, hvor de store centre kommer til at dominere, ved vi, at så vil der være en del mindre butikker, der vil forsvinde.
Kim Andersen (V), 2001-03-15:
Det her er jo et rigtigt barn af Svend Auken, og det mærker
man jo, når ministerens velkendte temperament kommer op til overfladen.
Sådan er det.
Det er jo godt nok at kunne kende forskel på tingene. Ministeren siger, at loven har virket.
Ja, det har den langt hen ad vejen.
For den har stort set sat udviklingen på området i stå.
Hvad der ikke har kunnet realiseres af butiks- og varehusarrangementer de sidste par år her er utallige.
Ministeren snakker om alle de interesser, der er enige i den her forfærdelig bureaukratiske detailhandelslov fra 1997.
Han nævner en lang liste af organisationer.
Ja, ja.
Og så sandelig de eneste, der skulle være imod detailhandelsloven, var de virkelig store og stærke kapitalinteresser.
De rigtig grimme kapitalister, som hytter deres eget og lader Fanden tage den sidste.
Ja, ja, vi kender ministeren og ministerens politiske baggrund.
Men sig mig lige en ting: Hvad er det for nogle interesser, som ministeren fuldstændig lader hånt om, blæser
en hatfuld, og som måske i virkeligheden er noget af det, som ministeren en gang imellem kunne læse i nogle opinionsmålinger, hvis han studerede dem?
Det tror jeg i øvrigt han gør.
Det er det kommunale selvstyre.
Det er de mennesker, som sidder ude i kommunerne, som vælgerne har tillid til, som de forstår, som de ved kender deres by, deres problemstillinger.
Det er de interesser, det er de kræfter, som ministeren har sat skakmat, og som han på bedste ridefogedvis skøjter hen over.
Ja, ja.
Det er dog forunderligt.
Men måtte den dag snart komme, hvor der kan blive gjort op med dette tyranni. Til hr. Knud Erik Hansen ...
Allerførst vil jeg gerne sige tak til Kristeligt Folkepartis ordfører for den fulde tilslutning til indholdet i vores forslag, tak for det.
Det giver mig så også anledning til selv at få nævnt, at jeg har lovet CD og CD's ordfører, hr. Kalnæs, at meddele, at også CD tilslutter sig forslaget.
Hr. Kolstrup kunne heller ikke denne gang give os medvind, og jeg må indrømme, at jeg med den profil, som hr. Kolstrup søger at tegne for sit parti på miljøområdet, har lidt svært ved at se sagligheden i afvisningen, men well.
Altså man kan jo sige, at det ville være en formildende omstændighed, hvis ministeriets produktion af statistikken foregik meget hurtigt og mere professionelt end hos Danmarks Statistik, men det er jo ikke tilfældet.
Danmarks Statistik har en stor institutionel viden omkring statistik og en medarbejderstab, hvis professionalisme er tæt knyttet til hurtig levering af et godt og tilnærmelsesvis upolitisk resultat.
Ministerierne har uden tvivl også dygtige folk ansat, men erfaringerne viser tydeligt, at de ikke er nogen erstatning for en professionel institution, som er dedikeret til et bestemt formål.
Derfor ser vi, når det gælder levering
af neutrale, pålidelige statistikker på miljøområdet,
en selvstændig værdi i, at de laves uden for ministeriet i et miljø, i en institution, som har udarbejdelse af statistik som sit kerneområde.
Det er baggrunden for forslaget, og jeg synes, det havde været logisk, hvis også hr. Kolstrup kunne se fornuften heri.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-15:
Beklager, jeg var gået, det var dog kun midlertidigt.
Jeg vil gerne sige, at jeg kan tilslutte mig forslaget.
Jeg vil sige, at den del af Venstres ordførers ordførertale, der vedrørte forslaget, kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
Derimod mener jeg, at ordføreren sagde nogle andre ting, som jeg ikke kunne tilslutte mig, men den del, der var en argumentation for forslaget her, kunne jeg fuldt ud tilslutte mig.
Jeg synes, det var helt fint og udmærket, så vi er med på den her.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-15:
Jeg vil godt lige læse lidt højt fra forslaget, fordi jeg synes, det er det, der egentlig er det essentielle, det, der siger, hvorfor det er os næsten umuligt at sige ja til det. Der står her i bemærkningerne på side 3: »Intet lovforslag, der har miljømæssige konsekvenser, skal kunne vedtages, før der er foretaget en samlet vurdering og prioritering af indsatsen.
I denne prioritering kan også indgå forhold uden for Danmark, idet den mest bæredygtige løsning kunne være at finde i initiativer i Østeuropa eller i ulande ...« osv., og det handler altså om en gennemgang af miljøforslag og miljøhandlingsplaner, som man så skulle sætte i relation til alt muligt uden for Danmark.
Det lyder fuldstændig forkert, og det ville være et bureaukrati uden lige bare at få nogle indikatorer, hvor man kunne sammenligne, så vi kan heller ikke i år sige ja til det forslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Man kan vel næppe sige, at den radikale ordførers tale gav udtryk for progressivitet, visioner eller var fremadskuende, men måske kunne vi åbne lidt op for det i den debat, der kommer nu, så jeg vil godt spørge fru Vibeke Peschardt: Betyder det, at man skal tage de sætninger ud, som hedder, at man kan inddrage det, der er uden for Danmark?
Er det det, der skal til, for at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget? For jeg vil sige til fru Vibeke Peschardt, at de svar, der kommer her, vil vi bide meget mærke i, for vi er sådan set ude på at finde et flertal, og vi vil strække os meget langt.
Så hvis det er det, der skal til, for at fru Vibeke Peschardt kan støtte forslaget, så tror jeg allerede nu, jeg kan love, at så piller vi det ud.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fru Vibeke Peschardt, om det så er nok, eller om der er andet, som Det Radikale Venstre er faldet over.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-15:
Tak for tilbudet, men så kunne man jo begynde at flænse i forslaget her, så ethvert parti fik lov at pille lidt ud, og så ville det alligevel falde til jorden.
Vi synes ikke, den måde at lave miljøbæredygtighedsvurderinger på er den rigtige måde, og derfor afviser vi forslaget, også selv om de seks linjer kommer ud.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Jamen nu fik vi jo det med, at det ikke har noget at gøre med de linjer, som ellers havde den største betydning, som sådan set var den eneste anke, den radikale ordfører fremkom med under det første indlæg.
Men det var sådan set ikke det afgørende, det var en sætning, der kom med på sidelinjen. Nu er det selve substansen, og det er jo tankevækkende, at man skal høre, at det er Det Radikale Venstre, som over for OECD, over for FN, over for Brundtlandkommissionen, over for Det Økonomiske Råd vil sende det signal, at de indikatorer, man her beskriver, ikke er noget, De Radikale kan tage særlig alvorligt. Er det virkelig radikal politik, at de institutioners fremgangsmåde, der her er skitseret om, hvordan man kan lave bæredygtighedsvurdering, kan man feje af, som det blev gjort lige før fra fru Vibeke Peschardts mund heroppe, som sagde, jamen vi mener ikke, det er den måde, man skal lave det på. Jeg må sige, at det da kan undre mig, når det netop er de institutioner, der arbejder med bæredygtighed, der siger, at det er den måde, man skal gøre det på.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-15:
Jeg skal ikke forlænge debatten her med hr. Hans Christian Schmidt.
Jeg kunne også have holdt den tale, jeg holdt sidste år, hvor jeg sagde, at vi sådan set laver miljøvurderinger, der på en lang række områder er tilstrækkelige og på andre er utilstrækkelige.
Vi kan ikke lide det her, og vi mener, det er en bureaukratisk måde at gøre det på, og det er også at blande tingene sammen.
Altså ét er, hvad OECD og Brundtlandkommissionen og andre siger, det støtter vi fuldstændig.
Men det her beslutningsforslag støtter vi ikke, for vi mener ikke, at man nogen sinde kan nå frem til at få noget fornuftigt ud af det, og derfor siger vi nej til det.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Jamen det kan godt være, at fru Vibeke Peschardt ikke mener, der kan komme noget ud af det, men det er noget selvmodsigende at sige: Vi støtter disse tre organisationer, som har beskrevet, hvordan man skal lave bæredygtighedsvurdering.
Så stiller Venstre, et borgerligt parti, et forslag om, hvordan man skal lave det.
Bruger nøjagtig det, som er skrevet ned fra OECD og FN og Brundtlandrapporten, og så kan den radikale ordfører alligevel den kunst at sige fra talerstolen: Ja, vi er altså fuldstændig enige med de tre institutioner, og derfor er vi imod et forslag, som godt nok indeholder det, de tre institutioner siger.
Jeg må gå ud fra, at det så betyder, at det er de forkerte, der har fremsat det.
Men det er jo underligt, at det er den debat, vi får.
Det synes jeg er ærgerligt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-15:
I miljøpolitikken har vi ikke behov for at lave øget bureaukratisering.
Vi har derimod behov for så stor en enkelhed som muligt.
Hvis vi tager hele vores diskussion omkring vandmiljøet, så er den i meget, meget høj grad blevet matematiseret.
Man bygger på nogle store modeller, hvor man laver en lang række forudsigelser, og det er en meget lille indviet skare, der kan gennemskue den debat.
Derfor tror jeg, der er stort behov
for enkelhed i debatten omkring miljø.
Her kan man så sige, at der er gjort et forsøg på at præcisere bæredygtighedsbegrebet.
Der er også opstillet en lang række indikatorer, og isoleret set mener jeg ikke, man kan sige noget i forhold til disse indikatorer.
Der, hvor vandene skiller, er, hvad man især er interesseret i at sætte fokus på med hensyn til følgevirkningerne.
Det er nogle voldsomme ændringer i den trafikpolitik, vi fører.
Endelig er det selvfølgelig den samlede investeringspolitik.
Derfor er det, der er behov for at se på, hvad følgevirkningerne er af vores landbrugspolitik, trafikpolitik og den samlede investeringspolitik.
Det er væsentligt.
Jeg kan ikke se, at det her forslag kunne bruges til det.
Men det er da meget interessant at høre, hvad det overhovedet er for nogle motiver, der ligger bag det her forslag, hvor det er, man vil hen, ud over at man vil være agent eller sælge OECD-rapporter.
Der kunne man lave joint implementation, de trænger i øvrigt også til det.
Så kunne vi være lidt mere i fred herhjemme, og så kunne man prale med, at det var blevet lidt bedre dernede i disse gamle rumænske områder.
Så vores samlede konklusion er - jeg ved ikke, om det kommer bag på hr. Hans Christian Schmidt - at vi siger nej til forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Vi har jo set det ved flere lejligheder, f.eks. med grønne afgifter osv.
Det synes jeg ikke, vi skal gå ind i en lang diskussion om.
Men måske er der det håb for Enhedslisten, når vi diskuterer miljøet, at det alligevel en dag bliver sådan, at de er rede til at tage arbejdstøjet på og gå med frem.
Men jeg vil da spørge hr. Søren Kolstrup om det med at kunne gå ind og lave joint implementation: Hvordan kan hr. Søren Kolstrup da mene, at dette forslag skulle bane vejen for det? Det er da allerede sket.
Det er da allerede muligt at gå ind og lave kvotehandel.
Det er jo besluttet.
Så det er en alt for stor ære eller det modsatte at tildele beslutningsforslagene.
Det er jo noget, regeringen kan gennemføre.
Nej, det mit spørgsmål til hr. Søren Kolstrup ganske enkelt går på, er: Er hr. Søren Kolstrup enig i, at de indikatorer, der er stillet op af de tre institutioner - uden at hr. Søren Kolstrup behøver at sige, om han mener, beslutningsforslagene mener det, de skriver osv. - er velegnede, når man skal vurdere de forskellige forhold, der er beskrevet i beslutningsforslaget?
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-15:
Ja, der er ikke en eneste af de her indikatorer, som Enhedslisten har noget imod at anvende.
Det ville da i øvrigt også være forrygende mærkeligt, hvis Enhedslisten havde det. Hvem i denne her sal har noget imod disse indikatorer?
Jeg ved ikke, hvem det er.
Jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen, der har det.
Det har vi ikke, og jeg ved heller ikke, om det kommer bag på spørgeren.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-15:
Da dette her var på sidste år, undlod vi at stemme.
Om det var, fordi vi ikke havde nogen ordfører på den dag, eller om det var, fordi vi aldrig rigtig fik læst på det, det kan jeg såmænd ikke huske, men det kan jo ske i de små partier, det må vi jo indrømme.
Men nu har vi så fået læst på det, og jeg må indrømme, at så forandrer sagen sig lidt.
Jeg må sige, at der er lidt divergens mellem forslagsteksten, dvs. de otte linjer på forsiden og så de seks linjer, der står i tredjesidste afsnit på side 3. Jeg synes, det er pakket ind, men det er ikke pakket godt ind.
Nu har hr. Hans Christian Schmidt spurgt flere ordførere, hvad der skal til, og det kan jeg forholdsvis nemt beskrive.
Jeg er med, hvis de seks linjer bliver kortet ned til: »Intet forslag skal kunne vedtages, før der er foretaget en samlet vurdering og prioritering af indsatsen.«
Og så fortsætter det nede ved »Det økonomiske Råd ...« Så er vi med, ellers er vi imod.
Svend Auken (S), 2001-03-15:
Regeringen er enig med forslagsstillerne i, at den bekæmpelsesmiddelstatistik, vi producerer ligesom al anden statistik, skal være aktuel, korrekt og pålidelig.
Vi er af den opfattelse, at der inden for rammerne af samarbejdsaftalen mellem Miljø- og Energiministeriet og Danmarks Statistik produceres miljøstatistik af høj kvalitet, og jeg noterer mig, at begge parter er særdeles tilfredse med dette samarbejde.
Naturligvis er vi parate til undervejs i udvalgsarbejdet at diskutere alle relevante emner inden for statistik på miljøområdet, men vi mener ikke, der er noget nyt i det her forslag, som vi jo har behandlet tre gange tidligere her i Folketinget.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-15:
Der er noget, der hedder alle gode gange tre, men det gælder åbenbart ikke dette beslutningsforslag, som vi nu behandler for fjerde gang i Folketingssalen.
Vi er, som ministeren har nævnt, enige i de overordnede mål for bekæmpelsesmiddelstatistikken, og så meget mere forbløffende er det jo, at vi nu skal drøfte forslaget for fjerde gang, idet jeg har bemærket, at forslagsstillerne jo ikke direkte har overrendt Miljø- og Planlægningsudvalget med spørgsmål eller samråd.
Der har faktisk ikke været nogen behandling af de stillede spørgsmål.
Der er ingen ny argumentation i denne fremsættelse, så man kan sige, at der ikke er antydning af fugls føde i de fremførte påstande.
På den baggrund skal jeg henvise til de debatter, der har været de tre forudgående gange, hvor det er meget velbegrundet, hvorfor vi ikke ønsker at lægge statistikken om, så på det foreliggende grundlag skal jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-15:
Jeg skal ikke gå ind i de begrundelser - jeg har svaret på dem, da jeg var ordfører for 1 år siden - men blot spørge hr. Kim Andersen, om Venstre og de øvrige forslagstillere er opmærksomme på, at det i henhold til grundloven er statsministeren, der afgør, hvordan man skal fordele de forskellige områder.
John Vinther (KF), 2001-03-15:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Henriette Kjær, er forhindret i at være til stede under denne behandling, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremføre følgende: I Det Konservative Folkeparti synes vi, at det ville være helt naturligt at overflytte bekæmpelsesmiddelstatistikken til Danmarks Statistik, da de jo netop er eksperter i at føre statistik.
Det virker ulogisk, at vi i tilfældet med bekæmpelsesmidler lader Miljøstyrelsen have ansvaret for en statistik, da det dybest set ikke er styrelsens arbejdsområde.
Det har også vist sig, at der er en del problemer forbundet med, at bekæmpelsesmiddelstatistikken bliver lavet i Miljøstyrelsen
, fordi Miljøstyrelsen jo ikke er en fuldstændig uvildig, men derimod en aktiv medspiller i den offentlige debat og har en holdning til spørgsmålet om, hvor meget og hvordan man skal bruge bekæmpelsesmidler.
Desuden er statistikken længe undervejs.
Det tager ganske enkelt for lang tid, inden vi har de statistikker, der er nødvendige for at komme videre i processen.
Tiltroen til statistikken er ikke så god, som den kunne være, og det vil derfor være i alles interesse at flytte arbejdet til det mere uvildige Danmarks Statistik.
Det vil gøre statistikken mere troværdig, og den vil dermed danne et bedre grundlag for en saglig debat.
En hurtigere udarbejdelse af statistikken vil give politikerne et bedre og mere aktuelt grundlag at træffe beslutninger på, og alt tyder på, at Danmarks Statistik vil kunne løse opgaven mere effektivt.
På det grundlag anbefaler Det Konservative Folkeparti forslaget.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-15:
Efter vores opfattelse ville en gennemførelse af det forslag, vi behandler her,
Det drejer sig f.eks. om det at arbejde med mulighederne for substitution, altså at finde mindre skadelige alternativer til nogle af pesticiderne, og det drejer sig om nogle generelle problemstillinger med at sætte ind over for hjælpestoffer, som har hormonlignende effekt.
Så derfor ville konsekvensen, hvis man vedtog forslaget, enten være, at man opbyggede dobbeltadministration med stigende skattetryk til følge, eller at man svækkede miljøindsatsen, fordi man fik en lammet Miljøstyrelse, som ikke havde de nødvendige informationer til at varetage arbejdet, som den gør i dag. Jeg går ikke ud fra, at Venstre og de andre forslagsstillere med forslaget lægger op til et stigende skattetryk, og derfor må jeg konstatere, at uanset om det er det, der er hensigten eller ej, så ville konsekvensen af en vedtagelse af forslaget være en svækkelse af miljøindsatsen, og det kan vi selvsagt ikke støtte.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-03-15:
Dansk Folkeparti er med som forslagsstiller her, og med den forelæggelse, som Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, allerede har givet herfra, har vi kun fra Dansk Folkeparti korte bemærkninger til forslaget.
Vi vil sige det på den måde, at bemærkningerne i beslutningsforslaget taler et klart sprog.
Med Danmarks Statistik som producent af statistikken vil enhver tvivl om, hvorvidt der ligger en politisk dagsorden bag bekæmpelsesmiddelstatistikken, blive fjernet.
Og det giver jo i væsentlig grad en forbedring og en mere troværdig statistik.
Vi må også bemærke til forslaget, at finansieringen af ændringen allerede er overflyttet med de 5,5 mio. kr., så det skulle jo på ingen måde gøre det dyrere, som det måske er fremhævet herfra.
Men i det hele taget at overflytte til Danmarks Statistik, hvor det politiske ikke spiller ind, må jo være et skridt i den rigtige retning.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-15:
Vi kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Det kunne vi heller ikke sidste år, og der er ikke kommet noget som helst nyt frem, så vi afviser det.
Kim Andersen (V), 2001-03-15:
Ja, med hensyn til regeringspartierne og regeringens parlamentariske grundlag må man jo sige, at gode, saglige, velafbalancerede og velovervejede argumenter i denne sag jo er som at slå vand på en gås.
Det er nærmest blevet et princip grænsende til det religiøse, at man vil afvise vores forslag på det her område, et forslag, som i øvrigt er begrundet i et ønske om sund fornuft, rimelighed, troværdighed og det bedst mulige beslutningsgrundlag.
Venstre lægger stor vægt på det her beslutningsforslag
og principperne bag det.
Vi er kede af, at det ikke vinder større støtte, end tilfældet har vist sig.
Vi håber, der snart kommer en dag, hvor vi får lejlighed til at sætte det meget højt på dagsordenen.
Til socialdemokratiets ordfører: Jo, jeg er naturligvis bekendt med, at det er statsministeren, der afgør ressortfordelingen.
Det er jo sådan set også derfor, vi fremsætter et beslutningsforslag, så regeringen har mulighed for at forholde sig konkret til indholdet og tage bestik af det i fordelingen af ressorterne.
Og når samme ordfører snakker om genbrug, ja, så blot den bemærkning, at når man mener en ting, tror på den, så må man naturligvis blive ved med at forfægte sagen og synspunkterne.
Apropos genbrug synes jeg, vi i de her uger er vidner til en række dagbladsartikler med stort set enslydende indhold, men med forskellige socialdemokrater som afsendere og forfattere, så der kunne den socialdemokratiske ordfører for alvor tale om genbrug, men det er en anden sag. Jeg siger tak til hr. John Vinther, som naturligvis støtter forslaget, jeg siger tak til hr. Fauerholdt, som også støtter og som rigtigt påpegede, at pengene i og for sig er til stede med bevillingen på de 5,5 mio. kr. Dermed mener jeg også at have besvaret den væsentligste indsigelse fra hr. Jørn Jespersen fra SF, som var bange for, at det ville gå ud over den samlede miljøindsats med hensyn til økonomien i vores forslag.
Vores intention er ikke, at det forslag her skal indebære en forringet samlet miljøindsats, tværtimod.
Vores intention er, at vi har et bedre vurderingsgrundlag og et mere neutralt, sandt udgangspunkt for vurderingen af en stærk miljøindsats.
Fru Vibeke Peschardt bidrog ikke til debatten med mange argumenter, men konstaterede, at man ikke støttede forslaget; det tager vi så ad notam.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-15:
Jeg synes, vi er i en politisk situation i dag, hvor det er meget svært at finde ud af, hvad Venstre egentlig vil, og hvad de vil bruge en kommende regeringsmagt til.
Men på nogle områder toner Venstre rent flag, f.eks. inden for uddannelsespolitik.
Der ved vi, at de vil lægge karaktergennemsnit for de enkelte skoler ud på nettet, og her får vi nu at vide, at der skal laves radikale ændringer inden for statistikområdet.
Man kunne selvfølgelig spørge: Jamen er det ikke godt at leve i et samfund, hvor det er forskellige instanser, der tager sig af forskning og statistik, og at der, hvor vi har en interesse i at drøfte mere generelt, hvordan forskning tilrettelægges i det her samfund, ja, det er i, at man har en pluralisme, også offentlig pluralisme, inden for en given forskningsretning?
Altså det er ønskeligt, at der er forskellige selvstændige forskningsinstitutter, der kommenterer og bearbejder disse tal.
Det er altid ønskeligt i et samfund, men at selve statistikken ligger i Miljøstyrelsen: No problem.
Og derfor siger vi nej til forslaget her.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-15:
Det er helt fornuftigt, synes jeg, at fru Annie Lunde Hansen, hvis hun har kendskab til en rapport, som jeg ikke har kendskab til, og som jeg derfor hverken kan bekræfte eller afkræfte naturligvis, så spørger ministeren, om hun kender den, og om hun kan bekræfte eller afkræfte det.
Det synes jeg er aldeles fornuftigt, for fru Annie Lunde Hansen kan altså ikke forlange, at jeg skal stå her og bekræfte indholdet af en rapport, som hun har læst, men som jeg ikke har læst.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-03-15:
Nu vil jeg fortsætte, hvor hr. Erling Christensen sluttede, for det er jo ganske korrekt, som han siger.
Derfor nytter det nok heller ikke noget, at jeg beder hr. Keld Albrechtsen om at få et svar.
Jeg vil gerne have bekræftet her fra talerstolen i dag, og meget gerne også fra ministeren, om det er korrekt, at burhønsene havde mindre salmonellaprocent, efter at der var gjort alle mulige foranstaltninger, end de fritgående havde.
Jeg køber til hver en tid æg fra fritgående høns, men det er ikke korrekt, hvad hr. Keld Albrechtsen siger, så jeg vil gerne bede om, at ministeren her fra talerstolen bekræfter, at jeg har ret, for der er flere nede i salen, der har den samme indstilling.