runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2001-10-23:
Det kom slet ikke som nogen overraskelse, at Venstre ikke ville være med til de gebyrbelagte arbejdsmiljøtilsyn eller i det hele taget til arbejdsmiljøafgiften, for det er jo ikke noget, som Venstre har tilsluttet sig, når det drejer sig om på land, som hr. Kim Andersen så rigtigt sagde.
Men det betyder jo ikke, at man skal komme i den situation, at man skal have to sæt af regler.
Derfor kan jeg ikke rigtig se ideen i, at man skulle dele lovforslaget.
Det kan være, at man kan blive nødt til det, i det øjeblik man ikke kan skaffe det fornødne flertal.
Jeg går ud fra, at det samme flertal, som har vedtaget lovgivningen om tilsyn på land, også vil vedtage dette forslag her, for det kan vel ikke være rimeligt, at noget, man mener er godt på land, og som også kan være et godt incitament til søs, skal vi ikke vedtage.
Kim Andersen (V), 2001-10-23:
Jeg kan kun bekræfte den socialdemokratiske ordførers fremstilling af sagen, og spørgsmålet, han rettede til mig, må han jo i virkeligheden stille til forligskredsen bag det lovkompleks, som ligger til grund for dette lovforslag.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-10-23:
Ja, det var ministerens bemærkninger om den nye struktur:
Altså jeg skal ikke lægge skjul på, at når jeg trods de diskussioner, der har været, og de har været mange og undertiden også heftige, om den nye struktur alligevel hele tiden har fastholdt den model, som forhåbentlig nu bliver vedtaget, så er det simpelt hen, fordi jeg tror, at hvis Nordisk Råd skal have en berettigelse, så er det som et nyt instrument i en ny tid, hvor parlamentarikerne kan bruge Nordisk Råd som en mulighed for det grænseoverskridende samarbejde både til Østeuropa, til de baltiske lande, til Rusland og også de nordiske lande imellem. Men det her er jo ikke bare et spørgsmål om parlamentarikerne, det er også et spørgsmål om den politiske vilje blandt ministrene.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, når den danske samarbejdsminister her giver sit positive tilsagn, at det også forplanter sig i den danske regering, i den norske, i den svenske, den finske osv., at man altså også fra ministerside er klar over, at når man diskuterer miljøspørgsmål i Østersøregionen, så er det ikke bare et hjemligt spørgsmål med en enkelt lovgivning i det lokale parlament, så er det faktisk i mange tilfælde et grænseoverskridende spørgsmål, som vi naturligvis også må drøfte med andre.
Når man diskuterer kriminalitetsbekæmpelse, menneskehandel, hvidvaskning af penge osv., er det ikke bare en sag for erhvervsministeren i Danmark eller justitsministeren i Danmark, næ, så er det sandelig en sag, som f.eks. også vedrører parlamentsmedlemmer og ministre i andre lande omkring Østersøregionen.
Tilsvarende med energispørgsmål og en lang række andre spørgsmål, det uddannelsesmæssige, samarbejde med universiteter osv., vi kunne nævne en stribe af eksempler.
Det, jeg forsøger at sige, er: Nu håber jeg, at vi vedtager en ny struktur - vi har kæmpet for det.
Det lykkes forhåbentlig, men det er en struktur, som ikke bare er en udfordring for os politikere, som gør det mere spændende at være folketingspolitikere, skulle jeg sige, men også en struktur, som er en udfordring for ministrene til at tænke meget mere grænseoverskridende i fremtiden.
Marianne Jelved (RV), 2001-10-23:
Til hr. Frank Dahlgaard: Det er mig, der ikke kan læse mine papirer, for der står i mit papir, at det er aftalt, at erhvervsministeren besvarer mit spørgsmål i morgen.
Undskyld.
Men vi finder nok en anden anledning.
Til fru Dorte Bennedsen
: Tak for uddybningen af spørgsmål vedrørende lovvurdering.
Jeg var glad for den.
Til hr. Svend Erik Hovmand
bare denne bemærkning, og det var jo sådan set derfor, jeg alligevel synes, jeg måtte gå herop: Jeg synes ikke, det er fair at skabe et billede af, at vi aldrig nogen sinde før på regeringsniveau har tænkt grænseoverskridende.
Der ligger utrolig meget arbejde - det fremgår også af redegørelsen, det fremgår af det daglige nordiske samarbejde om energi, miljø, på et hav af områder.
Her tænker jeg så på både fagministerrådene og samarbejdsministerrådene, og set fra den vinkel er jeg enig i det, hr. Svend Erik Hovmand sagde.
Så vi tager fat, begge parter.
John Vinther (KF), 2001-10-23:
Det Konservative Folkeparti kan heller ikke støtte dette lovforslag, således som det foreligger.
I lighed med, hvad hr. Kim Andersen fremførte på vegne af Venstre, skal jeg også sige, at den del, der har at gøre med at sikre hjemmelsgrundlaget til implementeringen af de to EF-direktiver, har vi som sådan ikke noget problem med, men vi kan altså ikke støtte den del af det, der har med regeringens såkaldte incitamentspakke at gøre.
Den har vi hverken lod eller del i, og vi ønsker heller ikke at deltage
i implementeringen af denne lovpakke.
Jeg kan tilslutte mig hr. Kim Andersens ønske om at få opdelt lovforslaget i to.
Det burde vel i virkeligheden også være i regeringens interesse at få vedtaget den del af det, der har med sikring af hjemmelsgrundlaget for implementering af EF-direktiverne at gøre, med et så stort flertal som overhovedet muligt.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-10-23:
Da Socialdemokratiets ordfører på denne sag, hr. Bjarne Laustsen, ikke kan være til stede i salen på nuværende tidspunkt, skal jeg på Socialdemokratiets vegne udtrykke støtte til dette gode forslag, som jo har et dobbelt sigte, nemlig både et erhvervspolitisk sigte som led i strategi dk21 og kriminalitetsbekæmpelse, og det er jo ikke dårligt.
For det første handler det om at styrke aktiemarkedet ved hjælp af øget åbenhed og gennemsigtighed om selskabernes ejerforhold og dermed i virkeligheden også styrke investorernes mulighed for at få indsigt i det, der investeres i.
For det andet handler det om at skabe et redskab, som kan medvirke til at bekæmpe den økonomiske kriminalitet og give bedre opklaringsmuligheder og også bidrage til, at man kan bekæmpe spekulation eller svig med EU-midler.
Metoden hertil er at supplere det eksisterende offentlige selskabsregister i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen med oplysninger om ejer- og stemmeandele på 5 pct. eller mere i samtlige aktie- og anpartsselskaber, som er registreret i Danmark.
På den måde betyder lovforslaget også, at vi får udvidet Selskabsregistret på en sådan måde, at de danske regler faktisk bliver tilnærmet dem, man kender i de øvrige nordiske lande om åbenhed om ejerforholdene.
Lovforslaget har også den positive sideeffekt, at der kan gennemføres en forenkling i skattekontrolloven, og vi er jo altid glade, når vi kan lave forenklinger.
For at gøre det hele så simpelt som muligt med indberetningerne vil Internettet også blive taget i brug i denne sammenhæng, sådan som vi har gjort på en række andre felter, hvor der skal indberettes til det offentlige, for at gøre det så let som muligt for dem, der skal løse opgaven.
Det er selvfølgelig for at kunne gøre det så effektivt som muligt, også over for udenlandske ejere af selskaber, der er registreret i Danmark.
I Socialdemokratiet ser vi meget positivt på dette forslag.
Det burde være et forslag, der kan samle et bredt flertal, og i Socialdemokratiet bidrager vi gerne til en meget effektiv og hurtig udvalgsbehandling af forslaget.
Egil Møller (DF), 2001-10-23:
Disse tilsyn bør efter Dansk Folkepartis opfattelse være gratis og finde sted i tilknytning til den nugældende kontrol på arbejdsmiljøområdet inden for de såkaldte ISM-regler. Bestemmelserne om en generel skærpelse af kontrollen med udenlandske skibe kan vi støtte.
Vi ved af smertelige erfaringer, at de såkaldte flagstater ikke udøver samme kontrol med deres skibe som eksempelvis de europæiske nationer.
Denne del af lovforslaget får Dansk Folkepartis støtte.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-10-23:
Lovforslaget har som nævnt til formål at forbedre arbejdsmiljøet til søs og forbedre muligheden for at håndhæve arbejdsmiljøregler.
I henhold til forslaget er der altså tale om skibe, der i forbindelse med havnestatskontrol eller ved andre muligheder for inspektion har været i forbindelse med seriøse forhold på området, herunder alvorlige arbejdsulykker.
Så det er ikke bare taget ud af den blå luft.
Vi lægger også vægt på, at der indføres tilskudsordninger for de skibe, der har gjort en ekstra indsats på det her område, og det gør alt i alt, at vi kan støtte forslaget fra radikal side.
Jette Gottlieb (EL), 2001-10-23:
På vegne af vores ordfører, hr. Frank Aaen, skal jeg sige, at Enhedslisten støtter også forslaget, fordi vi opfatter, at det ligger i direkte forlængelse af de gennemførte ændringer i arbejdsmiljøloven, som vi selv var med til at vedtage sidste år.
Vi er med på, at arbejdsmiljølovens bestemmelser om en certificeringsordning ikke bare kan kopieres over til skibssiden, og at der skal udarbejdes et andet sæt regler
for, hvem der kan siges at have et særlig godt arbejdsmiljø.
Vi vil under udvalgsarbejdet gerne have uddybet og have spurgt ind til, hvordan de regler, der skal forhandles med erhvervets parter, bliver gode nok, og hvordan vi sikrer, at vi får opfyldt det ønske, vi har om at forbedre arbejdsmiljøet til søs.
Pia Larsen (V), 2001-10-23:
Venstre kan også støtte dette lovforslag om at udvide Erhvervs- og Selskabsstyrelsens selskabsregister med ejeroplysninger, og det kan vi med henvisning til den åbenhed og gennemsigtighed, der fremkommer.
Vi fortolker den lidt anderledes, end Venstre normalt gør, for vi taler normalt om åbenhed og gennemsigtighed, når der er tale om børsnoterede og rentenoterede virksomheder, og her er der jo tale om både privatejede aktieselskaber og anpartsselskaber.
Men ikke desto mindre er vi positive over for begreberne åbenhed og gennemsigtighed, idet vi bl.a. ser mulighed for, at man kan undgå en lang række dårlige eksempler på f.eks. konkursrytteri. Vi har også bemærket ønskerne om at gøre noget mere for at bekæmpe eller imødegå økonomisk kriminalitet, og det kan vi også støtte.
Høringssvarene har vi selvfølgelig også set igennem, og de er jo overvejende positive.
Der er dog enkelte indvendinger, bl.a. ønsker om en bagatelgrænse og nogle andre tidsfrister for indberetning.
Der er også nogle argumenter om administrative byrder, og det vil vi selvfølgelig undersøge lidt nærmere under udvalgsarbejdet.
Men vi mener nu ikke, at der kan komme væsentlige ændringer i forhold til det fremsatte forslag ud af arbejdet.
Det er jo sådan, at Internettet er en fordel for mange, og når oplysningerne allerede findes i selskaberne, er det altså et spørgsmål om at få indberettet disse oplysninger over Internettet, så de er offentligt tilgængelige.
Så vil jeg til gengæld gerne fremhæve, at vi taler jo altid meget i Venstre om administrative byrder, og dem ved jeg erhvervsministeren holder meget af.
Men her er jo netop en af de administrative byrder, som i modsætning til så mange andre, regeringen har lagt navn til, må være acceptabel og tålelig, både i karakter og i tidsforbrug.
Til sidst vil jeg gøre opmærksom på, at der er lavet en aftale med alle de øvrige nordiske lande undtagen ét om at udveksle økonomiske oplysninger.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, at der er et enkelt nordisk land, som ikke har ønsket at deltage i dette arbejde, og vi vil gerne opfordre erhvervsministeren til måske allerede i næste uge under Nordisk Råds session at forsøge at få dette sidste land med. Det er jo klart, at det vil gavne hele området, hvis alle landene i Norden kunne udveksle økonomiske oplysninger, og ministeren henviser også i lovforslaget til, at der nu bliver ensartede regler i de nordiske lande, så her kunne man måske lige give den en ekstra tand for at forbedre forholdene endnu mere. Venstre kan som sagt støtte forslaget, men vi vil selvfølgelig være interesserede i, hvad der sker under udvalgsarbejdet.
Dorte Bennedsen (S), 2001-10-23:
Det skal blive en meget kort anden omgang.
Med den bemærkning, hr. Frank Dahlgaard kom med, skal
Men ellers er det kun nogle korte kommentarer til det forslag, der blev stillet af hr. Kristen Touborg om en nordisk vurdering af lovforslag.
Jeg forstår godt ministerens lidt tøvende tilbageholdenhed.
Jeg kan sige, at systemet fungerer faktisk i Retsudvalget og i visse dele af indfødsretlovgivningen, og det skyldes selvfølgelig, at sådan noget som familielovgivning og den slags ting hænger nøje sammen, og at der er en gammel tradition for en fællesnordisk lovgivning på de områder.
Derfor vil jeg egentlig foreslå ministeren ikke at stille forslag om at sætte det i værk som en generel ordning, for jeg kan forestille mig masser af områder, hvor det, havde jeg nær sagt, ville være det rene spild af gode kræfter, men i stedet opfordre ministrene til at sikre, at man gør det dér, hvor det er relevant.
Så kan vi andre jo på parlamentarikersiden sørge for i de udvalg, hvor vi sidder, at få stillet de spørgsmål. Som sagt fungerer det helt, uden at vi behøver at gøre noget i Retsudvalget.
Dér, hvor det er relevant, fremgår det af bemærkningerne til lovforslaget, hvad regelsættene er, og hvor meget indflydelse de har haft på dansk side.
For min erfaring gennem mange år er, at på sådan et felt ageres der kun, når nogen skubber nogen bagi, og det kunne godt være, at man skulle gøre det over for de enkelte ministre.
Ole Sohn (SF), 2001-10-23:
I modsætning til Venstre og De Konservative interesserer SF sig en hel del for arbejdsmiljøet både til lands og til vands - og jeg havde nær sagt også i luften - og det gør vi ud fra den bevæggrund, at vi mener, at de personer, som bliver ramt af en arbejdsulykke eller nedslidning, rammes hårdt og urimeligt.
Men vi mener faktisk også af hensyn til dansk erhvervsliv og til det danske samfund, at det ikke er rimeligt, at vi bruger så mange milliarder kroner om året på at behandle folk, som er blevet slidt ned eller kommet til skade.
Jeg er glad for, at regeringen, Enhedslisten og SF i fællesskab kunne lave en incitamentspakke, og jeg er glad for, at den også kan være gældende til søs, fordi det er et af de områder, hvor vi desværre ser mange arbejdsulykker.
Derfor er jeg glad for, at vi også får gennemført incitamentspakken her, sådan at vi på den måde kan være med til at nedbringe de omkostninger, der er for den enkelte, for erhvervet og for samfundet, og det gør man ved at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-23:
Jeg er da glad for at høre, at ministeren og jeg mødes i morgen i spørgetiden, for det troede jeg ikke.
Jeg har stillet et onsdagsspørgsmål til ministeren for nordisk samarbejde om, hvad regeringen agter at gøre for at samordne reglerne om skat, pension og sociale ydelser, så man kan få Øresundsregionen integreret.
Der er jo store problemer her.
Så blev jeg ringet op fra ministeriet, som sagde, at det ville man gerne have erhvervsministeren til at svare på, og det var jeg lidt ked af, for det var ministeren for nordiske anliggender, jeg ville snakke med.
Men efter pres gav jeg mig
selvfølgelig, så jeg troede jo, det var erhvervsministeren, jeg skulle møde i morgen.
Men nu hører jeg, at det alligevel er ministeren for nordiske anliggender, og det er jeg glad for.
Arne Rolighed (S), 2001-10-23:
Der eksisterer i øjeblikket et sundhedsberedskab, der omfatter både lægemiddelberedskabet, det civile beredskab og sygehusberedskabet.
Det nye, vi nu arbejder med på baggrund af den retningslinje, vi får fra en tværfaglig gruppe, der ser på det biologiske billede, er, at vi indarbejder den biologiske dimension i vort sundhedsberedskab.
Jeg vil meget gerne snarest muligt fremlægge et samlet sundhedsberedskab også for Folketinget og Folketingets Sundhedsudvalg.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-23:
Vi har netop hørt nu her, at WHO overvejer at opfordre
verdens regeringer til at forstærke deres reservelagre af koppevaccine.
Ligeledes overvejer myndighederne i Italien og i USA, og også i Sverige har vi hørt i dag, at vaccinere deres befolkninger.
Jeg vil godt lige høre: Har sundhedsministeren tænkt på, at vi skal speede op på det her område i Danmark, og har man så et beredskab, der gør, at man hurtigt kan gå i gang?
Hvor hurtigt er det, man eventuelt kan gå i gang her i landet?
Pernille Sams (KF), 2001-10-23:
Dette lovforslag bygger på et grundsyn om, at de informationer, som allerede i dag stilles til rådighed for Erhvervs- og Selskabsstyrelsen vedrørende hvem, der har ejerskab på 5 pct. og derover i selskaber, nu også skal kunne komme til offentlighedens kendskab.
Der er tale om oplysninger, som allerede er tilgængelige for myndighederne, og som virksomhederne altså allerede nu indberetter.
Spørgsmålet er, hvem der skal have adgang til information om disse forhold, og om en offentliggørelse af disse ejerforhold kan være med til at modvirke økonomisk kriminalitet, som regeringen oplyser.
Vi har en vis mistanke
om, at regeringen nok så meget er drevet af et ønske om at give efter for dyrkelse af almindelig nysgerrighed og langtfra kun af ønsket om bekæmpelse af økonomisk kriminalitet. Men vi vil vurdere forslaget positivt, og medmindre der kommer særlige, nye oplysninger frem i løbet af udvalgsarbejdet, som rykker vores opfattelse, vil vi stemme for det.
Arne Rolighed (S), 2001-10-23:
Det er min forventning, at når testen er afsluttet på Seruminstituttet, så har Danmark i betragtning af sin størrelse formentlig det relativt største lager af koppevaccine blandt de lande, som vi har kendskab til.
Med hensyn til det behov, der måtte vurderes at være, hvad enten det er vaccinationsprogrammer til nøglepersoner, eller det er kraftige anbefalinger, også ført frem af WHO, af, at vi sætter vaccinationsprogrammer i gang igen, så må vi i samarbejde med vore producenter forsøge at få bygget de lagre op, der er nødvendige.
Vi kan ikke trylle fra den ene dag til den anden.
Men der skal ikke være tvivl om, at regeringen tager det her biologiske beredskabsarbejde alvorligt.
Uanset om vi snakker miltbrand, kopper, pest eller andre trusler, skal vi have en hurtig indsats, en hurtig behandling, og vi skal have de nødvendige lagre og stille med vore eventuelle vaccinationsprogrammer.
Men som nævnt i mit indledende indlæg skal vi passe på ikke nu på det her koppeområde at provokere vaccinationsprogrammer frem, der kan vise sig at blive mere farlige, end godt er.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-10-23:
Jeg vil bare spørge ministeren: På hvilket tidspunkt kan regeringen fremlægge en plan for beredskabet på sundhedsområdet?
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-23:
Hr. Svend Erik Hovmands ros af ministeren er måske nok berettiget, men jeg føler ikke i det omfang.
Det var påfaldende, så meget ros ministeren fik for sin store indsats for det nordiske samarbejde.
Og har ministeren nu prioriteret det nordiske samarbejde så højt, må jeg spørge hr. Svend Erik Hovmand om, eller vender blikket hele tiden mod Bruxelles?
Er hr. Svend Erik Hovmand klar over, hvor stort statstilskuddet til Foreningen Norden er her i Danmark, i forhold til hvad statstilskuddet er til Foreningen Norden i Sverige, i Norge, i Finland og i Island?
Det er helt i bund.
Vi ligger på det halve af, hvad svenskerne kører med, og på en tiendedel af, hvad islændingene kører med eksempelvis.
Det er da ikke udtryk for en høj prioritering fra regeringens side af det nordiske.
Men måske ligger forklaringen i, at hr. Svend Erik Hovmand er medlem af et parti, der prioriterer det nordiske akkurat lige så højt som regeringen: langt, langt efter EU.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-10-23:
I snart 50 år har vi samarbejdet om en løsning af disse fælles problemer, og vi troede faktisk, at den hellige grav var vel forvaret - eller det gjorde mange.
Vi var nogle stykker, der advarede, adskillige år før broen blev en realitet.
Men hvad skete der, da broen blev åbnet?
Så væltede det jo ud med problemer.
Ingen gjorde rigtig noget ved det bortset fra én person, som virkelig tog vores henvendelse alvorligt, og det synes jeg der er grund til at give et skulderklap for ved denne lejlighed.
Med hensyn til støtten fra regeringen til Foreningen Norden: Vi har jo en ganske anderledes tradition for frivilligt arbejde i Danmark, og Foreningen Norden er jo en
af de største organisationer, vi overhovedet har.
Hvis hr. Frank Dahlgaard mener, at organisationernes overlevelse er et spørgsmål om støtte, så har vi en forskellig opfattelse af den sag.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-23:
Meningen er jo ikke at forlænge debatten så meget på det her punkt, men der ligger jo alligevel noget i den meget markante ros, der ligesom bare blev ved med at komme.
Vi har jo et fælles nordisk kulturgrundlag, som vist også gælder det med det frivillige.
Så der er ikke nogen forskel på det område med hensyn til Sverige, Norge, Danmark, Island og formentlig også Finland.
Og vi ligger helt i bund med hensyn til støtte.
Det har også givet sig udtryk i, at der før var en større bemanding f.eks. på den danske ambassade i Island.
Den er nu reduceret.
Den danske ambassade i Island er den mindste af de nordiske ambassader i Reykjavik.
Det er ikke udtryk for en høj prioritering fra denne regerings side af det nordiske
; man vender ryggen mod det nordiske og kigger mod Bruxelles. Desværre har jeg også den opfattelse, at det gør hr. Svend Erik Hovmands parti også.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-10-23:
Jeg vil gerne takke hr. Kristen Touborg for bemærkningerne, og jeg er faktisk meget enig i behovet for at sikre en koordinering også med de enkelte nordiske parlamenter.
Det er derfor, at Nordisk Råds Præsidium løbende har været i dialog med de nordiske landes parlamenter og deres formænd og i virkeligheden orienteret dem om hvert skridt, der er taget omkring denne her nye struktur.
Så for dem kommer det ikke som nogen overraskelse.
Jeg tror også, at for de enkelte partigrupper og partigruppeformænd vil det være en dejlig fornyelse i det internationale samfund at få et redskab, så man er i stand til hurtigt og effektivt at kunne etablere et samarbejde på tværs af grænserne og uafhængigt af allianceforhold.
Hvis man eksempelvis sætter terroristbekæmpelse på dagsordenen, eller hvis man sætter miljø på dagsordenen, har man så en mulighed for her at sige, at nu sætter Nordisk Råd altså det på dagsordenen, og så indkalder man ordførerne, som har med det emne at gøre, drøfter en fælles aktionsplan og går hjem i sine parlamenter og får den realiseret.
Jeg synes, det er en unik model, en løsning, som jeg håber vi får meget glæde af, og jeg er meget enig i bemærkningerne fra hr. Touborg om, at det selvfølgelig er noget, der skal sikres en ordentlig koordinering.