runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2004-01-29:
Nu er der jo mulighed for at indklage de afgørelser, som
bliver truffet.
Det, vi er usikre på med det her forslag, er spørgsmålet, om der rent faktisk er et tilstrækkelig klart grundlag for de beslutninger, som skal træffes i fremtiden.
Dernæst mener vi også, at det vil være gavnligt for kriminalforsorgen, for stemningen i kriminalforsorgen, særlig mellem de ansatte og de indsatte, at der blev lagt en lynafleder ind, for vi synes rent faktisk, at det beslutningsgrundlag, som ligger her, ikke er fuldstændigt og ikke er tilstrækkeligt.
Vi mener, at der er fremført så mange argumenter for, at der vil kunne skabes en voldsomt stor usikkerhed i kriminalforsorgen, at vi mener, at en domstolsprøvelse kunne være en mulighed for at løse de problemer, der er påpeget.
Det, vi som sagt er bekymrede for her, er, om grundlaget er i orden for, at man lægger nogle ret afgørende beslutninger over i kriminalforsorgens hænder, som vi mener vil have potentiale til at skabe meget stor usikkerhed i kriminalforsorgen.
Der står jo i lovforslaget, at det også med tiden skal være de enkelte institutionsledere, som skal træffe de her beslutninger.
Og der er der fra nogles side givet ret kraftigt udtryk for, hvilken usikkerhed de vil skulle træffe de her beslutninger med.
Det synes vi blot at man bør lytte til i regeringen, og vi synes, at man bør overveje at tage den her model til sig.
Som sagt synes vi, at det i princippet er o.k., at vi kan få flere mere fleksible muligheder for prøveløsladelse.
Men beslutningsgrundlaget skal være i orden, og vi synes, det ville være gavnligt, når den endelige beslutning træffes, at der bliver lagt mulighed for en domstolsprøvelse ind.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-29:
Regeringen vil forenkle selskabslovene, så reglerne bliver lettere at administrere og så lette som overhovedet muligt.
Forslagene skal komme den teknologiske og også den internationale udvikling i møde.
Forslagene skal desuden sikre, at forældede regler fjernes, så der ikke ligger unødvendige bindinger på danske selskaber.
De mest betydningsfulde dele af forslaget er muligheden for uddeling af ekstraordinært udbytte, muligheden for at afholde skriftlige bestyrelsesmøder og afskaffelse af bopælskravene til bl.a. bestyrelsesmedlemmer i aktieselskaber.
Forslagene blev meget positivt modtaget i høringen.
Forslaget er desuden blevet positivt modtaget af erhvervslivet, som blev spurgt direkte til råds i et testpanel bestående af 348 aktie- og anpartsselskaber.
Forslaget skal først og fremmest sikre erhvervslivet øget fleksibilitet.
For at give selskaberne mulighed for at sammensætte den bedst mulige ledelse foreslås det at ophæve kravet om, at bl.a. direktører og mindst halvdelen af bestyrelsesmedlemmerne skal have bopæl her i landet.
Jeg har noteret mig, at to af ordførerne har været lidt betænkelige ved den del af forslaget.
Der er jo altid fare for misbrug, men man skal også tænke på, at borgere fra EU og EØS-lande jo i dag har mulighed for både at stifte og lede selskaber fra udlandet, uanset hvor de er bosat.
Det er jo bl.a. i den henseende, at vi har set på det.
Men det er klart, at vi selvfølgelig også vil bruge udvalgsbehandlingen til at se på den problemstilling, som både SF og Socialdemokratiet har påpeget her under førstebehandlingen. Med forslaget om fleksible regler for afholdelse af bestyrelsesmøder får bestyrelsen nu mulighed
for skriftligt at behandle nærmere afgrænsede bestyrelsesanliggender, f.eks. via e-mail.
Det letter bestyrelsens arbejde, bl.a. fordi rutineprægede sager kan afvikles uden unødvendige rejseafgifter og et for stort tidsforbrug.
Forslaget om mulighed for ekstraordinært udbytte efterkommer også et ønske fra store dele af dansk erhvervsliv.
Det foreslås, at aktionærerne på selskabets generalforsamling kan give bestyrelsen bemyndigelse til at beslutte ekstraordinær uddeling af udbytte, dvs. på et andet tidspunkt end i forbindelse med den ordinære generalforsamling.
Forudsætningen for den uddeling er selvfølgelig, at der er tilstrækkelige midler hertil. Jeg vil sige tak for den positive modtagelse, forslaget har fået, og jeg ser frem til en positiv udvalgsbehandling.
Pernille Falcon (EL), 2004-01-29:
Formålet med forslaget er at gøre livet let for erhvervslivet.
Det formål forfølger regeringen normalt uden at tage særligt hensyn til offentlighedens og de offentlige myndigheders mulighed for at kontrollere, hvad der foregår, og det findes der også eksempler på i det her lovforslag, selv om de fleste af ændringerne er lettelser for erhvervslivet, som ikke har betydning for andre. For det første er der forslaget om at ophæve bopælskravet for stiftere og bestyrelsesmedlemmer, repræsentantskab, direktører, filialbestyrere og likvidatorer.
Om det forslag siger Foreningen af Statsautoriserede Revisorer bl.a., at der vil være en stigende risiko for økonomisk kriminalitet ved ophævelsen af bopælskravet for likvidatorer.
Det bliver understreget i høringssvaret, at der er risiko for, at en uønsket person i udlandet kan udlodde hele selskabskapitalen som ekstraordinært udbytte.
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet har samme kritik af dette element i forslaget.
Særligt peger Statsadvokaten på risikoen for, at der reelt er tale om opdigtede personer, som overtager disse funktioner.
Kreditorernes mulighed for at sikre sig deres penge forringes altså, og det indrømmes da også i lovforslagets bemærkninger, hvor det anføres, at forslaget ikke forventes at medføre væsentlige forringelser på området.
Det synes Enhedslisten ikke lyder særlig betryggende.
Det fremgår også af Foreningen af Statsautoriserede Revisorers høringssvar, at risikoen for økonomisk kriminalitet øges yderligere, hvis ophævelsen af bopælskravet ses i sammenhæng med forslag om, at bestyrelsen skal have mulighed for ekstraordinært at uddele udbytte.
Enhedslisten kan ikke støtte denne forrykkelse af magten fra generalforsamling til bestyrelse.
Alt i alt lykkes det heller ikke denne gang regeringen at gennemføre lettelser for erhvervslivet uden også at tilføre en lang række negative konsekvenser.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Naser Khader (RV), 2004-01-29:
Regeringen vil med dette lovforslag reducere erhvervslivets administrative byrder, så det bliver lettere at være virksomhed.
Det er noget, der falder i tråd med Det Radikale Venstres erhvervspolitik, og i udgangspunktet er vi meget positive.
Den første del af dette arbejde bestod i vedtagelsen af L 45 fra forrige folketingssamling, som bl.a. gav de danske selskaber mulighed for at gennemføre elektroniske generalforsamlinger og foretage spaltninger af anpartsselskaber.
Regelforenkling skal bidrage til at gøre reglerne så lette som muligt at administrere for erhvervslivet.
Forslaget skal herudover sikre, at utidssvarende regler fjernes, så der ikke ligger unødige bindinger for danske selskaber.
Jeg vil ikke gå i detaljer med resten af lovforslaget, men generelt er vi positive.
Vi hæfter os ved, at høringssvarene generelt er positive over for lovforslaget.
Vi er dog noget enige med den socialdemokratiske ordfører og SF's ordfører i, at det er mange elementer på en gang, man vil behandle.
Men disse forbehold skal vi se på under udvalgsarbejdet.
Men alt i alt er vi positive.
Ole Sohn (SF), 2004-01-29:
Det synes jeg er en uskik.
Der kan være tilfælde, hvor der er flere ting, der er meget sammenlignelige, og hvor der er en vis ræson i det, men jeg synes, det er en uskik, at så mange elementer bliver blandet sammen i én lov.
Så hr. Frode Sørensens bemærkning om bunkebryllup var sådan set meget rammende og præcis.
Jeg vil gerne sige, at SF går meget ind for at forenkle regler, gøre dem mere forståelige, gøre dem mere smidige, sådan at det bliver lettere at agere for borgere og for erhvervsliv.
Men vi synes, der er et element, som er noget betænkeligt, i alt fald hvis man knytter an til høringssvarene.
Der vil jeg sige, for at det ikke skal blive en gentagelse af den forrige ordførertale, hvor jeg var enig med Det Konservative Folkeparti, at det er jeg ikke i denne her sammenhæng, for det, at man ophæver bopælspligten, kan jeg godt forstå ud fra nogle rationelle grunde - der kan være e-mail i bestyrelsesmøder, man kan bo forskellige steder i verden - men det, der er helt afgørende, er jo, at man ikke kommer i en situation, hvor man, fordi man har ophævet bopælspligten, gør det vanskeligt, måske umuligt, for Bagmandspolitiet på en effektiv måde at gå ind og efterforske økonomisk kriminalitet.
Det er jo en af de ting, som er gået igen i flere af høringssvarene, at her er der et problem.
Derfor synes jeg, det er lidt betænkeligt, at man siger, at forenkling af reglerne og smidighed i reglerne altså går forud for den sikkerhed, vi som samfund må have mod økonomisk kriminalitet.
Derfor er det i hvert fald en af de ting, som vi mener der skal om ikke dyrkes så bores i under udvalgsbehandlingen.
Så vi er positive over for de forenklingstiltag, der ligger i det, men vi er meget kritiske over for de bemærkninger, der står om bopælspligten.
Inden vi kan melde positivt ud, skal det i hvert fald afklares grundigt under udvalgsarbejdet. Skal jeg give regeringen en melding om, hvor vi står, så er vi i partiet meget kritiske.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-29:
Dansk Folkeparti vil følge regeringen helt til dørs i deres målsætning om at reducere de administrative byrder for dansk erhvervsliv.
Derfor støtter vi i udgangspunktet også dette lovforslag.
Det indeholder en række tiltag, der ligger fint i tråd med Dansk Folkepartis erhvervspolitik.
Først og fremmest vil ophævelsen af bopælspligten kunne sikre, at danske aktieselskabers bestyrelse kan virke optimalt og professionelt.
Tiltaget vil forbedre incitamentet for udenlandske investeringer, og det mener vi i Dansk Folkeparti er ganske glimrende.
I vinteren 2003 støttede Dansk Folkeparti her i salen lovforslaget, der forbedrede aktiekulturen i Danmark.
Heri var bl.a. regelsæt, der muliggjorde, at generalforsamlinger kunne afholdes elektronisk, derfor finder vi det helt naturligt, at man nu går skridtet videre og åbner op for, at aktieselskabers bestyrelse fremover skal kunne behandle visse afgrænsede spørgsmål pr. e-mail.
De ændrede regler for udbytte fremstår også som ganske fine.
Det giver mening, at generalforsamlinger kan give bestyrelsen bemyndigelse til at udbetale udbytte på andre tidspunkter end ved den ordinære generalforsamling.
Muligheden for at udbetale udbytte i selskaber under likvidation ønsker Dansk Folkeparti også at støtte.
Det ønsker vi at kigge nærmere på under udvalgsarbejdet.
Dansk Folkeparti finder, at ophævelsen af overkursfonden vil påvirke den danske konkurrenceevne og kan gøre investeringer i danske aktieselskaber betydelig mere attraktive, og derfor synes det er fornuftigt at lade kapitaltilstrømning i form at overkurs overgå til en fri reserve.
Vi har noteret os, at man dermed gør regelsættet ensartet i forhold til loven om anpartsselskaber.
Men med hensyn til digitalisering kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget i dets ordlyd.
I bemærkningerne til forslaget
står der, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen får hjemmel til at bestemme, at anmeldelse og registrering skal ske digitalt.
Dansk Folkeparti mener helt grundlæggende ikke, at man igennem den slags krav skal pådutte selskaberne en investering i it og internet.
Digitalisering er en god ting og kan i sidste ende spare det offentlige og virksomhederne en del penge.
Det erkender alle inklusive virksomhederne selv.
Derfor vil virksomhederne helt automatisk finde ud af dette.
Men principielt skal det være muligt at indberette på papir, og derfor vil Dansk Folkeparti kræve ordlyden ændret til »kan«.
Med det ser Dansk Folkeparti frem til det videre udvalgsarbejde.
Frode Sørensen (S), 2004-01-29:
Midt i 1950'erne var der en populær musicalfilm, som hed: »Syv brude til syv brødre«.
Det er noget lignende, økonomi- og erhvervsministeren lægger op til med det her lovforslag, for som i filmen handler det om at arrangere et bunkebryllup. Ministeren vil så at sige på tværs overføre en række enslydende regler til en række eksisterende love for at fremme en tilsvarende administrativ lovgivning, og det sker for at opfylde regeringens nyeste mål om at forenkle regler og dermed lette erhvervslivets administrative pligter i forhold til det offentlige.
Det vil vi gerne hjælpe regeringen med, så regeringen kan føre den linje videre, som den tidligere SR-regering lagde for et par år siden.
Nogle af disse er mest bestemt af den it-udvikling, som har fundet sted, siden disse love sidst blev revideret.
Det drejer sig om at give bestyrelser mulighed for at afvikle bestyrelsesarbejdet skriftligt via e-mail og om bestemmelsen om digitalisering af anmeldelse og registrering af selskabsoplysninger.
Vi er helt enige i, at enhver lovgivning løbende skal efterses, så den giver mulighed for at udnytte it-mulighederne, og ser derfor disse ændringer som rent tekniske tilpasninger til det 21. århundredes udvikling.
De resterende dele af forslaget skal åbenbart tage hensyn til den stigende internationalisering, som f.eks. ophævelse af bopælskravene, hvor tilsvarende regler allerede er bortfaldet for anpartsselskaberne.
Men jeg vil sige, at vi ønsker at forhindre, at ophævelse af bopælskravet kan bruges uhensigtsmæssigt, som f.eks. til selskabstømmeraktivitet, og vi vil under udvalgsarbejdet søge at sikre os, at eksempelvis Bagmandspolitiets muligheder for at udforske økonomisk kriminalitet ikke bliver udhulet med dette forslag.
Så ønsker regeringen også at åbne mulighed for, at selskaberne kan udbetale ekstraordinært udbytte, hvis midlerne er til stede.
Der synes jeg selvfølgelig, at det er en god ting, at midlerne skal være til stede, hvis man skal gøre det.
Her er der jo i høringssvarene meget brede reaktioner, så det må vi vel også have kigget lidt på under udvalgsarbejdet, og ikke mindst ønsker vi fastslået, om virksomhederne vitterlig har brug for denne bestemmelse, samt om, hvorvidt det ekstra udbytte skal sættes i skat på samme måde som ordinært udbytte. Til de øvrige dele af forslaget kan jeg kun på dette tidspunkt sige, at vi vil vurdere deres nytte enkeltvis i lyset af de meget omfattende kommentarer, der er faldet i høringsperioden.
Det er også lidt karakteristisk for ministeriets kommentarer til høringssvarene, at næsten uanset hvilken retning høringssvarene går i, ja, så tager ministeriet det til indtægt for forslagene. Socialdemokraterne vil på den baggrund forbeholde sig ret til at tage stilling i hver enkelt sag, og vi forventer, at vi kan få besvaret vores spørgsmål fornuftigt og grundigt under udvalgsarbejdet.
Søren Gade (V), 2004-01-29:
Faktisk er det på 118 sider inklusive bemærkningerne, men jeg vil alligevel trække nogle af hovedelementerne i lovforslaget frem.
Der bliver mulighed for at udlodde
ekstraordinært udbytte på et andet tidspunkt end ved generalforsamlingen
, og det imødekommer et stort ønske fra erhvervslivet, idet erhvervslivet har fremført, at selskaber, der skal indgå i omstruktureringer eller salg, har behov for at kunne tilpasse de likvide midler i selskabet.
Det skal understreges her, at forudsætningen selvfølgelig er, at der er tilstrækkelige midler i virksomheden.
Det gælder også for muligheden for udbetaling af udbytte
Der gives mulighed, jævnfør det nye lovforslag, for udbetaling af udbytte til aktionærerne
, idet selskaber under likvidation jo er fuldt ud likvide og i stand til at indfri kreditorernes krav. Fleksible regler for afholdelse af bestyrelsesmøder imødekommer også et stort ønske fra erhvervslivet.
Det foreslås i lovforslaget, at bestyrelsen får mulighed for ved skriftlige bestyrelsesmøder at behandle og træffe beslutninger i nærmere afgrænsede bestyrelsesanliggender.
Det kunne f.eks. foregå via e-mail.
Det ville lette en bestyrelses arbejde, fordi der kan ske en mere fleksibel behandling af rutineprægede sager i den enkelte bestyrelse.
Også ophævelse af bopælskravet er en modernisering og sker efter ønske fra erhvervslivet, idet virksomhederne nu får mulighed for at sammensætte den bedst mulige ledelse, idet lovforslaget ophæver kravet om, at direktører og mindst halvdelen af bestyrelsesmedlemmerne skal have bopæl her i Danmark.
Der er andre forskellige præciseringer og forbedringer i lovforslaget, men en, som jeg også vil fremhæve her, er, at der i lovforslaget gives lovhjemmel til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen til at bestemme, at anmeldelser og registreringer af oplysninger om selskaber alene skal ske elektronisk.
Det er vigtigt at understrege, at ved at give den hjemmel vil man på sigt kunne opnå væsentlige
administrative fordele, ikke alene for de virksomheder, som har oplysninger til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, men også for Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Man kan sige, at hjemmelen simpelt hen er nødvendig, hvis man skal høste den fulde gevinst af den stigende digitalisering, man ser inden for det offentlige og så sandelig også i det private erhvervsliv.
Det er i overskrifter nogle af de vigtigste punkter i det fremsatte lovforslag.
Jeg vil i øvrigt også bemærke her, at høringssvarene til lovforslaget er overvejende positive.
Jeg skal afslutningsvis meddele, at Venstre støtter lovforslaget og regeringens arbejde for at gøre det lettere at drive virksomhed i Danmark.
Vi ser lovforslaget som et vigtigt skridt i denne proces.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-29:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for en positiv modtagelse af forslaget.
Jeg synes faktisk også, at vi her fra Folketinget skylder at sige tak både til rejsebranchen og til Forbrugerrådet, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at den løsningsmodel, som bl.a. ligger nu her i lovforslaget, jo er en model, som både rejsebranchens organisationer og Forbrugerrådet har tilsluttet sig.
Vi må jo også sige, at forslaget under høringen har fået en positiv modtagelse, så jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-29:
Vi støtter også mulighederne for forbedring af tilsynet.
Vi mener også, at især de små bureauer vil blive ramt.
Det kan selvfølgelig synes rimeligt nok, når man tænker på, at det også er de små bureauer, der repræsenterer de fleste konkurser.
Men selv blandt de små er der sunde foretagender, og det er jo ikke sådan, at de store bureauer ikke koster Rejsegarantifonden penge.
Kristendemokraterne vil derfor under udvalgsarbejdet være optaget af, om regeringen med lovforslaget har fundet den rigtige balance mellem på den ene side at sikre, at der bliver ryddet op i rejsebranchen, og på den anden side, at små bureauer ikke rammes uforholdsmæssigt hårdt af forslaget.
Naser Khader (RV), 2004-01-29:
Jeg skal forsøge at gøre det kortere end hr. Ole Sohn.
Vi synes, det er et godt lovforslag.
Det er påkrævet med de ændringer, der er kommet for at give Rejsegarantifonden bedre muligheder for at stille de useriøse rejsearrangører til ansvar.
Så vi støtter forslaget.
Ole Sohn (SF), 2004-01-29:
Ja, man bliver overrasket indimellem, så jeg skal gøre det meget kort her.
Vi synes, at forslaget indeholder mange positive ting, som bl.a. medvirker til at styrke forbrugernes interesser, og det er jo altid noget, der står vores hjerte nært, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-29:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hendes og den konservative folketingsgruppes vegne sige følgende: Baggrunden for lovforslaget er jo to konkurser i sommeren sidste år, som satte fornyet fokus på Rejsegarantifondens manglende mulighed for at gribe ind over for rejsearrangører, der driver virksomhed på et uforsvarligt grundlag og dermed øger fondens risiko for tab. Ikke alene er det selvfølgelig uheldigt, at fonden lider store tab, når en rejsearrangør går konkurs, men det er også meget, meget ubehageligt for de gæster, som enten mister den rejse, de allerede har forudbetalt, eller bliver efterladt på et hotel i udlandet og har store problemer med at komme tilbage.
Alt dette bidrager til at skade rejsebranchens generelle renommé.
Derudover er formålet at sikre en bedre proportionalitet mellem det enkelte selskabs garantistillelse og fondens potentielle tab, hvis selskabet skulle gå konkurs.
Vi kan altså støtte forslaget, som forhåbentlig vil bidrage til at give de mange rejseglade danskere inklusive mig selv en endnu større tryghed, når vi drager ud på rejse.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-29:
Da fru Colette Brix, vores ordfører på området, ikke kan være her, har jeg lovet at læse ordførertalen op:
Da vi havde konkurserne sidste år, der bl.a. i forsommeren involverede Sunny Tours A/S, bad jeg ministeren om at svare på, hvordan man fremover ville sikre, at Rejsegarantifonden holder et bedre øje med virksomhedernes økonomi.
Derfor kan det ikke komme bag på nogen her i salen, at Dansk Folkeparti er glad for, at vi nu har fået et forslag, der ikke alene gør det muligt for Rejsegarantifonden at holde øje med risikoen i rejsebranchens virksomheder, men som også gør det muligt at gribe ind med krav om en forhøjet garanti.
Dansk Folkeparti har bakket op om regeringens nye forbrugerpolitik, og derfor kan vi støtte tiltaget, der sammenlægger Rejsegarantifondens administration og Rejseankenævnets sekretariat og sikrer, at principperne i den ny forbrugerlov bliver fulgt.
Det giver en mere gennemskuelig branche og grobund for effektiviseringer.
Når 80 pct. af konkurserne ligger i gruppen af rejseselskaber med en omsætning på under 15 mio. kr., er det sund fornuft at ændre garantistillelsen i bunden af skalaen.
Lovforslagets sidste element kan Dansk Folkeparti også støtte, nemlig udfasningen af det faste bidrag på 5 kr. pr. rejsedeltager til dækning af drift og opbygning af midler.
Forslagets princip om, at fonden skal være stor nok til at dække de to største konkurser siden 1997, virker som en god sikkerhed.
Med dette vil Dansk Folkeparti gå positivt videre med lovforslagene.
Peder Sass (S), 2004-01-29:
Et målrettet tilsyn med rejsebranchen og en forhøjet garanti for rejsearrangører, der driver deres virksomhed på et uansvarligt grundlag,
kan vi Socialdemokrater ikke være modstandere af.
Vi har noteret os, at ministeren nu vil skærpe tilsynet med en branche, der i en årrække har været præget af konkurser, og forebygge, at en lang række forventningsfulde danskere bliver skuffede, fordi deres planlagte ferie er forsvundet ud i den blå luft, eller at deres ferieophold pludselig er blevet afbrudt. Den bedre ressourceudnyttelse m.v., der opnås ved sammenlægning mellem Rejsegarantifonden og Rejseankenævnet,
er vi i Socialdemokratiet positive over for.
Vi har noteret os, at der vil ske ændringer i administrationsbidragets sammensætning.
Den del af administrationsbidraget, der skal ydes som grundbidrag, forudsætter vi skal ske på en retfærdig måde over for de mindre rejsearrangører og -formidlere.
Vi kunne ønske os, at ministeren noget hurtigere havde gjort sig overvejelser om udvidelse af dækningsområdet, idet rejsevaner og dermed måden, hvorpå befolkningen foretager indkøb af rejser, har ændret sig igennem de senere år.
Vi har dog noteret os, at ministeren har forpligtet sig til senest i 2005 at fremsætte konkrete forslag til en analyse af hele udviklingen i rejsebranchen.
Men kunne det ikke ske lidt hurtigere?
Til gengæld er vi meget tilfredse med, at loven nu indfører en pligt til at indberette nøgletallene for soliditet, likviditet og dækningsgrad.
Det vil sikkert koste nogle flere ressourcer til administration i starten, men med den øgede markedsovervågning håber jeg, at det kan medvirke til at forebygge, at der ikke i fremtiden vil ske så mange meningsløse konkurser i branchen.
Samtidig konstaterer jeg med tilfredshed, at loven sikkert også vil begrænse en rejsearrangørs mulighed for at genopstå igen efter en konkurs.
Alt i alt forudser vi et konstruktivt udvalgsarbejde, hvor høringssvarene fra branchen vil blive medinddraget i vores bedømmelse af det endelige lovforslag, således at vi kan få justeret loven om Rejsegarantifonden både til glæde for forbrugerne og for branchen.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget og det videre udvalgsarbejde.