Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-15:
Det er naturligvis helt uacceptabelt, når vi daglig i kiosker ser varer, der skulle have været afgiftspligtige, helt tydeligt signalere, at det er de rent faktisk ikke.
Det, vi først bliver opmærksomme på, når vi kommer ind i disse kiosker, er 2-liters-colaer, men der er også en række andre varer på hylderne, der helt åbenbart er indført uden afgift.
Den trafik må stoppes.
Derfor undrer det mange, at kontrolaktionerne på området, der var planlagt til at blive sat i gang først på året, først startede noget senere, og det, man kom frem til, var så, at knap 300 virksomheder af 1.410 ikke havde orden i varelageret.
Med det her lovforslag bliver regnskabsbestemmelserne præciseret.
Der skal betales skærpet bøde, der skal foreligge regnskab, og leverandøren skal kunne identificere, hvor varerne kommer fra.
Der skal være kasseregistrering osv. Efter skatteministerens opfattelse skal bøden for en sådan overtrædelse være på 5.000 kr. pr. vareenhed.
Det ser nu ikke ud til, at skatteministeren tror meget på sit eget forslag, for det merprovenu, der fastsættes, er faktisk meget begrænset.
Mit spørgsmål til skatteministeren er nu, og det vil vi også arbejde videre med i udvalget: Hvad vil skatteministeren foretage af kontrolaktioner?
Hvor mange medarbejdere bliver der sat på opgaven?
Hvor lang tid vil det vare, og har man planer om at kontrollere hele kioskbranchen, hvor man mener, at disse overtrædelser foregår?
Har skatteministeren planer om en sådan omfattende kontrol?
Er skatteministeren sikker på, at området også prioriteres, når man i Told- og Skattestyrelsen også skal forholde sig til øvrig økonomisk kriminalitet?
I Told- og Skattestyrelsen er medarbejderstaben reduceret med 900 medarbejdere.
Er der ikke meget, der tyder på, at det i hvert fald ikke giver forbedrede muligheder for at foretage
denne her kontrol?
Det er faktisk vores opfattelse, at man er nødt til, hvis det her skal lykkes - også når vi læser lovforslaget og ser, hvor lidt skatteministeren selv tror på forslaget - at lave nødvendige ændringer, sådan at hvis der er gentagelser, skal man altså ikke have adgang til at drive virksomhed.
Vi har drøftet det indgående i den socialdemokratiske gruppe blandt socialdemokratiske skattepolitikere, og vi synes, det er utrolig vigtigt, at vi i den videre behandling af det her lovforslag også sikrer, at der nu bliver taget fat om det her.
Og som sagt har vi en række spørgsmål, som jeg har nævnt her, til skatteministeren, fordi vi ikke er overbevist om, at det, der fremgår af lovforslaget, også udløser resultatet.
Og des mere man læser lovforslaget, des mere usikker bliver man også på, om der nu virkelig er hold i det.
Men især dette med, om man sætter den fornødne kontrol ind, er jo helt afgørende.
Det synes jeg er helt uacceptabelt.
Jeg tænker på, om det hænger sammen med de udmeldinger, der kom fra De Konservatives landsråd, hvor det blev sagt, at nu skulle man være et borgerligt parti på højrefløjen, for det er jo det, det her drejer sig om.
Jeg synes faktisk, det er en uartighed at sige, at nogle af de 3,5 millioner lønmodtagere, offentlige og private, skaber vækst, og at andre ikke gør det.
Det er faktisk meldingen herfra.
Det gælder offentlige og private lønmodtagere.
Der kom så også en anden melding, som skabte klarhed, nemlig at det her forslag er finansieret og indarbejdet i finansloven.
Så har vi jo svaret på, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme imod.
Det svar blev givet her af De Konservative.
Al den snak med hr. Mikkel Dencker var fuldstændig ligegyldig.
Nu er svaret givet af De Konservative, og der er ikke noget at komme efter i den sag.
Så vil jeg sige til det med, at det ikke lykkedes under den tidligere regering at skabe reelle skattelettelser på lønområdet, at det må være en misforståelse.
Det må kræve lidt historie: Det er sådan, at lønbeskatningen blev sænket med 16 mia. kr. under den socialdemokratisk-radikale regering
- 16 mia. kr. - på bundskatteområdet.