runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-09:
Nej, helt enige er vi jo ikke, men det er jo en god debat.
Jeg vil gerne præcisere, at netop i forbindelse med f.eks. arbejdsmiljø kan der jo godt være noget, hvor det kan være gavnligt med en forskning både i det økologiske og det konventionelle.
Det er da et eksempel på et område.
Enhedslisten har jo heller ikke firkantet sagt, at vi ikke vil være med til det her, fordi der også kommer penge til andre steder end til økologien.
Vi har bare sagt, at sådan er nu vores målsætning.
Derfor ville vi heller ikke støtte f.eks. det lovforslag, der var om svinestaldene, fordi vi mente, at det også havde fremtiden bag sig, fordi det ikke var indrettet til den økologiske fremtid.
Men sådan er vores holdninger altså. Så vil jeg da alligevel slutte med at sige, at jeg håber da, at CD og Enhedslisten vil kunne finde et fælles punkt i det her lovforslag.
Det kan jo da godt tænkes, at vi kan det.
Så vi vil da gerne samarbejde med de andre partier om det.
Nu har jeg bare sagt, hvor vores udgangspunkt er for at gå ind i den diskussion.
Thorkild Simonsen (S), 2000-02-09:
Nej, jeg synes nu, det er lidt ubehageligt, at den meget alvorlige situation, som muligvis er foregået under krigen, og som vi drøfter, skal sammenlignes med den måde, som Flygtningenævnet og Udenrigsministeriet og andre myndigheder i det samfund, vi er i i dag, behandler sagerne på, hvilket for øvrigt i mange henseender er i fuld overensstemmelse med, hvad andre EU-lande gør vedrørende samme emne.
Jeg vil selvfølgelig gerne undersøge det og svare på det skriftligt, men generelt ville jeg sige, at jeg bestemt mener, at de personer, der vælges som dommere i Flygtningenævnet, må være bekendt med, hvordan udviklingen har været de senere år, og derfor synes jeg, at det er for hård en anklage.
Jeg kan i og for sig ikke rigtig gøre noget, for jeg er jo ikke overdommer over Flygtningenævnet.
Flygtningenævnet er en institution, der er fastsat ved lov - for øvrigt længe før jeg blev minister - og da der ikke foreligger noget over for mig, der gør, at jeg skulle ændre den lov og gribe ind over for Flygtningenævnet, kan jeg derfor ikke svare bedre, end jeg gør.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-02-09:
Det tror jeg ikke.
Det bliver nok ikke i den tid, jeg lever, og måske heller ikke i hr. Keld Albrechtsens tid.
Og det er heller ikke det, vi skal diskutere her. Jeg synes bare, at pengene skal gives til de projekter, hvor vi måske får lidt mere ud af det.
Men vi bliver ikke enige, og vi kan så bruge 20 spørgsmål til, uden at vi bliver enige.
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, som taler så meget om penge til økologi, fordi jeg i den tid, jeg har været herinde i Folketinget, har set utrolig mange penge givet i
tilskud til økologien
: Skulle denne her lov nu ikke være en lov, hvor man ser på, hvor de bedste ideer kommer fra til projekterne, og ikke kun ser på, om det er til økologi? Jeg tror, der både er planer med mange penge i, og der er også i andre sammenhænge bevilget penge til økologien, så det skal vel ikke være økologien, der nu igen skal have de fleste penge til produktudvikling.
Det skulle da vel også gerne være til nogle, som måske havde nogle ideer inden for den anden del af landbruget?
Kristen Touborg (SF), 2000-02-09:
SF finder, at der overordnet set er tale om et godt lovforslag med det rigtige sigte: at samle en række ordninger under ét og skabe klare rammer for en målrettet indsats.
Vi støtter lovens intentioner om at fremme ligestillingen mellem de mindre og de større virksomheder.
Ofte kommer innovation af kvalitet fra mindre virksomheder, men i mange tilfælde har små og mellemstore virksomheder ikke tilstrækkelige ressourcer til bl.a. produktudvikling og markedsføring.
Det problem vil sandsynligvis blive i nogen grad afhjulpet gennem prioriteringen i lovforslaget.
Det hilser vi velkommen.
Men vi synes også, at det er vigtigt at påpege, at loven ikke skal give grundlag for støtteordninger, som udvikler sig til løbende driftstilskud inden for fødevare- og fiskerisektoren.
Og jeg vil godt sige, at vi under udvalgsbehandlingen, vil arbejde en del for at sikre, at midlerne her også bliver uddelt efter det formål, der står i loven.
Det bør være en afgørende betingelse for tilskuddet, at støtten er en nødvendig forudsætning for at gennemføre projekter, der kan give en varig udviklingsaktivitet i de støttede virksomheder.
Hvad angår sammensætning af udvalgene, finder SF, at producentsiden er meget stærkt repræsenteret.
Vi ser gerne, at f.eks. Forbrugerrådet og Dyrenes Beskyttelse bliver repræsenteret i det rådgivende udvalg, der foreslås nedsat, ligesom vi kan støtte de økologiske organisationers anbefaling af, at der kommer en repræsentation fra Levende Hav ind i det rådgivende udvalg vedrørende fiskeri.
Vi har altså en positiv indstilling til loven, men vi vil under udvalgsarbejdet også kigge lidt nærmere på det omkring bemyndigelsen.
Vi har hæftet os ved, at der også er
en del af høringsparterne, der har udtrykt en vis betænkelighed ved den del af lovforslaget, og det vil vi så arbejde lidt nærmere på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-02-09:
Jeg synes nu, at hvad bemyndigelsen handler om er meget klart præciseret i bemærkningerne. Så vil jeg i øvrigt gerne sige til hr. Henning Grove, at jeg tror, at alle partier herinde
er klar over den værdi, som landbrug og fiskeri har for det danske samfund
Og den spiller man ikke hasard med.
Selv om man gerne ser fremmet en økologisk udvikling, så tror jeg, at den udvikling kommer til at gå efter det, man kan kalde en harmonibestemmelse, hvor der sådan set ikke spilles hasard med den egentlige velfærd.
Henning Grove (KF), 2000-02-09:
Jo, det er rigtigt.
Der kan skrives meget i bemærkningerne, men det er nu paragraffen, det drejer sig om.
Det er den, der først og fremmest altid giver retningslinjerne.
Men vi giver en bemyndigelse til ministeren, og jeg kan også frygte med den tendens, der har været, at alt nu så skal køre over i økologi.
Jeg har intet imod økologi, jeg vil også godt være med til at støtte det, men det skal jo ikke være sådan, at vi kommer til at bruge alle pengene på det område.
En meget stor del af landbruget vil stadig væk være konventionelt, og skal vi styrke varerne fra det område også, så skal der altså også være penge til udvikling inden for det område. Jeg kender godt hr. Ole Vagn Christensens kærlighed til økologi; bare man kan bruge 2 kr. på økologi og så ingenting til det andet, så er det altid godt.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-02-09:
Jeg synes, det var nogle fine betragtninger, hr. Henning Grove gjorde, men jeg synes, der manglede den lille ting, at nok er det en bemyndigelse til ministeren, men hvis man læser bemærkningerne, så står der jo helt klart, hvad den bemyndigelse handler om.
Og derfor synes jeg nok, at vi skulle kunne samles om det.
Henning Grove (KF), 2000-02-09:
Hvis man ser på den udvikling, der sker inden for dansk landbrug, og hvis man ser på den udvikling, vi kan forvente inden for det område i fremtiden, så må vi forvente en global udvikling, hvor dansk landbrug virkelig kommer i konkurrence og måske så også i konkurrence med meget lave priser, hvis man holder sig til de normale fødevarer. En del af den konkurrence har vi imødegået her i Danmark, ved at vi har fået virkelig store landbrug, der er rationaliserede og som i kraft af rationaliseringen stadig væk kan konkurrere på gamle betingelser.
Og vi ser også, at vores store fødevarekoncerner lægges sammen også af konkurrencemæssige hensyn.
Det er alt sammen godt, at vi tager de rationaliseringsgevinster, der kan være.
Men ser vi på produktionen i fremtiden, så kan det ikke gøre det.
Så skal der nye produkter til, kvalitetsprodukter, og én af de måder, man kan få kvalitetsprodukter frem på, er selvfølgelig ved et samarbejde imellem den offentlige sektor og den private sektor.
Vi synes, det er glimrende, at man også her lægger vægt på, at små og mellemstore virksomheder kan komme i betragtning.
Det er jo ofte dér, det kan være svært at finde styrken, pengene til forskning.
Og derfor er det fint, hvis man dér kan lave et samarbejde.
Det er vi med på.
Og hele formålsparagraffen ser jo vældig flot ud.
Derimod er jeg noget betænkelig ved § 2, hvor det skal være ministeren og hans embedsmænd, der skal til at sætte gang i det her foretagende. Al ære til ministeren og al ære til embedsmændene, de er dygtige til paragraffer osv., men jeg er ikke sikker på, at det er dér, vi skal have lagt udviklingen af fremtidens produkter.
Den skal gro op nedefra i virksomhederne.
Så derfor er jeg nervøs ved den paragraf.
Det ender vel med, at ministeren og hans embedsmænd så hellere vil bruge alle pengene på deres ideer end på de ideer, der skal vokse op nedefra.
Jeg kan da godt se formålet med de pengemidler, der er
til rådighed - og vi skal bruge mange til de små og mellemstore virksomheder - men jeg er altså lidt betænkelig, hvis man helt udskyder vores fødevarelokomotiver.
Derfor vil jeg gerne have, hvis vi undervejs kan se på, om vi også kan fremme dem i den her tankegang.
Så kan det være, de har råd til at betale mere tilbage, betale hurtigere tilbage, eller hvad ved jeg, finde en løsning, så vi får pengene ind og kan bruge dem en gang mere, men helt at udelukke dem efter det store arbejde, de har lavet, synes jeg ikke, vi skal.
Men jeg er altså meget enig i formålet.
Jeg vil gå positivt til udvalgsbehandlingen af det her forslag, og jeg tror også på - jeg håber det i hvert fald - at vi, når vi er nået til vejs ende med udvalgsbehandlingen, så kan få et bredt flertal til det her forslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-02-09:
»Mener ministeren, at annoncer indrykket af »Foreningen til integration af nydanskere på arbejdsmarkedet« bryder med grundloven, fordi de forfølger en bestemt religion?« Skriftlig
begrundelse
På baggrund af Dansk Folkepartis annonce med overskriften »Når jeg bliver muslim vil jeg have en bolig« siger ministeren i Jyllands-Posten den 31. januar 2000, at annoncen overskrider alle grænser, fordi den bryder med grundloven, der fastslår, at alle religioner skal stå lige.
Ministeren siger direkte »Jeg er ked af, at avisen har bragt annoncen, fordi den forfølger en bestemt religion«.
Foreningen til integration af nydanskere på arbejdsmarkedet havde allerede inden Dansk Folkepartis annonce indrykket annoncer med religiøst budskab.
Skal der være konsekvens i ministerens udtalelser, er det spørgerens opfattelse, at ministeren således også må mene, at annoncerne fra den nævnte forening bryder med grundloven.
Søren Søndergaard (EL), 2000-02-09:
Jamen jeg vil altså sige, at jeg stiller mig altså lidt uforstående over for det svar, som ministeren kommer med.
Vi har afvist nogle folk fra Danmark, der har søgt asyl i Danmark, og sendt dem tilbage til et diktatur, der hedder Iran, med den begrundelse, at de er i sikkerhed i Iran.
Hvordan kan det så skade dem, at man stiller spørgsmål til de iranske myndigheder om, hvordan de har det?
Er det ikke næsten en indrømmelse fra ministeren af, at der er noget rivravruskende galt?
Og det er altså folk, vi har afvist fra Danmark, fordi vi sagde, at de ikke kunne få lov at være her.
Skal vi virkelig vente 55-60 år med at få det opklaret, eller vil ministeren prøve at lave en undersøgelse på en eller anden måde, så vi kan få de her sager afklaret?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål Spm. nr. S 1333
Thorkild Simonsen (S), 2000-02-09:
Som jeg sagde for et øjeblik siden, så har jeg ikke haft nogen planer om at ændre den lov om Flygtningenævnet, og derfor kan jeg ikke svare på, om det skal være nødvendigt. Men jeg skal nok svare hr. Albrechtsen på det konkrete spørgsmål.
Jeg svarede i mit første indlæg hr. Søren Søndergaard, at Udenrigsministeriet har meddelt mig, at des mere man undersøger tingene i Iran, des sværere kan det blive for de pårørende og andre.
Så det er op til Udenrigsministeriet at vurdere, synes jeg, hvad der skal gøres mere i den sag.
Mere kan jeg ikke svare på.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-09:
Jeg synes, det er en alvorlig situation, at en person, som udvises til Kroatien, efter de oplysninger, jeg har kendskab til i hvert fald, har siddet fængslet i ca. 3 måneder.
Men jeg er glad for, at ministeren nu vil undersøge det og skriftligt orientere om spørgsmålet. Men så vil jeg godt spørge ministeren, om det ikke giver ministeren betænkeligheder, at Flygtningenævnet jo er sin egen ankeinstans, og at der ikke i realiteten er nogen mulighed for at indanke afgørelserne.
For det viser sig jo med de sager, som vi nu har kendskab til, at der jo altså i det mindste er behov for en ankeinstans.
Er ministeren ikke enig i, at det faktisk er et meget lidet betryggende system, at man har en myndighed med så kolossale beføjelser over menneskers skæbne, og at der så i realiteten ingen ankeinstans er?
Peter Hansen-Nord (V), 2000-02-09:
Jeg ved ikke, om jeg må bede hr. Ole Vagn Christensen tage med til ordføreren, hr. Erling Christensen, lidt om det, som jeg forstår, at hr. Erling Christensen har skrevet om de store lokomotiver i det her system.
Hvad nu, hvis vi finder ud af gennem spørgsmål, at dem, der sådan set virkelig har vist vejen, og som virkelig har haft succes med produktudvikling eller innovation, er dem, vi nu afskærer?
Hvis det altså nu viser sig efterfølgende, at det er dem, der har haft succesen med virkelig at kunne sætte skub i innovation og produktudvikling, som man afskærer, kunne man så forestille sig - det må jeg bede hr. Ole Vagn Christensen bringe videre til ordføreren - at man ændrede signaler på det her væsentlige område, sådan at vi sørgede for ligesom i fodbold, at vi har et ligalandshold?
Så er der ikke nogen, man kan se op til.
Og det er sådan set præcis det, der er problemet i det her lovforslag nu, bl.a. et af dem i hvert fald.
Kristen Touborg (SF), 2000-02-09:
Og det gør vi, fordi vi mener, der sker nogle ting, og at der er nogle tiltag nedefra, der er behov for, at vi støtter.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-02-09:
Det er ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger om, hvad kriteriet skal være for at kunne søge om midler i henhold til en lov, der hedder lov om tilskud til fremme af innovation, forskning og udvikling m.v. i fødevare-, jordbrugs- og fiskerisektoren.
Skal det være kvaliteten af det, man søger tilskud til, eller skal loven alene begynde at regulere efter, hvad det er for en slags virksomhedstype, om man har grønne sko på, om man har blå sko på, eller gummistøvler på, eller hvad man nu ikke har på, eller skal det være kvaliteten?
Er det et forskningslovforslag, eller er det et politisk forslag, hvor man bare næsten deler penge bredt ud til gud og hvermand, og hvor selve kvaliteten af de projekter, man søger til, er underordnet?
Det er det, jeg spørger om.
Kristen Touborg (SF), 2000-02-09:
Det skal naturligvis være kvaliteten, og det fremgår jo sådan set også af lovforslaget, så det burde ikke være noget stort problem.
Det, jeg bare siger, er, at her prioriterer man altså en vis form for virksomheder, og så er der selvfølgelig nogle andre, der bliver nedprioriteret.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-09:
Ja, man kan jo forstå, at det, der først og fremmest er et problem for de borgerlige partier i den her sal, er, at de store monopoler ikke får andel i støtten.
Men det, man skal sikre, er, at de alternative muligheder også kan komme til at trives, og det formål med loven er Enhedslisten enig med regeringen i. Der er jo flere ordførere, der har været inde på spørgsmålet om kvalitet, og efter vores opfattelse bør den først og fremmest sikres ved, at det i højere grad bliver kanaliseret over til økologien.
Man bør kunne få støtte til produktudvikling i den økologiske sektor, og den bør fortsat svare til 50 pct. af de tilskudsberettigede udgifter, dvs. 10
pct. højere end almindelig produktudviklingsstøtte
I det hele taget kunne procentsatsen nok i nogle tilfælde sættes højere til rene forskningsprojekter, da det jo kan være svært at finde restfinansieringen.
Men vi mener altså, at især når det gælder den økologiske sektor, bør der satses. I den forbindelse vil vi gerne opfordre til, at Forbrugerrådet kommer med og Udvalget vedrørende det primære jordbrug og ikke mindst Landsforeningen Levende Hav - jeg lagde mærke til, at SF også bragte det forslag ind - det lægger vi meget vægt på fra Enhedslistens side.
Tilsvarende bør man, når det gælder forarbejdning, invitere Dansk Økologileverandørforening og også dér Forbrugerrådet. Under kapitel 5 om fremme af økologiske udviklingsprojekter inden for jordbrug m.v. samt om udviklingsprojekter inden for bæredygtigt fiskeri er der nedsat et rådgivende udvalg.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-09:
Jeg vil sige til hr. Peter Hansen-Nord, at lokomotiverne er jo ikke udelukket. Lokomotiverne kan være med i joint venture-projekter, de kan være med i forskningsprojekter, de kan faktisk være med over hele linjen.
De bliver bare ikke længere topprioriteret, fordi man har en anden måde at prioritere på nu.
Det er selvfølgelig en ny måde at se tingene på, og der er jo ikke mange i dette samfund, der er vilde med, at noget bliver lavet om.
Men hvis man skal have en smule fornyelse og fremdrift
, bliver man altså en gang imellem nødt til at se på de instrumenter, man har, og ændre retning, hvis det er det, man vil.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-02-09:
Jamen altså jeg forstår, at fru Vibeke Peschardt siger både ja og nej til det, jeg siger, men mest nej til sidst, og det bekymrer mig sådan set, for det er jo lokomotiverne, dem, der kan, og dem, der har erfaringen, som får underskoven til at komme med, og det er lige præcis dem, der bliver udelukket i denne her lov.
Derfor vil vi altså komme til at stå i den situation, at nogle skal begynde at øve sig på et niveau, uden at de har, som jeg nævnte tidligere, nogen forbilleder, der kan hjælpe.
Men jeg må igen spørge fru Vibeke Peschardt: Hvis det nu viser sig, at al succesen, den succes, der overhovedet måtte kunne fremvises i de 10, 11, 12 år, den her lovgivning har været i kraft, hvis det nu viser sig, at succesen alene ligger hos store lokomotiver, at det er dem, der har båret det her, kunne fru Vibeke Peschardt så formås til måske at ændre holdning og sige: Jamen vi kan ikke undvære lokomotiverne?
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-09:
Nu har man jo altså lavet en hel række udvalg, der skal bedømme kvaliteten af de ansøgninger, der kommer ind, og når man så giver de støttekroner, finder man jo ud af, hvad det er for en kvalitet, man får bagefter.
Jeg kan ikke se, der er forskel på, om man er meget stor og hedder MD, Arla, Danish Crown, eller hvad de hedder, de meget store, eller man hedder noget andet.
Altså kvalitet må jo kunne findes alle vide vegne, hos store som hos små.
Det, der er pointen her i omdefineringen af hele den måde, man giver de her støttekroner på - og der er jo ganske mange - er, at de store kan selv; det er jo milliardforetagender, og det vil sige, at de selvfølgelig bl.a. i kraft af deres fusioner har fået et meget større potentiale til deres rådighed.
Derfor er det fornyelsestanken, at man så kan sige, at nu bliver der altså noget mere til de andre, men det udelukker ikke kvalitet.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-02-09:
Det er kort til fru Vibeke Peschardt: Jeg synes, der er to ting, som jeg måske havde håbet på eller havde en forventning om at De Radikale havde en mere fleksibel holdning til.
Og den ene er altså simpelt hen igen - især når jeg tænker på, hvad De Radikale normalt står for rent forsknings- og udviklingsmæssigt - at fru Vibeke Peschardt tilsyneladende ikke som vi andre har forsøgt at sige, at det må være objektive kriterier med hensyn til projektets innovationsværdi og kvalitet, der skal ligge til grund for, at man kan deltage og få støtte, og ikke så meget, om det er mellemstore eller helt store eller små, eller hvem det nu måtte være.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-09:
Forslaget om tilskud til fremme af innovation, forskning og udvikling i fødevare- og fiskerisektoren - og markedsføring, ikke at forglemme, altså ikke i sektoren, men af de produkter, der bliver fremstillet - er jo en ændring af en 10 år gammel lov, der hedder produktudviklingsloven, så vidt jeg husker det, og det handler jo i al sin enkelhed i virkeligheden om, at det er en administrationslov.
Den fastsætter nogle regler for, hvem der kan få støtte, under hvilke betingelser de kan få støtte, hvem der skal administrere det, og hvilke udvalg der skal tage stilling til de her forskellige ansøgninger og støtteordninger.
Og meningen med det hele er i virkeligheden at omdefinere og forny de støttemuligheder og den støttekreds og ansøgerkreds, som hidtil har brugt de her ordninger.
Man kan sige, at det omdefineres til fordel for de små og mellemstore produktionsvirksomheder.
Og når jeg så kigger i lovforslagets bemærkninger, kan jeg jo egentlig ikke rigtig forstå, at der har været så voldsom kritik eller en del kritik af det her, for der står jo her i bemærkningerne, hvem de små og mellemstore er, og det følger EU-reglerne, og det er altså virksomheder med højst 250 medarbejdere.
Det er jo ikke et lille gårdmejeri, vi snakker om.
Der skal være en årsomsætning på højst 40 mio. ecu, og sådan hurtigt regnet om er det ca. 300 mio. kr., og så er der nogle andre betingelser, der efter EU-reglerne skal være opfyldt, for at man kan få støtte her.
Vi synes i Det Radikale Venstre, at det som udgangspunkt er en rigtig måde at gøre det på, og sådan som jeg har forstået det, er der da også muligheder for, at de rigtig store, MD og Arla og Danish Crown, ved at koble sig til andre kan komme ind i de her projekter og få del i tilskuddene. Derfor ser vi det forslag her som en virkelig indsprøjtning
til hele erhvervet.
Danmark er jo et lille land, men en relativt stor fødevareeksportør
Og vi mener, at de rigtig store selv er i stand til at udvikle sig, hvorimod, hvis man kan få hele underskoven med op, sådan at man eventuelt i et samarbejde mellem de store, de mellemstore og de små kan lave nogle enestående produkter, som man jo altså kan få den merværdi for, som eksport i virkeligheden drejer sig om, så er man kommet langt.
Vi hilser med stor glæde et særligt afsnit her om økologi; det er også en modernisering i forhold til den lov, man havde for 10 år siden.
Vi vil selvfølgelig gerne være med til med alle partier
i udvalget at drøfte, om der var ting, man kunne gøre bedre, men som udgangspunkt er vi tilfredse med lovforslaget, som det ligger her.