runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Just (FP), 1997-10-21:
Ja, nu er der jo blevet stillet en masse spørgsmål om flygtningespørgsmålet, og derfor vil jeg tage udgangspunkt i noget andet, som hr. Ove Fich sagde i sin tale, nemlig at man jo ikke kan få alt igennem, når man som regering sammen med 15 andre skal have lavet sådan en ny traktat.
Men noget havde man fået igennem, og dér var det væsentligste, sagde hr. Ove Fich, muligheden for, at vi nu kan udvide med de nye øst- og centraleuropæiske lande. Hr. Ove Fich, her har vi så traktaten i den endelige udskrift.
Der er en halv side - vitterlig kun en halv side - af alle disse mange sider, som omhandler udvidelsen. Udvidelsen kan, selv om vi siger nej til Amsterdamtraktaten, fint sættes i værk, og hr. Ove Fich har helt ret i, at den starter den 1. januar, hvad enten vi siger ja eller nej til Amsterdamtraktaten. Og lad os så prøve på at få nogle reelle forhandlinger og lad os få lavet noget ordentligt markedsøkonomi, således at det vil være til fordel for de nye lande og ikke vil blive til, at de skal indordne sig under alle disse mange tusind sider.
Anne Baastrup (SF), 1997-10-21:
Gør det ikke indtryk på hr. Ove Fich som traditionel, gammeldags socialdemokrat, at man i det sidste nummer af Amnesty kan se, at samtlige humanitære organisationer, der bekymrer sig om flygtningepolitikken i Danmark, er meget bekymrede?
Det drejer sig om to ting.
Det drejer sig for det første om, at af alle regioner i verden fratager netop Europa, som har haft fascistiske stater for ganske få år siden, i denne nye konvention folk retten til at søge asyl inden for EU.
Det er et brud med hele flygtningekonventionens princip.
De afrikanske lande er nu ved at give udtryk for over for Flygtningehøjkommissariatet, at de måske vil begynde at søge samme veje.
Er det ikke et problem for hr. Ove Fich, at man fuldstændig kan fravige flygtningekonventionen i og med, at hvis der er uro i landet, hvis det er af hensyn til landets beskyttelse af dets indre sikkerhed, eller hvis der kommer en umiddelbar tilstrømning, så kan man fravige flygtningekonventionen?
Er det ikke et problem for Socialdemokratiet?
Men det er måske ikke længere noget problem?
Ove Fich (S), 1997-10-21:
Jeg er en af dem, der i deres vennekreds har en del flygtninge.
Men jeg vil gerne sige, at debatten om Schengenaftalen havde vi altså i maj måned.
Enhedslisten, Dansk Folkeparti og SF var uenige i den konklusion, der blev draget, men den blev altså draget her i Folketinget.
Vi kan naturligvis godt genoptage debatten fra maj måned, men vi drog altså en konklusion ved den lejlighed, og jeg ser ikke nogen grund til at gå ind i den debat en gang mere.
Så skal man bare være klar over, at så forlader vi samtidig den nordiske pasunion, og hvis man ønsker det, så o.k. Men det er altså ikke vores holdning. Jeg vil også godt sige til fru Anne Baastrup, at mig bekendt har vi ikke overtrådt nogen konvention, og jeg ville også være den første, der stod vagt om konventionerne
, fordi jeg ikke mener, Danmark på nogen måde må overtræde nogen af disse internationale konventioner.
Endelig vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, som taler om illegale flygtninge i Tyskland og Frankrig: Jamen illegale flygtninge har jo ikke samme rettigheder som folk, der har en opholdstilladelse, og det er lidt vigtigt at skelne mellem de to ting.
Vi holder ikke hånden over illegale flygtninge.
Vi holder kun hånden over dem, der er flygtet og har fået asyl, fordi vi mener, at de er regulært forfulgt.
Så til fru Annette Just om udvidelsen: Det er jo rigtigt, at der ikke står meget om udvidelsen i Traktaten, men det er jo heller ikke en juridisk kobling.
Det er en politisk kobling, og jeg kan forsikre om, at den dag, det første land siger nej til ratifikation af Amsterdamtraktaten, stopper hele udvidelsesproblematikken.
Det har jeg fået at vide af et par premierministre i Europa.
Jeg vil nødig citere dem, for det har været lukkede møder, men der er ingen tvivl om, at det er en politisk kobling, så hvis man vil have udvidelsen af EU, er man nødt til at ratificere Traktaten.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Jeg må gøre hr. Ove Fich opmærksom på, at det, jeg læste op af for lidt siden - hvis det ellers har hr. Ove Fichs interesse - faktisk var Amsterdamtraktaten og ikke Schengenaftalen, og jeg spurgte hr. Ove Fich, om det er sådan, at regeringen - når den nu vil til at indføre eksamen for flygtninge, for at de kan opnå permanent opholdstilladelse - har ladet sig inspirere af denne nye Traktat, som jo lægger op til, at en stor gruppe af flygtninge kun skal have midlertidig beskyttelse, så vi dermed, som fru Anne Baastrup også var inde på, krænker FN's flygtningekonvention.
Jeg kunne også spørge hr. Ove Fich: Hvad siger hr. Ove Fich til, at der i Amsterdamtraktaten er en regel om, at borgere fra ét EU-land, f.eks. Spanien, ikke længere har ret til at flygte til Danmark?
Det er også i strid med FN's flygtningekonvention, som vi har underskrevet.
Jeg betvivler ikke, at hr. Ove Fich som privatperson har de helt rigtige holdninger til flygtninge, men jeg spørger hr. Ove Fich, om han ikke anser det for et problem, at vi med Amsterdamtraktaten overtræder flygtningekonventionen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Jeg er lidt ked af, at jeg åbenbart fik formuleret mit spørgsmål sådan, at hr. Ove Fich kun kunne svare på en del af det, for mit spørgsmål gik jo også på de folk, som har taget ophold i de øvrige EU-lande.
Er der da ingen grænser for Socialdemokratiet for, hvilke rettigheder de skal have til at komme til Danmark?
Og jeg vil spørge hr. Ove Fich: Hvis de kommer til Danmark, hvordan vil hr. Ove Fich så sikre, at de ikke også bliver omfattet af bestemmelser, som giver ret til ydelser i Danmark?
Det er jo sådan efter EU-reglerne, at f.eks. en portugiser, som har en dansk arbejdsgiver i Padborg og kører i Tyskland og Frankrig osv., oppebærer faktisk ret til børnepenge og forskellige sociale ydelser i tilknytning til arbejdsstedet.
Det har han gjort i mange år, så det er ikke noget nyt, men jeg spørger på den baggrund: Er der ikke nogen grænser for Socialdemokratiets velvillighed over for borgere fra andre lande?
Det er den grænse, jeg gerne vil have frem under denne debat, for det kunne også være formålstjenligt, når vi skal snakke om traktatændringer fremover, og vi ved, at det kommer om ganske få år, hvis den bliver godkendt i Danmark.
Og så et sidste spørgsmål om Schengenaftalen: Er der slet ikke i Socialdemokratiet nogen holdningsændring med hensyn til Danmarks tilhørsforhold til Schengen?
Her tænker jeg selvfølgelig på muligheden for at komme ud af Schengenaftalen efter bestemmelserne i Amsterdamtraktaten, når den 5-årige periode er gået, hvor Schengenaftalen skal implementeres i EU.
Anne Baastrup (SF), 1997-10-21:
Jeg kan forstå på hr. Ove Fich, at hr. Ove Fich ikke ønsker, vi skal tilsidesætte flygtningekonventionen, og jeg vil godt spørge hr. Ove Fich: Har hr. Ove Fich en sådan styrke i den socialdemokratiske gruppe, at hr. Ove Fich kan få regeringen til at give den samme meddelelse, man fra belgisk side rent faktisk har fået ind som en protokol - en officiel meddelelse om, at den danske regering naturligvis vil overholde flygtningekonventionens principper om en individuel asylsagsbehandling?
Men set i bakspejlet og selvfølgelig også på baggrund af de noget kaotiske forhandlinger, der var til sidst, virkede det ikke, som om den danske regering havde helt styr på, hvad det var, Belgien ville have ind, og derfor vil jeg godt høre endnu en gang
: Tror hr. Ove Fich, at den danske regering rent faktisk vil overholde flygtningekonventionens principper og også komme med en officiel tilkendegivelse herom?
Annette Just (FP), 1997-10-21:
Først angående Schengenaftalen: Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at hvis vi siger ja til Amsterdamtraktaten, har vi dermed også sagt ja til, at Schengenaftalen bliver skrevet ind i EU og dermed i løbet af en 5-års-periode bliver fuldstændig overnational.
Det kan hverken den danske regering eller hr. Ove Fich i virkeligheden sige noget som helst imod, og det er bare ærgerligt.
Der er kun ét at gøre, og det er at sige nej til Amsterdamtraktaten; men det skal vi såmænd nok også komme nærmere ind på.
Men jeg bad i virkeligheden om ordet, fordi hr. Ove Fich sagde, at han havde hørt på nogle lukkede møder - som han desværre ikke kunne citere fra, og han kunne heller ikke citere, hvem der eventuelt havde sagt det - at hvis Amsterdam ryger, vil de ikke være med til en udvidelse.
Men hr. Ove Fich er dog, så vidt jeg ved og har måttet konstatere før,
så begavet, at han også ved, at de samme statsmænd alle sammen har stået og sagt: Selvfølgelig skal vi udvide. Nej, de problemer, der er, er landbrugs- og strukturfondene, der skal reformeres.
Men det løfter Amsterdamtraktaten ikke en millimeter på, og derfor er det en uduelig traktat, vi har her.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Fru Charlotte Antonsen forstod ikke, hvorfor venstrefløjen var imod Amsterdamtraktaten, men hun gav jo selv svaret.
Hun sagde jo rent ud det, som hr. Ove Fich ikke turde sige, nemlig at Amsterdamtraktaten går ud på at stramme op over for flygtninge, falske flygtninge, og jeg ved ikke alt det, fru Charlotte Antonsen var inde på.
Men Venstre siger rent ud, at formålet med Traktaten er at lukke grænserne og lave Fort Europa.
Man kunne ønske, at hr. Ove Fich havde mod til at sige rent ud, hvad der står, og havde mod til at besvare de spørgsmål, vi stillede, så jeg vil da gerne spørge fru Charlotte Antonsen: Hr. Ove Fich foreslog for en uges tid siden, at regeringen skulle opgive sit krav om, at alle 11 ansøgerlande skulle til forhandling på én gang, fordi hr. Ove Fich havde erkendt, at den danske regerings linje i udvidelsesforhandlingerne naturligvis ikke kan holde, som vi andre har sagt hele tiden.
Men er det også Venstres holdning, at vi skal se tingene i øjnene og erkende, at der kun vil blive optaget fem eller seks lande og så indrette os efter det, sådan som hr. Ove Fich foreslog?
Eller mener Venstre, ligesom udenrigsministeren vistnok gør, at vi som stort set det eneste land skal opretholde en illusion om, at der kan blive optaget mere end fem lande?
Annette Just (FP), 1997-10-21:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Kent Kirk for, at han dog erkendte, at det med menneskerettighederne nu er skrevet udmærket ind i den her traktat.
Så det har måske ikke den store betydning.
Så vil jeg også gerne have lov at takke hr. Kent Kirk for, at han nu erkender, at hvis vi virkelig mener, at vi ikke vil have Schengensamarbejdet kørt hen til noget med kvalificeret flertal, så skal vi altså stemme nej til Amsterdamtraktaten.
Det var dejligt, at hr. Kent Kirk fik det klarlagt hundrede procent.
Så vil jeg svare på et andet spørgsmål, som hr. Kent Kirk stillede om, hvorvidt vi, der er modstandere af Amsterdamtraktaten, virkelig ønsker, at EU-samarbejdet skal bryde sammen.
Nej, vi ønsker netop ikke, at det skal bryde sammen.
For det er jo alt undtagen kirkepolitik.
Samtidig står hr. Kent Kirk og siger: EU skal kun behandle de ting, som de enkelte lande ikke kan løse selv.
Men til hr. Kent Kirk: Arbejdsmarkedspolitik, socialpolitik osv. er ting, som de enkelte lande med respekt kan klare selv, og det hører ikke til i et EU-økonomisk samarbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Det er noteret, at De Konservative i deres ordførerindlæg ikke har haft noget omkring beskæftigelse eller beskæftigelsesafsnittet i Traktaten, og derfor må jeg spørge hr. Kent Kirk
: Er det, fordi De Konservative er modstandere af det afsnit?
Det synes jeg ville være rart at få at vide, for nu kommenterede hr. Kent Kirk det jo selv og sagde endda eksplicit, at det ikke var nævnt.
Så kunne det jo være interessant at vide, om det er, fordi De Konservative undlader at nævne det, man er modstander af.
Og så kunne det være interessant at vide, om De Konservative er modstandere af det her afsnit, og om der så også er andre afsnit, som De Konservative er modstandere af, hvis man begynder at tale om indholdet i Traktaten.
Jamen det er vi da!
Selvfølgelig er vi det.
Vi ønsker da, at det ikke skal være muligt for alle og enhver at komme til Danmark.
Der skal da være grænser for det!
Og det er vi jo ikke ene om at mene.
Det har G 7-landene jo også anbefalet i en rapport over, hvordan man forstærker bekæmpelsen af international kriminalitet, terrorisme og narkotransport.
Dér har de jo netop pointeret, at øget grænsekontrol mellem landene kan være et effektivt middel til at hindre den form for kriminalitet.
Ove Fich (S), 1997-10-21:
Ja, jeg må endnu en gang konstatere, at den debat, vi havde for 5 måneder siden om Schengenaftalen, åbenbart ikke er afsluttet, for det er faktisk den debat, der kører videre.
Men jeg vil alligevel gerne komme med et par reaktioner.
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det er jo ikke sådan, at folk bare kan komme til Danmark.
Forudsætningen for, at en person fra et andet EU-land, der er statsborger i et andet EU-land eller har lovligt ophold i et andet EU-land, kan komme til Danmark,
er jo, at den pågældende har arbejde. Man kan maksimalt være her i 3 måneder - turisttiden, som vi kalder det - uden arbejde
, så der er meget klare restriktioner for, hvem der kan slå sig ned her i landet, og dem støtter vi i Socialdemokratiet.
Jeg kan se den tidligere arbejdsminister, som kan bekræfte, at sådan er det, og det er faktisk en glimrende ordning efter min mening.
Vi skal have folk her til landet, som har et udkomme.
Så spørger fru Anne Baastrup om den belgiske protokol om asyl.
Vi kunne have underskrevet den samme, og det tror jeg alle EU-landene havde kunnet, fordi der ikke var noget særligt i den.
Belgierne havde altså behov for den i relation til en speciel kontrovers, de havde med et andet land, men der er efter min mening ikke noget specielt i den.
Det sidste, jeg skal sige, er til fru Annette Just, som igen kredser omkring udvidelsen.
Jeg kunne selvfølgelig godt citere Juncker fra Luxembourg eller andre, men det ser jeg ingen grund til.
Jeg tror, det er selvindlysende, at sådan er situationen, og derfor skal man gøre sig helt klart, hvad det er, man spiller med i her.
Man kan godt lave partitaktik ud af det, men det er store, alvorlige sager, der står på spil,
og hvis man vil spille med, synes jeg, man skal tænke sig godt om.
Frank Dahlgaard (KF), 1997-10-21:
Tak til formanden, fordi jeg får mulighed for at svare udenrigsministeren, som mener, at jeg er ude i en misforståelse, når jeg citerer fra Amsterdamtraktaten og sammenholder den med Maastrichttraktaten og siger, at der er faldet noget væk.
Og det, der er faldet væk, er jo ikke det, der er kommet ind et andet sted, som udenrigsministeren citerede.
Det, der stod i Mastrichttraktaten, var, at Unionen respekterer medlemsstaternes nationale identitet og deres styreformer, der bygger på demokratiske principper.
Det er den sidste sætning, der er faldet væk.
Den står jo ikke det andet sted.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Jeg synes, man må tage hatten af for hr. Jacob Haugaards indlæg, og egentlig burde mange af de unionstilhængere, som sidder rundt omkring på ordførerpladserne her i Folketingssalen, jo lytte til den åbne og klare melding, som en unionstilhænger her fremlægger.
En unionstilhænger melder klart, åbent og ærligt ud, at den logiske konsekvens af det projekt, som man satte i gang i 1972, er etablering af et forbund med en demokratisk forsamling, med en grundlov, med en konstitution ligesom den, man har i USA.
Se, det er et føderalistisk synspunkt, som jeg kan anerkende, som jeg synes det er berettiget og i orden at have, som man kan stå inde for, et synspunkt, som ganske vist efter min opfattelse ikke vil kunne realiseres i denne verden - måske i en anden og bedre verden, men desværre ikke i denne verden - men et synspunkt af idealistisk art, som fortjener al mulig respekt i modsætning til alle disse bortforklaringer, fortielser, underlige overdrivelser, som regeringen kommer med. Jeg synes, det var befriende at høre hr. Jacob Haugaards indlæg, en ren melding.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Jeg tager bare ordet for en ordens skyld for fuldstændig at tilbagevise de helt gale påstande, som hr. Steen Gade gjorde mig til talsmand for i starten af sit privatistindlæg.
At kalde det, at jeg siger, der er sammenhæng mellem Amsterdamtraktaten og Schengen, for løgn og bedrag, og sige, at Amsterdam ikke på nogen måde ændrer Danmarks forhold til Schengen er meget firkantet.
Jeg stillede nogle klare spørgsmål til udenrigsministeren i mit ordførerindlæg.
Et af dem har jeg stillet tidligere skriftligt, men ikke fået besvaret og tillader mig så under denne debat at stille det igen for netop at få fuldstændig klarlagt forholdet mellem Amsterdam og Schengenkonventionen. Det synes jeg bør være tilladt i en debat som denne, uden at man bliver hængt ud, som hr. Steen Gade hænger mig ud.
Vi kan diskutere, hvilken sammenhæng der er, og hvordan det forholder sig retligt og politisk, for der er vel også et politisk pres, men at sige, at der slet ikke er nogen sammenhæng er groft, for Schengenaftalen skrives via Amsterdamtraktaten ind i EU-systemet, og EU-institutioner får kompetence.
Den forandrer da situationen, og det gør den da også for Danmarks vedkommende, og det skal vi have fuldstændig belyst i de spørgsmål, som jeg håber
udenrigsministeren vil besvare.
Steen Gade (SF), 1997-10-21:
Nu kan jeg forstå, at hr. Thulesen Dahl også er god til at tale udenom.
Jeg spurgte jo om noget helt præcist.
Er hr. Thulesen Dahl enig i, at Amsterdamtraktaten ikke ændrer Danmarks forhold til Schengen?
Det betyder, at det er dette Folketing, der beslutter, om Danmark vil være medlem af Schengen, eller Danmark ikke vil være medlem af Schengen.
Det er da klart, at Schengen har noget med Amsterdam at gøre, ellers ville hele inkorporeringen af Schengen i Amsterdam jo ikke være en realitet, men det er ikke det, jeg snakker om.
Det, jeg blev irriteret over, det, jeg er vred over, er, at det ser ud til, at Dansk Folkeparti vil lave en kobling mellem, at grænserne bliver åbne, og at de fremmede kommer, og at det er derfor, folk skal stemme nej til Amsterdam.
Det er jo den kobling, hr. Thulesen Dahl så elegant, pænt og venligt lagde frem her fra starten, men det er jo løgn og bedrag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Jeg må sige til hr. Steen Gade, at jeg vil stå ved den kobling.
Det vil jeg her, det vil jeg, når vi diskuterer videre om ratifikationslovgivningen, og det vil jeg da selvfølgelig også ude i forsamlingshusene.
Jeg vil sige, at selvfølgelig får det, der sker nu, konsekvenser for Danmark.
Man kan diskutere på det rent juridiske niveau, om Danmarks forbehold står intakt, men man kan under ingen omstændigheder diskutere, at med de regler, der nu kommer til at gælde, vil der blive lagt et meget kraftigt politisk pres på Danmark for at gennemføre de regler, som de andre måtte blive enige om.
Men der vil blive lagt et meget klart politisk pres på Danmark, hvor konsekvensen for Danmark, og det vil man jo vide, hvis man siger nej til de regler, vil være, at man ødelægger den nordiske pasunion.
Derfor vil der blive lagt et meget, meget kraftigt politisk pres på Danmark, som hr. Steen Gade ikke kan komme udenom.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Jeg vil bare gerne spørge hr. Steen Gade, hvad han mener med, at Amsterdamtraktaten ikke ændrer Danmarks forhold til Schengenaftalen.
Det er således med Amsterdamtraktaten, at Danmark bliver smidt ud af en del af Schengen, nemlig den del, som bliver flyttet over i det overnationale.
Det betyder jo, at Danmark dermed fratages vetoretten over for de beslutninger, som træffes i det Schengensamarbejde, som vi er med i, og så indføres der en regel med frivillig tvang, således at Danmark kan sættes i gabestokken efter 6 måneder, hvis vi ikke vil være med til noget, som de andre har vedtaget, og som vi efter de nuværende regler har vetoret over for.
Denne parodi på en undtagelse kan hr. Steen Gade da ikke fastholde ikke er en ændring af Danmarks forhold til Schengen.
Steen Gade (SF), 1997-10-21:
Til hr. Keld Albrechtsen: Det er sådan, at det er Folketinget, der melder Danmark ud af Schengen, og det er ikke det, der stemmes om ved Amsterdamafstemningen.
Det er sådan, min sætning skal forstås. Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg er da fuldstændig overbevist om, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil fremture med dette synspunkt om, at Amsterdamafstemningen i virkeligheden handler om, at stemmer man nej, får man også sagt nej til de fremmede.
Således laver hr. Kristian Thulesen Dahl
sådan en ubehagelig politisk cocktail.
Det er da det, hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt her på talerstolen, og det er jeg da fuldstændig sikker på at hr. Kristian Thulesen Dahl vil. Min kommentar her til hr. Kristian Thulesen Dahl har bare været at sige, at det for det første er løgn og bedrag, og for det andet at der bliver modstand.
Vi bøjer ikke nakken på dette punkt, for vi vil ikke finde os i at blive drevet rundt i den kommende debat af demagogi, løgn og bedrag som det, hr. Kristian Thulesen Dahl har fremturet med her.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Hvis det er tilfældet, ja, så er der en ny situation, og den vil Stortinget jo så komme til at tage stilling til.
Det var det, jeg oplyste, og det kan jo få vidtgående konsekvenser.
Så med hensyn til asylprotokollen, som ministeren svarede på, og som han kaldte et eksotisk hjørne af problemet, vil jeg godt spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at det altså ikke er mere eksotisk, end at hvis man godkender en sådan protokol i EU, så vil den blive brugt som mønster i andre verdensdele, i Asien, i Afrika, i Latinamerika, til at lande aftaler indbyrdes, at deres borgere ikke må flygte til de andre lande, der er med i en sådan aftale.
Hvis den bliver kopieret på den måde, ja, så vil altså mulighederne for overhovedet at flygte i verden blive mere og mere begrænsede, fordi så vil man jo f.eks. fra et afrikansk land ikke kunne flygte til et andet afrikansk land.
Det, der er det allerværste ved den protokol, er, at den kommer til at danne en sådan skole rundt omkring i verden.
Og som jeg har forstået det - det vil jeg gerne bede ministeren bekræfte - så er det derfor, at man i FN's Flygtningehøjkommissariat er så bekymret over den model, som EU dér tager i anvendelse. Det er netop af hensyn til disse globale konsekvenser.
Og så vil jeg blot minde ministeren om, at han siger, at man kunne forestille sig, at der blev indført en ordning med dobbelt flertal.
Er det ikke korrekt, at i den fransk-belgisk-italienske erklæring, som disse lande har fået optaget som bilag til Amsterdamtraktaten, er ønsket ikke dobbelt flertal.
Der er ønsket, at man får ændret stemmevægten til gunst for de store lande, hvad der jo også er naturligt, når det er Frankrig, der står i spidsen for projektet.
Og så vil jeg endelig slutte med et spørgsmål, nemlig om det er korrekt, som der stod i The Guardian i går, at der i indeværende uge skal være et udenrigsministermøde, hvor man vil tage stilling til, hvor mange lande der vil blive indbudt i første runde, hvor man altså vil tage stilling også til det dansk-svenske forslag om, at alle lande skal indbydes til forhandlinger samtidig og på én gang fra starten.
Det fremgår af artiklen, at udenrigsministrene - dog ikke den britiske, som åbenbart er forhindret - skulle mødes i den her uge og afklare den sag.
Det synes jeg dog er væsentligt for Folketinget og Folketingets Europaudvalg at vide.
Ole Stavad (S), 1997-10-21:
I kraft af, at jeg er formand for Nordisk Råds Europaudvalg har jeg jo visse kontakter også til vore nordiske kolleger på det her område, og jeg synes, det er et underligt mummespil, der foregår i øjeblikket.
Og nu forsøger hr. Keld Albrechtsen så i det danske Folketing at skabe tvivl, usikkerhed, i forhold til Schengen og i forhold til Amsterdamtraktaten.
Jeg synes, det er vigtigt at få sagt de ting, for at mudderet og mummespillet ikke fortsætter både i Norge og i Danmark.