René Skau Johansen (S), 1998-11-27:
Det her lovforslag er en naturlig følge af integrationsloven, som Folketinget vedtog i sidste samling.
Vi mener også, at det ikke er godt nok bare at yde passiv hjælp.
Ægte medmenneskelige hensyn og omsorg for andre mennesker er også at stille krav.
At have forventninger og stille krav til andre mennesker er tegn på respekt og interesse, men krav skal selvfølgelig gå hånd i hånd med rettigheder. Den nye udlændingelovgivning rummer netop klare rettigheder og pligter, der er ens for alle, men som tilpasses den enkeltes situation og forudsætninger.
Fra årsskiftet, når den nye integrationslov træder i kraft, har alle udlændinge, altså ikke kun flygtninge, ret og pligt til at gennemgå en introduktionsperiode på op til 3 år.
Kun de personer, som ved at gennemføre et tilfredsstillende integrationsforløb viser, at de både kan og vil leve op til deres forpligtelser som borgere i Danmark, får
permanent opholdstilladelse.
og ville efter de nuværende regler i aktivloven automatisk få tildelt permanent opholdstilladelse. Formålet med introduktionsperioden afspejler ret og pligt-tankegangen.
På den ene side skal den ruste udlændinge til en tilværelse i Danmark på lige fod med de øvrige borgere i Danmark og medvirke til en integration på arbejdsmarkedet.
På den anden side skal det også få konsekvenser, hvis en udlænding ikke efter evne arbejder på at blive en velfungerende del af samfundet og f.eks. ikke efter integrationsperioden er i stand til at forsørge sig selv.
Derfor foreslår socialministeren, at 3-års-fristen fremover går fra afslutningen af integrationsforløbet.
Et andet element, der er vigtigt at understrege i forhold til det her lovforslag, er, at med lovforslaget bliver de udlændinge, der har brug for økonomisk hjælp, ligestillede.
Der bliver ingen forskel på asylansøgere og familiesammenførte.
Samtidig letter lovforslaget
kommunernes arbejde, da de fremover kun har to forskellige beløb at vælge imellem, et til udlændinge med forsørgerstatus og et til udlændinge uden forsørgerstatus.
En tredje ændring, som ligger i det her lovforslag, og som har givet anledning til megen mediedebat og forvirring, er, at man i dag kan få forsørgerydelse, selv om alle ens børn bor i udlandet.
Det ændres nu også med lovforslaget, hvor der bliver strammet op på reglerne for, hvornår man som udlænding på kontanthjælp kan påberåbe sig forsørgerstatus og dermed få en højere ydelse end ikkeforsørgere.
Fremover skal det derfor ikke være muligt at opnå forsørgerstatus i Danmark, hvis man udelukkende forsørger børn, der opholder sig i udlandet.
Som jeg var inde på tidligere, er formålet med det her lovforslag primært at tilpasse sociallovgivningen til udlændinge- og integrationsloven for derved at få et fuldt udbytte af loven.
af udlændinge- og integrationslovgivningen.
En vedtagelse af lovforslaget vil betyde en mere retfærdig fordeling af de økonomiske ressourcer, en lettelse af kommunernes administrative og økonomiske byrder samt en lovgivning, hvor ret og pligt ikke er tomme begreber.
Socialdemokratiet kan støtte det her lovforslag, og jeg har også lovet at sige, da Det Radikale Venstres ordfører
ikke kunne være til stede, at de også støtter lovforslaget.