runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2003-02-19:
Jeg svarede faktisk helt præcist, så derfor vil jeg læse det op igen.
Det er jo nemt: Jeg er på den baggrund positivt indstillet over for at tage en drøftelse om erhvervets ønsker om at kunne etablere jagthytter, ligesom jeg er positiv over for ønskerne om at kunne etablere hytter, der tilgodeser børn og unges friluftsliv.
Det forudsættes dog, at dette kan ske på en afbalanceret og hensigtsmæssig måde uden at skade de landskabelige og natur- og friluftsmæssige værdier.
De videre drøftelser under lovarbejdet vil vise, om det er muligt.
Jeg er således positiv over for at tage den drøftelse, men det forudsætter, at det kan ske på de meget miljørestriktive betingelser, jeg her har ridset op.
Det er jo også det, vi har Skovrådet til.
Her sidder brugere, her sidder ejere, og hvis der skal være en mening med at have Skovrådet, som jeg synes der skal, er det selvfølgelig dér, debatten foregår.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-19:
Udgangspunktet er selvfølgelig, at vi skal imødekomme den ret, den ledige har, men jeg må jo tage det forbehold, at der på den konkrete uddannelsesinstitution eller på den konkrete uddannelse kan være overtegnet, så der ikke lige er kapacitet, når man har brug for det.
Men i princippet har man en ret, og den ret skal imødekommes, blot med det lille forbehold.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Petersen (S), 2003-02-19:
Så vil jeg blot i al venlighed spørge ministeren, om det ikke netop kan være et problem, at retten i realiteten kan udhules af mangel på kapacitet og mangel på muligheder for at anvende sit selvvalg i nærområdet, selv om den ledige både opfylder betingelserne for de 6 uger under handlingsplanen og selv ønsker at benytte sig af 6 ugers ret til selvvalgt uddannelse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-19:
Det er rigtigt.
Vi har skabt en ret, men vi må jo sige, at forudsætningen er, at der er en ledig uddannelseskapacitet, og at den ledige opfylder kvalifikationerne.
Men som jeg sagde i mit svar, er der en ret til 6 ugers supplerende uddannelse, og man kan forud for eller efter den selvvalgte uddannelse aftale med arbejdsformidlingen, at den indgår i en handlingsplan.
Jan Petersen (S), 2003-02-19:
Det vil jeg gerne bede ministeren bekræfte og også bekræfte, at der gerne skulle være realiteter i denne ret for den enkelte arbejdsløse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-19:
Med aftalen om »Flere i arbejde« har der i forligskredsen været enighed om at bevare forsikrede lediges mulighed for at supplere 6 ugers selvvalgt uddannelse med et tilbud om uddannelse efter en individuel handlingsplan.
Ledige vil derfor som hidtil kunne rette henvendelse til arbejdsformidlingen efter at have afsluttet et 6 ugers selvvalgt uddannelsesforløb for at anmode om et tilbud om uddannelse.
Desuden vil den ledige inden det selvvalgte forløb kunne anmode AF om at vurdere, om der efterfølgende vil kunne gives tilbud om en uddannelse.
ved lov om ændring af lov om en aktiv arbejdsmarkedspolitik, og reglen er indført på baggrund af vores aftale om »Flere i arbejde«. Der er med loven ikke sket en ændring af, hvilke hensyn AF skal tage, når det vurderes, om den ledige skal have adgang til supplerende uddannelse.
Der skal kort sagt være et arbejdsmarkedspolitisk behov, og den ledige skal have forudsætninger for at gennemføre uddannelsen, så jeg kan bekræfte, at vi lever helt op til den aftalte forligstekst.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-02-19:
»Vil ministeren fastsætte en slutdato for resultatet af LO's og DA's arbejde med at belyse løndannelsen, herunder de kønsmæssige lønforskelle mellem den private og den amtskommunale sektor?«
»Er ministeren enig i, at en øremærkning af barselorloven til fædre vil være et vigtigt middel til at fremme ligelønnen?«
Skriftlig begrundelse
En undersøgelse af sammenhængen mellem kvinders løn, ansættelsesforhold og moderskab dokumenterer, at kvinder økonomisk er langt bagud, og at de seneste årtiers mange familievenlige tiltag i form af længere barselorlov, omsorgsdage, længere ferie og ret til fri på barnets første sygedag tilsyneladende kun har forstærket den negative lønudvikling for kvinderne.
Undersøgelsen peger således på, at en nødvendig bestræbelse er at få mændene til at påtage sig flere forpligtelser, herunder barselorlov.
Jan Petersen (S), 2003-02-19:
Jeg har stillet dette spørgsmål, fordi vi har et forlig mellem regeringen og bl.a. Socialdemokratiet om »Flere i arbejde«, og jeg går ud fra, at svaret selvfølgelig vil blive inden for dets ramme.
Det har jeg i hvert fald tænkt mig at
mit spørgsmål skulle være.
I forliget er der en ambition om, at der også kan være mulighed for uddannelse af arbejdsløse allerede i det første ledighedsår, og det står vi selvfølgelig ved i Socialdemokratiet.
Men vi vil godt have, at ministeren her præciserer, at det er en central del af forliget, at der er en ret og også en reel ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse i det første ledighedsår, at denne ret skal kunne anvendes, og at der også kan laves en handlingsplan med op til 6 ugers uddannelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-02-19:
Jeg vil starte med at takke for den opbakning, der er til regeringens linje, for det synes jeg er dejligt.
Nu forstår jeg, at vi er enige om, at det er helt afgørende, at det sker på en hensigtsmæssig måde uden at skade de landskabelige og natur- og friluftsmæssige værdier, sådan som det har været afgørende for mig.
Jeg er ikke begyndt at gå ned i alle mulige detailspørgsmål.
Jeg har stillet et overordnet krav til det, som måtte komme frem, nemlig at det skal være på en hensigtsmæssig måde uden at skade de landskabelige og natur- og friluftsmæssige værdier.
Jeg synes, man skal anerkende, at Skovrådet skal have lov til at diskutere det her.
Ellers kan man jo sige, at vi ikke skal have et skovråd, for hele meningen med Skovrådet er jo netop, at man som medlem kan rejse nogle spørgsmål, man gerne vil have diskuteret.
Jeg ved ikke, hvor hr. Jørn Jespersen har fra, at det først er noget, der drøftes i Skovrådet, og så skal vi diskutere det i Folketingssalen.
Det er jo et valg, og det kan man træffe på den måde, man ønsker, men jeg synes, det er fint, at Skovrådet får lov til at få debatten først, og jeg er helt sikker på, at vi nok skal få lov til at diskutere forslaget her i Folketingssalen.
Så er jeg bare nødt til at sige til hr. Jan Petersen, at jeg kan jo kun oplyse, hvad der er oplyst over for mig, og det er, at opførelse af sådanne hytter - altså til skovbørnehaver - og andet byggeri til friluftsformål er som udgangspunkt også forbudt i dag, da de heller ikke anses for nødvendige for skovdriften.
Men hvis hr. Jan Petersen mener, at det burde vi i hvert fald få lavet om, vil jeg da sige, at det forslag fra hr. Jan Petersen vil jeg tage op, for jeg synes da, det er interessant, at et medlem af Socialdemokratiet åbner for, at i hvert fald til skovbørnehaver og andre friluftsformål skal man have lov til det.
Det kunne godt være et udgangspunkt, så det vil jeg kvittere for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Lise Hækkerup (S), 2003-02-19:
Er miljøministeren enig med mig i, at risikoen for, at der kan ske et voldsomt skred i opfattelsen af skoven som et fredeligt, rekreativt område, er nærliggende, hvis der bliver etableret skovhytter af den nævnte karakter?
Jan Petersen (S), 2003-02-19:
Jeg har nu aldrig hørt om, at skovbørnehaver har haft problemer med at blive etableret i en skov, selv om jeg bor i en skovrig egn.
Men jeg vil gerne spørge miljøministeren, om ikke en række af de skovejere, der åbenbart har rejst spørgsmålet, i vidt omfang er ejere af allerede eksisterende boliger i skovene.
Mig bekendt er der allerede en del boliger i skovene, og i givet fald er det vel op til skovejerne at indrette dem til et andet formål end det, de benyttes til i forvejen.
Jørn Jespersen (SF), 2003-02-19:
Nu er der jo ingen, der har spurgt om skovbørnehaver, men ministeren er selvfølgelig velkommen til også at kommentere dem.
Det, der er spurgt om, er jagthytter, som kan udvikle sig til eller fra starten være egentlige fritidshuse i de danske skove, og jeg synes, det er for tyndt, at ministeren overhovedet ikke er i stand til at give nogen svar på, hvordan han vil forhindre, at de skader de landskabelige og naturmæssige hensyn.
Hvilken størrelse kan man forestille sig?
Skal der være mulighed for at indlægge vand og elektricitet?
Skal der være overnatningsfaciliteter?
Og hvordan med tilkørselsforholdene?
Kommer der en strøm af trafik ind i og gennem skovene til de hytter?
Hans Christian Schmidt (V), 2003-02-19:
Det tankevækkende ved dette emne er jo, at vi har intet problem, før hr. Jørn Jespersen skaber et.
Det er jo derfor, det bliver svært for en miljøminister at svare på, hvad han mener om nogle ting, han slet ikke har udtalt sig om.
De, der var med på sommerturen med Miljø- og Planlægningsudvalget, vil jo vide, at det var synspunkter, der kom frem lejlighedsvis.
Skoverhvervet siger, det er vigtigt for dem at få en mulighed for at få en større indtægt ved jagt, og derfor kunne de bl.a. forestille sig, at man måske kunne opføre nogle hytter.
Men jeg har slet ikke forholdt mig til de ting endnu, bortset fra at jeg har sagt: Nu har Skovrådet den diskussion, der er et medlem af Skovrådet, der har rejst debatten.
Jeg synes, det er fint, at I har den diskussion, og jeg er positiv over for det, men det er en forudsætning for mig, som jeg har sagt hele tiden, at det ikke skader de landskabelige og natur- og friluftsmæssige værdier.
Jeg vil tro, at der pågår en god debat, for her kommer
jo alle de synspunkter, som bliver rejst af spørgerne, frem, og de fortjener en rigtig god debat, synes jeg.
Jeg er positiv over for, når skoverhvervet har så store problemer, at man skal lade børn og unge få lov til at være mere ude i skoven, og jeg synes, det er tankevækkende, at vi har en lovgivning, der hindrer, at man kan bygge skovbørnehaver på den måde, man gerne vil.
Man har i hvert fald ingen ret til det, og jeg synes, det er fint, hvis vi kan kigge på det.
Men jeg synes også, vi må give den tid, der skal til, for at man kan få en debat i Skovrådet, hvor det netop er normalt, at man drøfter de ting.
Jeg er som udgangspunkt positiv, men under de klare miljømæssige forudsætninger, jeg har nævnt.
Jørn Jespersen (SF), 2003-02-19:
Miljøministeren behøver ikke læse sit svar op én gang til, for det fremgik klart i første omgang.
Det, der bare ikke fremgik, var svaret på spørgsmålet: Hvad er ministerens egen holdning til at etablere jagthytter, som kan udvikle sig til egentlige fritidshuse?
Ministeren siger kun, at han er positiv over for at tage drøftelsen.
Javel, men hvad med selve spørgsmålet om at opføre hytterne?
Er holdningen hertil som udgangspunkt også positiv?
Det er det, jeg gerne vil have et svar på.
Drøftelserne om den kommende skovlov sker jo ikke i Skovrådet.
Her er der en forberedende drøftelse, men den endelige vedtagelse foregår jo her, og derfor er det af interesse at vide, hvad miljøministerens egen personlige holdning er.
Endelig spurgte jeg, hvilke restriktive betingelser af hensyn til miljøet - størrelse, beliggenhed, indretning, faciliteter, overnatningsmuligheder - ministeren kan nævne.
Det blev der heller ikke svaret på, men det må vi kunne komme lidt tættere på.
Lise Hækkerup (S), 2003-02-19:
står der, må jeg sige til miljøministeren: Faciliteter som fritidshuse.
Vil det sige, at badeværelser, adgangsforhold, tilkørsels- og frakørselsforhold osv. skal være på sommerhusniveau?
Er det dét niveau, der tales om?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-02-20:
Hvis hr. Keld Albrechtsen havde hørt efter, da jeg holdt min ordførertale, så sagde jeg, at der var nedlagt 1 promille af Københavns boliger ved lejlighedssammenlægning, små, utidssvarende boliger på et eller andet sted omkring 45-50 m2 uden fjernvarme, uden bad, mange af dem med toilet på trappen.
Jeg må sige, at jeg ikke stiller mig op i køen af de mennesker, som hykler over, at de boliger bliver nedlagt, for de er utidssvarende, og det er familieboliger, der er brug for.
Halvdelen af Københavns boligmasse er af den type, og der er behov for at ændre på boligstrukturen i Københavns Kommune.
Tallet, som hr. Keld Albrechtsen nævnte, kan jeg ikke genkende.
De oplysninger, jeg har fået, er, at der bliver bygget 500 til næste år og 600 næste år igen, og at planen i øvrigt er, at der skal bygges 1.500 almene boliger om året.
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
I SF har vi sådan set meget sympati for nogle af tankerne bag det her forslag.
Vi synes selvfølgelig ikke, det er hensigtsmæssigt, hvis man som kommune har mulighed for så at sige at presse svagt stillede borgere ud af boligmarkedet - især ikke, hvis det er en mulighed, som bliver praktiseret. Det er klart, at det er noget af det, man godt kan frygte, og som man også godt kan se, at sådan en ordning som den her kan bruges til at forhindre.
Men hvis man har et problem, man skal have løst, kan man spørge, om man så ikke skal finde et redskab, som passer til det.
Der må jeg sige, at jeg nok er mere skeptisk over for, om Enhedslisten har fundet de vises sten med det her redskab.
Det er et redskab, som - bevar mig vel - vil forhindre, at man presser folk ud alene ved at nedlægge deres lejligheder, men samtidig har man altså også fået lavet et redskab, som gør, at det bliver fuldstændig umuligt for kommunerne at tilpasse sig, i takt med at deres befolkningssammensætning ændrer sig, hvilket er ekstremt ufleksibelt i forhold til de problemer, som man kommer til at stå over for. Jeg synes godt, vi kan sætte os sammen og prøve at finde en løsning på, hvordan man kan forhindre, at folk bliver presset ud af boligmarkedet, fordi kommunerne synes, at de hellere vil have andre mennesker ind, som er bedre til at betale skat.
Det synes jeg er lige så usympatisk, som hr. Keld Albrechtsen synes.
Jeg synes, det her redskab, som man har fundet frem af skuffen fra Enhedslistens side, skyder helt over og ved siden af målet.
Derfor vil jeg sige, at vi fra SF's side ikke kan støtte det, som det ligger.
Carina Christensen (KF), 2003-02-20:
Jeg kan med det samme sige, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at pålægge kommunerne en særlig pligt
til at opføre nye og helt tilsvarende boliger i forbindelse med byfornyelse.
Vi har stor tiltro til, at kommunerne og de private investorer selv kan træffe beslutninger om, hvad der skal bygges, med udgangspunkt i de lokale forhold med hensyn til beboersammensætning, boligmasse og det fremtidige behov for boligforsyning.
Vi mener ikke, det er noget, vi skal blande os i fra centralt hold.
Vi er også ganske godt tilfredse med de gældende regler vedrørende genhusning i forbindelse med byfornyelse.
Der er efter vores mening allerede i dag gode og rimelige muligheder.
Vi er ligesom forslagsstillerne
naturligvis også interesserede i, at vi i Danmark har et bredt udvalg af forskellige boliger til forskellig pris og i forskellig kvalitet og størrelse. Netop derfor er vi også meget glade for, at gennemførelsen af den boligpakke, som et flertal af Folketingets partier vedtog sidste år, vil betyde, at der over de næste 5 år vil blive bygget over 20.000 nye boliger om året, herunder også boliger til mindre ressourcestærke borgere.
Jeg skal ikke gennemgå alle initiativerne i boligpakken - jeg tror også, at Enhedslisten kender dem ganske udmærket - men der er altså mange gode og spændende tiltag på vej, og vi finder derfor ikke, at der er behov for at gennemføre dette forslag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-02-20:
Ja, nu ender det jo med at blive en ren københavnerridiskussion.
Så vi er nødsaget til at forholde os til det faktum, at det ikke er Københavns Kommune, der har et problem, men at det i virkeligheden i meget højere grad er et spørgsmål om, at der ikke er boliger til unge mennesker ude i omegnskommunerne.
Det kan altså ikke være sådan, at København skal løse boligproblemet for alle studiebyer i det her land, og frem for alt kunne man jo sige, at det måske ville være meget fornuftigt at kigge på strukturen i eksempelvis det faktum, at 70 pct. af de studerende på Roskilde Universitetscenter vælger at bo i København.
Men det, de unge efterspørger,
lige så snart de er færdige med deres uddannelse,
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jamen jeg nævnte bare, at tallene for 2002 altså tyder på, at én ting er fine planer, man vedtager på rådhuset i København, noget andet er, hvad der rent faktisk kommer i bevægelse rent fysisk ude på byggepladserne.
Men o.k. det er så én ting.
Selv hvis der så blev bygget en hel masse flere familieboliger takket være hr. Kramer Mikkelsens utvivlsomt meget betydelige indsats i København, så står vi stadig væk med det problem med alle de unge, der strømmer til.
Og hr. Kramer Mikkelsen bestrider jo ikke mine oplysninger om, at der kommer til at blive fjernet 15.500 boliger som følge af lejlighedssammenlægninger i de planer, der også indgår på rådhuset i København. Og når der kommer flere unge, så er hr. Kramer Mikkelsen vel enig med mig i, at så er det ikke familieboliger, vi snakker om, så er det små boliger, vi snakker om, og dem bliver der altså færre af, selv hvis det skulle lykkes at få bygget de familieboliger, som vi da også gerne skulle have.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-02-20:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Vi finder det
Anita Knakkergaard (DF), 2003-02-20:
Forslag til lov om ændring af lov om byfornyelse indeholder forslag om, at der i den gældende lov om byfornyelse tilføjes en bestemmelse om, at kommunalbestyrelsen fremover skal sikre, at der bygges nye, tilsvarende boliger ved sammenlægning af mindre boliger i forbindelse med byfornyelse.
Erstatningsboligerne skal være af tilsvarende størrelse
som den nedlagte bolig.
Begrundelsen er bl.a., at de studerende bebor de små lejligheder, der bliver sammenlagt, og det samme gælder med de ældre.
Tanken er sådan set meget rimelig, men er efter Dansk Folkepartis mening helt overflødig grundet det boligforlig, Enhedslisten har valgt at stå uden for. I boligforliget ultimo 2002 har parterne bl.a. vedtaget L 51, der gør det muligt at anvende den reducerede investeringsramme til ungdomsboliger.
Det er også i boligforliget aftalt, at der afsættes 1 mia. kr. i støtte til opførelse af nye boliger til unge under uddannelse over de næste 5 år.
Dette sikrer op imod 4.000 boliger til denne gruppe og i de områder af landet, hvor behovet er størst.
I forslaget henviser Enhedslisten til, at Københavns Kommune allerede har nedlagt 5.000 mindre lejemål og har planer om yderligere at nedlægge 15.000.
Til Enhedslistens orientering er antallet af små boliger i Københavns Kommune reduceret med ca. 2.400 siden 1992 og ikke 5.000.
Med hensyn til at nedlægge yderligere 15.000 er dette heller ikke korrekt.
Københavns Kommune har den 13. juni 2001 vedtaget en boligpolitisk strategiplan, og af den fremgår
I samme strategiplan er der afsat 30 mio. kr. til boliger til unge eller ca. 1.000 boliger til de unge.
Af ældreboliger opføres kun ganske få, det er korrekt, men det skyldes, at kommunens ældrebefolkning er faldet markant. Så Dansk Folkeparti siger nej til L 86, da vi tror på, at de tiltag, der allerede er vedtaget i forbindelse med boligforliget, også vil blive ført ud i livet i vores kommuner.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-20:
Kristeligt Folkeparti kan heller ikke støtte forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-02-20:
Det håber jeg sandelig ikke.
Jeg håber heller ikke, det bliver det i fremtiden.
Det vil simpelt hen skævvride boligstrukturen i vore store byer og selvfølgelig ikke mindst i København, for det er det, som hr. Keld Albrechtsen har hæftet sig ved.
Hvis vi kigger på sammenlægninger af lejligheder i Københavns Kommune, er det således, at for så vidt angår ejerformen, typen af boliger, der bliver sammenlagt, er 51 pct. af dem andelsboliger, og 32 pct. af dem er ejerboliger, og 17 pct. af dem er lejeboliger.
Det er altså stadig væk sådan, at af den der ene promille af Københavns Kommunes boliger er det over 80 pct. af dem, som er enten ejer- eller andelsboliger.
Skulle vi nu ikke lade være med fra Folketingets talerstol at stå og bilde folk ind, at det er fattige mennesker, som ikke kan få råd til at finde et andet sted at bo, hvis de kommer i en situation, hvor de oven i købet frivilligt har sagt ja i deres beboerforening eller i deres ejerforening til, at der skal ske lejlighedssammenlægninger?
Det er ikke fattige studerende, det er ikke fattige mennesker, som ikke har råd til at finde et sted at bo.
Dem skal der tages hånd om.
Det var det, hr. Keld Albrechtsen og hans parti kunne have gjort ved at presse regeringen noget mere i forhold til eksempelvis at lade være med at kaste sig over den almene boligsektor.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jeg vil bare sige, at hr. Kramer Mikkelsen altså ikke kommer uden om, at der bor mange mennesker i brokvartererne, som har små indkomster, og som, hvis man fjerner deres bolig, vil få vanskeligt ved at få et rimelig ordentligt sted at bo på grund af den bolignød, der er i hovedstadsområdet.
Det tror jeg da vi kan være enige om.
Så kan vi måske være uenige om andre ting.
Så vil jeg bare forsikre hr. Kramer Mikkelsen
om, at med hensyn til de angreb, som regeringen retter mod det almene byggeri i al almindelighed ved enhver lejlighed, så skal det sælges, og så skal det rives ned, og jeg ved ikke hvad, kan hr. Kramer Mikkelsen være fuldstændig sikker på, at der er hr. Kramer Mikkelsen og jeg helt enige. Det må vi vende os imod, og det får vi også lejlighed til at diskutere på et senere tidspunkt under andre debatter.
Men der skal ikke herske nogen tvivl.
Der bliver ikke nogen uenighed mellem os.
Kun den bemærkning, at når vi fra Enhedslistens side har foreslået en ordning, hvor kommuner, der ikke vil bygge, skal betale, er det netop for at imødekomme et krav, vi har hørt
fra en lang række partier, om, at man ikke må bruge tvang over for kommunerne. Hvis vi kunne opnå et flertal her i Folketinget, som ville pålægge kommunerne pligt til at bygge, når de ikke har nogle boliger i forvejen, ville vi meget gerne være med til det.
Men vi har jo fået et klart signal fra mange partier om, at den løsning kan vi ikke komme igennem med, og derfor har vi måttet pege på en ordning, der baserer sig på frivillighed for kommunerne.
Hvis fru Lissa Mathiasen kan udtænke en tredje model, som kan føre til det samme resultat, nemlig at der bygges i f.eks. Gentofte, er vi i Enhedslisten helt indstillet på at komme med den model, men årsagen til, at vi har valgt modellen her, er, at vi vil imødekomme et ønske fra Socialdemokratiet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-02-20:
Enhedslistens forslag om at oprette en kommunal byggefond, hvor de kommuner, der ikke har almene boliger svarende til 20 pct. af deres samlede boligmasse, skal betale et beløb, der svarer til den udgift, kommunen ville have haft, hvis der var bygget 20 pct. almene boliger,
kan Venstre ikke støtte.
Forslaget skal ses sammen med lovforslag nr. L 88, hvor kommunerne ikke længere skal betale 7 pct. i grundkapital, altså kan opføre almene boliger uden at skulle betale noget.
Meningen er så, at pengene til grundkapitalen skal komme fra den tidligere omtalte fond og, hvis ikke der er nok, fra staten.
Venstre kan ikke støtte nogen af forslagene.
Vi mener, at kommunerne har et boligsocialt ansvar og dermed også skal betale en del af nybyggeriet, ligesom vi samtidig har den holdning, at kommunerne har en ret til at bestemme udviklingen og dermed også en ret til at bestemme omfanget af det almene byggeri.
Disse to forslag vil på den ene side fratage kommunerne det boligsociale ansvar, hvormed en fornuftig kommunal vurdering af behov og økonomi vil blive overflødig, fordi det er en gratis omgang, mens kommuner, der ikke har opfyldt Enhedslistens mål om 20 pct. almene boliger, på den anden side skal bøde for denne prioritering.
Ingen af konsekvenserne af dette forslag er vores politik.