runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-10:
Jeg skal takke ordførerne for den positive opbakning til, at vi ophæver revisionsbestemmelsen, men også i det hele taget de mange positive meldinger om frit valg, både frit valg generelt og frit valg på det her område.
Jeg tror, det var fru Bente Dahl, der sagde, at loven fungerer efter hensigten, og det blev fulgt op af bl.a. fru Pia Kristensen, der sagde: Jamen det er jo ikke antallet, der er afgørende, det er retten til frit at kunne vælge, der er afgørende.
Jeg er fuldstændig enig med bl.a. de to ordførere i, at det jo er det, det handler om, og selv om det måske ikke er så mange i antal, selv om vi måske havde troet, at det var flere, så er jeg enig med fru Bente Dahl i, at loven fungerer efter hensigten.
Så var flere ordførere, bl.a. hr. Michael Thomsen fra SF og fru Line Barfod, inde på, at det er vigtigt, at der bliver bygget ældreboliger, og det er lige præcis noget af det, den her regering tager hånd om.
Vi har jo sat massivt gang i nybyggeriet, siden den her regering kom til, med boligaftalen fra 2002 og også den seneste boligaftale.
Og det, vi kan se der især er blevet bygget på det almene område, er jo lige præcis ældreboliger.
Så både boligaftalerne og det seneste initiativ med plejeboliggarantien betyder selvfølgelig meget i forbindelse med at gøre forholdene bedre og netop imødekomme de ønsker, der er fra Enhedslistens og SF's side om at sikre de rette boliger efter det behov, der er.
Jeg er ikke enig med fru Line Barfod i ønsket om selvvisitation.
Jeg mener, at visitation til plejeboliger er en myndighedsopgave.
Så synes jeg, at jeg gerne vil kvittere særlig over for Socialdemokraternes ordfører, hr. René Skau Björnsson, der jo gik positivt ind i det her, men så også syntes, at det var afgørende, hvordan ministeren vil sikre, at det frie valg bliver implementeret ude i kommunerne, og det vil jeg følge op på.
Jeg håber, at den tilkendegivelse fra Socialdemokraternes ordfører så også bliver den røde tråd i Socialdemokraternes politik vedrørende det frie valg.
Jeg synes nemlig, det er helt rigtigt, at vi sikrer, at der er det frie valg, at vi skaber de rigtige rammer, og at vi så også sikrer, at kommunerne følger op på det.
Det er jo det, vi gør på de områder, hvor der i dag er frit valg, men jeg kan også sige til hr. René Skau Björnsson, at vi vil fortsætte den linje og arbejde videre med, hvor vi yderligere kan give frit valg inden for det gældende regelsæt.
Endelig skal jeg sige, som det også er fremgået af mine kommentarer til høringssvarene, at jeg naturligvis tager fat på det problem, der er med, om der bliver informeret godt nok på området.
Jeg vil indskærpe over for kommunerne, at de skal sørge for, at brugerne er velorienterede om de valgmuligheder, der er.
Men jeg vil også give det den kommentar, at de organisationer, de foreninger, der synes, der er et problem, håber jeg også vil tage fat på det og gøre en indsats for deres medlemsskare og dermed bidrage til, at det her faktisk er en god valgmulighed for de mennesker, der ønsker at gøre brug af den, og at organisationer og foreninger på den måde vil bidrage til, at informationerne om mulighederne kommer ud.
Bente Dahl (RV), 2006-02-10:
Jeg vil gerne kommentere ministerens konklusion på det, jeg sagde.
Jeg satte netop spørgsmålstegn ved, om loven fungerede efter hensigten.
Jeg mener nemlig ikke, det er klart dokumenteret, at den fungerer efter hensigten, og jeg efterlyser baggrundsmateriale, der viser, at den gør det.
Så jeg vil gerne bede ministeren kommentere det.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-10:
Det vil jeg gerne.
Jeg er enig i, at vi skal følge op på de punkter, som fru Bente Dahl nævnte, bl.a. behovet for at informere noget mere og sikre, at der er et kendskab hos potentielle benyttere af det frie valg, at de rent faktisk ved, at de har den her valgmulighed.
Det vil jeg, som jeg har oplyst, indskærpe over for kommunerne.
Hvad angår dobbeltvisitation, som fru Bente Dahl også nævnte, vil jeg sige, at undersøgelsen fra Ankestyrelsen jo viser, at det faktisk ikke har været et problem som sådan, det er ikke blevet brugt i særlig mange tilfælde.
Det var jo baggrunden for at indføre kravet om dobbeltvisitation, og det har så vist sig i praksis, at det ikke er nogen hindring som sådan.
Så selvfølgelig følger jeg op på de punkter og synes i øvrigt, at netop undersøgelsen viser, at loven rent faktisk fungerer.
Det er korrekt, at der er 1.625, der i den periode, som er blevet undersøgt, har benyttet sig af det frie valg.
Jeg synes på ingen måde, at det er an tallet, der er afgørende.
Jeg tror, at de 1.625, der har haft muligheden for at benytte det frie valg, er rigtig glade og tilfredse med, at de har den mulighed, at de kan tage stilling til, hvor det er, de gerne vil bo.
For mit vedkommende med hensyn til det frie valg er det ikke afgørende, hvor mange der benytter sig af det.
Det, der betyder noget, er, at man har muligheden.
Skulle man være utilfreds, eller har man nogle bestemte holdninger, man gerne vil lægge vægt på, har man nogle valgmuligheder i forbindelse med, hvor man modtager de ydelser, som man har behov for.
Det synes jeg er det afgørende i diskussionen om det frie valg.
Derfor synes jeg også, at denne her lov fungerer efter hensigten.
Jeg kan ikke være mere enig med hr. René Skau Björnsson i, at der skal være et reelt frit valg.
Det er helt rigtigt, og det er også det, der lå bag forslaget om at gennemføre frit valg på hjemmehjælpsområdet, som Socialdemokraterne jo også bakkede op om, men som vi så siden har haft nogle, synes jeg, ret lange diskussioner om.
Vi havde jo en undersøgelse, der viste, at ud af de 500 mio. kr. ekstra, der blev givet til hjemmehjælpsområdet, gik ca. 127 mio. kr. til strukturændringer i kommunen til at indføre det frie valg.
Det ved jeg ikke om er et særlig stort beløb, når vi tager i betragtning, at man var nødt til at gennemgå hele den kommunale forvaltning med hensyn til at kunne adskille det at være myndighed og det at være leverandør.
Det, vi kan se af undersøgelsen i dag, er, at de ældre og handicappede er rigtig glade for den valgmulighed, de har fået.
Det synes jeg igen understreger, at det er vigtigt, at vi indfører det frie valg.
Så takker jeg også for opbakningen til, at der bliver bygget flere boliger.
Det er jo også lige præcis det ansvar, regeringen har taget på sig senest med boligaftalen, som jeg stadig væk undrer mig over Socialdemokraterne ikke ville være med i, for den sikrer netop nybyggeri.
Tom Behnke (KF), 2006-02-10:
Jeg er meget tilfreds med, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget, for det er da rart.
Jo flere, der er med, desto bedre, sådan ser vi altid på det.
På tilbudsportalen, hvor man lægger de forskellige muligheder ud, siger man: Vores institution har de og de muligheder.
Der beskriver man jo de enkelte tilbud meget, meget nøje, netop for at borgeren, den pårørende, den kommunale socialrådgiver sammen kan sidde og se: Hvad er det for et tilbud, der lige præcis passer til den person?
Samtidig bliver der sat en pris på, så man kan se, hvor prisniveauet ligger, og man kan se, hvordan forskellige institutioner med forskellige tilbud matcher hinanden osv.
Der er ikke noget modstridende i det, fru Karen J. Klint siger, i forhold til lovforslagets indhold.
René Skau Björnsson (S), 2006-02-10:
Det bliver en kort bemærkning og ikke et spørgsmål.
Det er bare for at understrege at vi i Socialdemokratiet jo altid har syntes, at det var godt, at borgerne havde valgmuligheder, fik lov til at vælge.
Vi stemte for det her lovforslag i sin tid, vi synes, det var en god idé, at det frie valg blev lovfæstet.
Før i tiden havde de ældre også et valg, nu blev det så lovfæstet, og der blev lagt mere information ud.
I dag har vi så et lovforslag og et bilag, der jo viser, at informationen ikke er god nok, det er vi så nødt til at gøre noget ved.
Men jeg vil gerne understrege, at vi i Socialdemokratiet netop er meget optaget af, at man som borger får et valg.
Derfor er vi optaget af, at der bliver bygget flere boliger, og at de penge, der følger med, når vi laver den slags ordninger, også når ud til borgerne og ikke bliver slugt af administration og bureaukrati, som vi har set det på hjemmehjælpsområdet.
Der skal være et reelt frit valg, og det betyder meget mere for os end ideologiske felttog og alle de flotte ord, at borgerne oplever, at de har et valg, og at pengene ikke bare går til administration og bureaukrati.
Tom Behnke (KF), 2006-02-10:
Forslaget er efter min bedste overbevisning et forslag, som hæmmer kassetænkningen.
Præcis det, man ønsker at gøre med den her gennemskuelighed, er jo at sørge for, at vi spiller på det klaviatur; at vi handler i den samme valuta; at alle kan følge med i, hvad der foregår.
Derfor hæmmer det her selvfølgelig kassetænkningen.
Når vi taler frit valg i den her forbindelse, er det jo ikke kun et frit valg for borgerne, men også et frit valg for kommunerne.
Det er også muligheden for, at offentlige og private aktører spiller på den samme bane og har de samme betingelser og præmisser for at deltage i det her spil.
Det må dog være noget, som Socialdemokratiet kan bakke op om, hvis der er nogen, der kan.
Vi kan i hvert fald fra konservativ side.
Thomas Krog (SF), 2006-02-10:
Det første, ministeren sagde, var, at ministeren mener, det er gjort eller noget, der arbejdes på, som det sidste var.
Der er massevis af meget, meget uheldige sager udeomkring, hvor man netop ikke har gjort det godt nok, hvor der har været et privat marked, som ikke har levet op til nogle standarder, nogle vilkår, hvilket jeg ikke mener vi kan være bekendt over for de borgere, vi snakker om her.
Så jeg vil godt lige gentage spørgsmålet: Er det noget, som ministeren også vil gå positivt ind i fremover for at få løst nogle af de problemer, jeg nævnte?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-10:
Jeg er gået positivt ind i det.
Nu nævnte hr. Thomas Krog f.eks. opfølgning af pladser.
Det, at vi skaber klarhed i forbindelse med en afgørelse af, hvad det rent faktisk er, borgeren har brug for, er jo med til at sikre, at pladserne ikke bare bliver fyldt op der, hvor de nu er ledige.
Tilbudsportalen siger klart noget om, hvad det enkelte sociale tilbud indeholder.
Det, der er afgørende, og det, vi så diskuterer i dag, er, at vi vil have, at de samme vilkår skal være gældende for alle de forskellige tilbud, hvad enten de drives af regionen, af private eller af kommunale.
Rammeaftalerne bør jeg måske også nævne, der jo vil sørge for, hvordan man håndterer fastsættelser af priserne, hvordan man håndterer akutte situationer, hvad man gør, hvis der er tomme pladser på institutionerne.
Alt det ville hr. Thomas Krog jo have haft et meget bedre kendskab til, hvis han havde fulgt hele diskussionen omkring kommunalreformen, fordi vi faktisk har brugt rigtig meget tid på at sørge for, at indtastningen bliver bedre på det her område.
Selvfølgelig følger jeg det op.
Line Barfod (EL), 2006-02-10:
Det nytter ikke noget, at ministeren bliver ved med at henvise til, at vi har diskuteret det her i forbindelse med kommunalreformen, for det har vi jo netop diskuteret, fordi regeringen ikke gør noget for det.
Det har man stadig ikke gjort, så derfor er bekymringen ganske relevant.
Så kan jeg simpelt hen ikke forstå, at ministeren kan udlægge det sådan, at jeg ikke mener, man skal kende pris.
Selvfølgelig skal man regne pris ud på forskellige sociale tilbud og fastsætte nogle takster for, hvad de forskellige tilbud koster, nøjagtig ligesom man gør det i dag.
Det er jo ikke det, der er problemet.
Problemet er, at ministeren med sit lovforslag og med hele kommunalreformen i den grad vil markedsgøre det, så prisen i høj grad bliver det, man har fokus på.
Vi ved jo ud fra så mange andre erfaringer på det sociale område, at hvis der er en vægtning mellem retssikkerhed og økonomi, er det økonomien, der er afgørende.
Hvis ministeren virkelig ønskede, at kvaliteten skulle være i højsædet her, ville man jo lave en helt anden refusionssats, en helt anden økonomi på det her område, frem for at det virkelig bliver tungt for kommunerne, og at det derfor i høj grad bliver prisen, der er afgørende for, hvor borgerne bliver anbragt henne.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-10:
Jeg forstod på fru Line Barfod, at Enhedslisten vil stemme imod det her lovforslag.
Det kan jeg ikke tolke på anden vis, end at Enhedslisten ikke ønsker at vide, hvad de faktiske omkostninger er for de kommunale tilbud.
For det er det, det her lovforslag handler om.
Det handler om, at kommunen ikke bare kan fastsætte en eller anden pris mere eller mindre tilfældigt, men at der er nogle elementer, som vi vil sikre bliver taget med, når man skal beregne, hvad det konkrete kommunale tilbud koster.
I dag er der muligheden for enten at sætte en pris lavere eller sætte en overpris, fordi der ikke er de her krav om, at man skal beregne prisen efter et omkostningsprincip.
Så når Enhedslisten vil stemme imod det her, er det, fordi man ikke vil kende den faktiske pris på de kommunale tilbud.
Line Barfod (EL), 2006-02-10:
Det er utroligt, hvad ministeren kan få sig selv til at sige.
Vi har sagt meget klart, at Enhedslisten er imod kommunalreformen.
Vi er imod den markedsgørelse, der ligger af hele det socia le område, og hvor dette lovforslag er et led i udmøntningen af den markedsgørelse.
Vi ønsker at gå en helt anden vej, hvor vi i stedet for at afvikle velfærden og gøre den til et marked ønsker at udvikle velfærden.
I vores vision om, hvordan man udvikler velfærden, indgår selvfølgelig også, at man skal fastsætte nogle takster for forskellige tilbud, men i en helt anden konstruktion end den, regeringen og Dansk Folkeparti har lavet; i en helt anden konstruktion, hvor man sikrer, at der er penge nok ude i kommunerne, og at man laver nogle refusionstakster osv., sådan at det sikres, at det er kvaliteten og indholdet i tilbuddet, der er det afgørende, og ikke økonomien, som dette forslag indgår i en sammenhæng med.
Vi ønsker ikke at støtte det forslag, for det indgår i en sammenhæng, hvor det bliver økonomien, der er det afgørende, markedsstyringen, der er afgørende.
Sådan som det jo også tydeligt fremgår, er det her for at fremme konkurrencen, og det ønsker vi ikke.
Vi ønsker at fremme velfærd og kvalitet for borgerne i stedet.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-10:
Nu er det faktisk sådan, at yderligere konkurrence kan give mere velfærd og mere kvalitet, for så har man nogle at måle sig med, man har nogle at spejle sig i.
Det afgørende for at sætte fokus på kvaliteten er også, at man ved noget om, hvad pengene rent faktisk går til. Så fru Line Barfod snakker jo udenom ved nu at inddrage, at man er imod kommunalreformen, eller at man er imod markedsgørelse.
Det her lovforslag handler ganske enkelt om, hvorvidt man synes, at det skal beregnes, hvad prisen på et socialt tilbud er.
Det skal man i dag for de private, det skal man for de regionale, og jeg synes, det er fuldt ud rimeligt, at man også skal for de kommunale, for så har vi nemlig forudsætningen for at sammenligne, om vi får den kvalitet, vi betaler for, om kvaliteten er lige så god som i andre tilbud.
Derfor er konklusionen på, at Enhedslisten ikke vil stemme for det her, at man ikke ønsker at synliggøre, hvordan prissammensætningen er på de kommunale tilbud, og hvilke omkostninger der er forbundet med at drive de forskellige kommunale tilbud.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Det er netop på baggrund af udkastet til vedtagelse, at jeg vil spørge ordføreren for Enhedslisten: Når vedtagelsen er formuleret sådan, at man »ser positivt på regeringens konkrete mål« – det er vi selvfølgelig glade for at man gør; det er ellers sjældent, vi hører, at Enhedslisten ser positivt på noget, som regeringen gør – skal der så med den formulering forstås, at man er enig i den prioritering af arbejdsmiljøindsatsen, som vi drøfter her, og som ligger i redegørelsen?
Karen J. Klint (S), 2006-02-10:
Det er et rimelig klart spørgsmål til en kvik politiker som hr. Tom Behnke.
For mange af de takstområder, der er tale om her, er jo ikke nogle, de har frit valg til.
Det er jo sociale tilbud, man bliver visiteret til.
Og i sidste uge skændtes vi lidt om: Hvorfor har man ikke frit valg til de boliger, som man bliver visiteret til, når man er handicappet?
Det har man kun, hvis det er en bolig efter almennyttigloven.
Så det frie valg er her kun for dem, der skal betale, og ikke for dem, der skal have glæde af indholdet i tilbuddet.
Så to ting: Hvor er det frie valg henne for den konkrete borger?
Og hvad med kassetænkningen?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-10:
Den korte udgave af svaret er ja.
Når vi siger, at vi går ind for, at man skal opnå de mål, som er opsat for de fire prioriterede områder, så siger vi, at det er rigtig godt, at man har nogle konkrete mål.
Det, vi så samtidig siger, er, at det blot kræver, at man har nogle redskaber til at opnå målene.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-10:
Jamen altså, vi har jo i den grad haft fokus på kvaliteten, og vi har i virkeligheden netop med kommunalreformen skabt det allerallerbedste grundlag for den sociale indsats fremover.
Vi har sikret, at der nu kun er én myndighed, der har det samlede ansvar for indsatsen over for borgeren.
Vi får Tilbudsportalen, hvor vi får skabt overblik over alle de sociale tilbud, og hvad de indeholder, og hvad de koster.
Vi arbejder med kravene til, hvad der skal stå i afgørelserne for at få skabt synlighed om den afgørelse, kommunen træffer om borgerens behov, så vi kan sikre os, at den matcher den beslutning, man så træffer om den konkrete indsats.
Vi er jo i fuld gang med netop at sikre, at der er fokus på kvaliteten hele vejen igennem.
Thomas Krog (SF), 2006-02-10:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at SF mener, at det er kvaliteten, der bør være i fokus de her steder, også selv om lovforslaget her sætter noget andet i fokus.
For der er i dag nogle store problemer, som jeg håber på at vi kan få løst.
Hvis man ser på en række af de private opholdssteder, som der er i dag, så kan det være meget svært at finde ud af efter hvilke pædagogiske principper, der bliver arbejdet, hvad angår hvilke folk og med hvilke uddannelser, der bliver hevet ind til at passe nogle af vores udsatte medborgere.
Det kan være meget svært at finde ud af de evalueringer, der kommer fra stederne.
Når man så siger, at f.eks. den her dreng skal blive der, er det så et spørgsmål om, at der fortsat skal være fyldt op på stedet, eller er det et spørgsmål om, hvorvidt det er bedst for drengen eller ej?
Der er en række problemer, som skal løses, og der vil jeg godt vide: Er det noget, ministeren også vil gå positivt ind i?
Karen J. Klint (S), 2006-02-10:
Jeg tror, der bliver lidt anledning til at stille nogle spørgsmål.
En ting, som jeg heller ikke helt kan gennemskue i lovforslaget, og som jeg heller ikke nødvendigvis forventer endeligt svar på fra ministeren fra talerstolen, er, at der er en paragraf og et stykke, der udgår af den eksisterende lov netop om statsrefusion, hvor der står, at kommunen kan ikke få refusion for udgifter til rådgivning, tilsyn og administration, herunder udgifter til lægeerklæring og advokatbistand, efter § 135.
Det er jo teknik, men hvad sker der med sådanne udgifter, skal kommunen nu afholde dem selv?
Hvad med tilsynsudgifter, som man har over for de private institutioner?
Er det noget, der går ind og påvirker taksterne for de offentlige institutioner, mens der ikke er tilsvarende takster på det private?
Det er sådan nogle ting, vi lige skal have på det rene senere hen.
Hvad får kommunerne af ekstraudgifter, og hvad bliver ikke væltet over på de private?
Tom Behnke (KF), 2006-02-10:
Jeg har fuld forståelse for det, hvis man ikke har fulgt hele debatten om kommunalreformen.
Men sagen er jo, at lige præcis det, som hr. Thomas Krog spørger til her, har vi været rundt om.
Det har Folketinget behandlet, det har Folketinget vedtaget, det er sat på skinner.
Det fungerer, det kører.
Det, som lovforslaget her specifikt handler om, er prisfastsættelsen.
Det er det, forslaget handler om.
Den diskussion, som hr. Thomas Krog prøver at rejse her, har vi haft.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-10:
Jeg tror, jeg er enig med fru Karen Klint i, at vi tager det under udvalgsbehandlingen og her får sat fokus på sådan nogle tekniske detaljer.
Thomas Krog (SF), 2006-02-10:
Jeg undrer mig lidt over de svar, den konservative ordfører kommer med.
Han bruger meget tid på at sige, at det her fremmer et reelt frit valg og henviser også til tilbudsportalen.
Men i forhold til kvaliteten, i forhold til det, borgerne skal have ud af det, findes der ikke noget tilsvarende.
Derfor er mit spørgsmål: Burde man ikke på akkurat samme måde, som man her tager økonomien detaljeret op, have noget i forhold til kvaliteten, det, borgerne får ud af et tilbud?
Det er jo dejligt, at der har været en diskussion, og som den konservative ordfører sikkert ved, har jeg ikke siddet i Folketinget lige så lang tid som så mange andre her.
Jeg har til gengæld befundet mig på den anden side af bordet ude i amter og regioner, hvor man skal prøve at udmønte det her i virkeligheden.
Jeg kan i hvert fald sige, at man lige præcis med hensyn til den diskussion om, hvordan man får præciseret kvaliteten, og hvad der kommer herfra, synes, at det er meget, meget fokuseret på ren økonomi, så det bliver afgørende for de kommunale indkøbere, hvad prisen er.
Men de har ikke samme mulighed for at tage udgangspunkt i kvaliteten.
Det må alt andet lige være der, vi skal sætte foden ned og sige: Der skal være fokus på kvaliteten, det er kvaliteten, det handler om, det er borgernes helbred, det handler om.
Derfor skal i hvert fald det budskab noget bedre ud i stedet for den fokusering på økonomi, som vi ser her.
Tom Behnke (KF), 2006-02-10:
Det var præcis derfor, at Folketinget havde en adskillige timer lang debat om kvalitet og indhold, hvorimod forslaget her handler om den økonomiske side.
Vi har jo kunnet høre, hvordan ordførerne ret hurtigt kan få præciseret, om de er for eller imod.
Og det her er den tekniske del af det.
Derfor har der ikke været så meget fokus på det, bortset fra at der er mange, der ønsker at stille spørgsmål til et forslag, vi har behandlet.
Og det kan jeg ikke svare på, for jeg er nødt til at forholde mig til det lovforslag, der ligger.
Kvalitet og indhold har vi styr på, det er sikret.
Nu taler vi om, hvordan vi prisfastsætter.
Line Barfod (EL), 2006-02-10:
Det hjælper jo ikke meget, at Folketinget har brugt mange timer adskillige gange på at diskutere kvalitet og på, hvordan vi kunne få en ordentlig kvalitet på det sociale område, når regeringen og Dansk Folkeparti netop valgte at gennemføre reformen på en sådan måde, at vi ikke har nogen sikkerhed for kvaliteten.
Det er jo det, der er en af de væsentlige grunde til, at der er så mange, der kritiserer reformen: at man ikke sikrer kvaliteten; at vi ikke engang kan få sikkerhed for, at pengene bliver delt ud til de kommuner, der har behovet og dermed også har råd til at betale for de tilbud, der så bliver etableret i andre kommuner.
Derfor nytter det ikke noget, at hr. Tom Behnke siger, at det har Folketinget diskuteret.
Det hjælper ikke noget at diskutere det, hvis konklusionen bliver den stik modsatte af at sikre kvaliteten.