Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det er med stor glæde, at jeg går på talerstolen i dag, for flere af de områder, som vi i Venstre anser for centrale, får nemlig et løft med denne finanslov.
Når vi i dag har færdigbehandlet og debatteret de mange ændringsforslag, der er blevet stillet til regeringens forslag til finanslov for 2005, har vi styrket forskningen, forbedret sundhedsvæsenet og indført nye frie valg for borgerne i forhold til de offentlige servicetilbud.
Siden regeringen trådte til i november 2001 er forskningsområdet blevet tilført 8,1 mia. kr. Den kløft, som den tidligere regering efterlod, har vi fyldt op og mere til.
Igen i år forstærker vi satsningen på forskning, ikke blot skaber vi Højteknologifonden med 3 mia. kr., som det første indskud i 2005, vi sikrer også grundforskningen 1 mia. kr. ekstra.
Den får dermed markant bedre muligheder for at være med til at sikre dansk forskning et højt internationalt niveau og for at være med til at skabe nye danske arbejdspladser.
Samtidig har Folketingets partier i år fundet sammen om en fornuftig udmøntning af forskningsreserverne, der sikrer næsten 3 mia. kr. over de næste 4 år til en lang række forskningsinitiativer, bl.a. tilføres universiteterne små 700 mio. kr., der direkte skal bruges til at skabe flere danske forskere.
I forlængelse af regeringens regionale vækststrategi bliver der afsat midler til at give yderområderne en bedre forbindelse til uddannelses-, forsknings- og erhvervstilbud, der findes i de store byområder.
Vi kan alle beundre den, der yder en ekstra indsats, tager en større risiko.
I Venstre ønsker vi at styrke mulighederne for iværksætterne.
For at det økonomiske opsving for alvor kan bide sig fast og kaste arbejdspladser af sig, skal arbejdsstyrken rustes til det.
Vi øger nu uddannelses- og opkvalificeringsindsatsen for især de kortuddannede – også dette i forlængelse af forårspakken.
Desuden fastholder vi den ordning, der giver vejledning om områder med mangel på arbejdskraft til de folk, der lige er havnet i ledighed.
Kl. 9.05
Alt dette gør vi, fordi vi mener, at beskæftigelsessituationen stadig skal holdes under observation, men det er glædeligt at konstatere, at beskæftigelsen er steget med 17.000 og ledigheden faldet med 10.000 personer i 2004 i forhold til december 2003.
Alle prognoser peger på et yderligere fald i ledigheden i 2005.
En anden hovedprioritet for regeringen har været at forbedre sundhedsvæsenet.
Vi har fra dag et tilført flere midler, som har givet operationer og skabt faldende ventelister.
For hofteoperationer har det på bare 2 år betydet et fald i ventetiden på 11 uger og for patienter med grå stær 20 uger.
Resultaterne er synlige, og nu forbedrer vi det igen.
Det var der sådan set allerede lagt op til i det oprindelige finanslovforslag, men nu tilføres kræftbehandlingen yderligere 420 mio. kr. til bl.a. flere scannere, flere strålekanoner og mere forskning.
Kommunerne får et langt større ansvar for forebyggelse og genoptræning, når den kommende kommunalreform træder i kraft.
Vi afsætter 50 mio. kr. til forsøg med de nye kommunale sundhedscentre, der giver en større sammenhæng i sundhedsvæsenets service og bedre behandling til borgerne.
Endelig kan vi nu føje rygeafvænning til listen over de arbejdsgiverbetalte sundhedsfremmende tiltag, som lønmodtagerne ikke længere skal betale skat af.
På skatteområdet nedsætter vi også den amtslige grundskyldpromille på landbrugsjord for 2005.
De 168 mio. kr. svarer til nedsættelsen af de direkte EU-tilskud til landbruget.
Mindre tilskud og lavere skat hænger godt sammen i vores univers.
Endelig foretager vi nogle fornuftige afgiftsomlægninger på cigaretter, øl, vin og alkoholsodavand som konsekvens af ophævelsen af 24-timers-reglen i et forsøg på at lægge en dæmper på grænsehandelen.
Det er således glædeligt, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti igen er blevet enige på disse centrale punkter inden for forskning, erhverv, sundhed og skat.
De samme partier har gennem lang tid støttet etableringen og driften af hospicepladser i ønsket om at sikre døende en anstændig afslutning på livet.
Udviklingen på hospiceområdet er gået den rigtige vej, men den er bare ikke gået hurtigt nok, og der er stadig amter i landet, hvor man halter efter.
Sammen med Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti har regeringen lavet en aftale, der forpligter alle amter til at have en driftsoverenskomst på minimum 12 hospicepladser.
Aftalen sikrer området yderligere 60 mio. kr. i 2005 og 40 mio. kr. i 2006 og giver hospicepladser i hele landet.
I fin overensstemmelse med hospicetanken ligger retten til og muligheden for at passe nærtstående døende.
Folketinget har allerede afsat midler til et såkaldt plejevederlag for tabt arbejdsfortjeneste for personer, der holder orlov i forbindelse med pasning af en nærtstående døende.
Plejevederlaget kan dog kun gives til de personer, der er berettiget til sygedagpenge ved egen sygdom.
Den døendes mulighed for at tilbringe sin sidste tid i trygge rammer hos familien skal selvfølgelig også være til stede med en søn, som er studerende, eller en deltidsansat datter.
Ved livets begyndelse har der også hersket en vis forskelsbehandling.
Det gælder ved adoption, hvor adoptanter i de fleste tilfælde er nødt til at opholde sig i en periode i det land, hvor de skal modtage et barn.
Vi sikrer nu begge forældres ret til orlov med dagpenge i op til 4 uger før modtagelsen og undgår dermed, at adoptivforældre bliver pålagt yderligere omkostninger i forbindelse med familieforøgelsen.
Til forældre med børn i daginstitutionsalderen er der også godt nyt i dag.
Vi har afsat en pulje til forsøg med udvikling af de såkaldte modulordninger på daginstitutionsområdet, så forældrene får mulighed for at vælge tilbuddene i kortere tidsrum og med en reduceret betaling.
Tanken er jo ikke helt ny, men er inspireret af den SF-ledede Vejle Kommune, hvor samtlige 24 institutioner har haft modulordningen siden 1. januar.
Den 26. januar kunne man således i Fyens Stiftstidende læse en avisartikel om Vejlebørnehavernes første erfaringer.
Dengang sagde børnehaveleder Inger Bank Larsen: »Da vi indførte det som forsøg, skete det efter massivt pres fra forældrene.
Jeg var en af de største skeptikere og ventede et totalt administrativt kaos.«
Kl. 9.10
Der var også en frygt for, at kammeratskaber ville blive splittet på grund af de forskellige mødetider, lød det videre i artiklen.
Modulordningen var gennemført til forældres og pædagogernes tilfredshed.
Og børnene havde ifølge Inger Bank Larsen heller ikke taget skade.
Tværtimod har det styrket børnenes venskaber, fordi forældrene på nedsat tid ofte tager nogle af de andre børn med hjem, siger hun.
Jeg citerer videre: »Jeg havde i min vildeste fantasi ikke forestillet mig, det ville blive så nemt at styre.«
Væk er tvang og rigide regler; i stedet er kommet valgfrihed og fleksible forhold.
Forældre har fået mulighed for at tilrettelægge deres hverdag bedre og undgår at betale for et behov, de ikke har.
Og der er flere gode skridt i samme retning.
For fremtiden skal det være slut med, at kommunegrænserne afgør, hvem skolebørn kan lege med om eftermiddagen.
Går man i skole i en anden kommune end der, hvor man bor, skal man naturligvis også have mulighed for at vælge et fritidstilbud der, hvor ens klassekammerater er.
At ledsageordningen for handicappede forbedres, så de, der er omfattet af ordningen, selv får mulighed for at udpege en ledsager, er også et fremskridt for den enkelte bruger, for den enkelte borger.
Alle disse emner er blevet til som en del af regeringspartiernes aftale med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
Regeringens oprindelige forslag til finanslov 2005 var overordentlig fornuftig, men godt kan blive bedre, og der skal være plads til gode initiativer fra oppositionen.
I den anledning må det være på sin plads at komme med lidt ros til først og fremmest SF og dernæst Det Radikale Venstre, der i arbejdet med den anden delaftale, der blev indgået, har bidraget med konstruktive forslag og klar forhandlingsvilje.
Aftalen, der nu er tiltrådt af samtlige partier i Folketinget, demonstrerer endnu engang, at regeringen kan og vil forhandle bredt, når viljen er til stede hos oppositionen.
Af aftalen vil jeg særligt fremhæve puljen, der er afsat til at lette vanskeligt stillede børns adgang til idrætslivet.
Underskud i økonomien eller lidt overskud på vægten skal ikke forhindre børns aktive deltagelse i idrætsforeningerne.
Andre kulturområder, der styrkes af aftalen, er alt lige fra litteraturen, arkæologien, dansk de sign, dansk sprog og musik.
Alt i alt en god, bred aftale.
I arbejdet med udmøntningen af satspuljen har det danske folkestyre igen vist sin evne til samarbejde.
Man finder sjældent roser uden torne.
Igen i år ser vi en broget buket af ændringsforslag fra oppositionen, og i Socialdemokraternes iver efter at love til højre og venstre sprænger de igen alle rammer for vækst i den offentlige sektor.
Til trods for at Socialdemokratiet selv sad på statsminister- og finansministerposten, da de fremlagde 2010-planen, har de endnu engang bevist, at de ingen intentioner har om at sikre en holdbar økonomi.
2010-planen sætter grænser for fremtidsholdbar vækst i den offentlige sektor og kræver, at den offentlige sektor kun må vokse med 0,5 pct. næste år.
Det er let at afgive løfter.
Problemerne opstår, når man skal holde dem.
Socialdemokraternes tidligere regeringspartner er ikke så vidtgående, men også De Radikales ændringsforslag bærer præg af det svære i at lære en gammel hund nye kunster.
S og R's evige svar på finansieringsproblemer, nemlig at vælte regningen over på erhvervslivet,
lever videre i årets ændringsforslag, uden hensyn til at det er det samme erhvervsliv, der skal sikre arbejdspladser til danskerne.
Det har aldrig, og det vil aldrig komme til at hænge sammen.
På den måde er alt ved det gamle i de tidligere regeringspartier.
For vores eget vedkommende er svaret på Socialdemokratiets evindelige overbudspolitik fortsat kontant afvisning.
Vi holder, hvad vi lover.
Vi fører en ansvarlig finanspolitik og giver folk flere penge mellem hænderne.
Vi gør det, samtidig med at den borgernære service styrkes, og samtidig med at vi styrker forskningen og ruster landet til fremtiden.
Også dagens ændringsforslag viser tydeligt de to forskellige bud på fremtidens samfund.
Det ene giver borgerne et skattestop, sikrer rammerne for en fortsat stigende velfærd og giver mulighed for at skabe job i Danmark også i fremtiden.
Det andet giver stigende skatter og belaster erhvervslivet med betydelige byrder til fare for danske arbejdspladser.
Venstre står selvfølgelig bag det første.
Vi stemmer således for de ændringsforslag, der er stillet af finansministeren.