Birthe Skaarup (DF), 2006-02-02:
Vi har da også ventet spændt på det her forslag.
Vi har jo diskuteret det, som det også står i selve lovforslaget, i rigtig lang tid, og nu fremlægger ministeren så delvis den lovpakke, som vi har diskuteret.
Den ændrede lovgivning indeholder fire elementer.
Længden af nedfrysningstiden af æg forlænges fra 2 til 5 år, og det kan vi tilslutte os i Dansk Folkeparti.
Det er jo sådan, at det ikke er alle, der lige kan nå det inden for et vist tidsrum, men vi vil alligevel sige, at konsekvensen af forslaget vil blive, at man jo faktisk kan få lov til at sætte fire måske fem børn i verden, og det har vi ikke diskuteret til ende i Dansk Folkeparti.
Det vil vi have en yderligere debat om, for det er jo også noget, der påvirker sundhedsøkonomien i det her land, og vi snakker jo meget om, at den skal vi passe utrolig meget på.
Så det kommer vi tilbage til.
Et andet element i pakken betyder, at alle raske kvinder får mulighed for at donere æg til brug for andre barnløse.
Hidtil har det været sådan, at det ikke har været muligt for raske kvinder at donere æg.
Det vil vi godt være med til at åbne for, vi mener, at det skal ske på linje med andre humanitære gerninger som eksempelvis donation af organer og knoglemarv.
Andre lande tilbyder denne mulighed, og den medicinske udvikling har gjort, at hormonbehandlingen nu i forhold til tidligere er langt mere skånsom, men også, at der nu er parallelitet mellem sæd- og ægdonation, hvor udvælgelse af ægdonorer alene tager højde for vægt, hudog hårfarve samt øjenfarve.
Et tredje element er, at der ifølge forslaget ikke ændres ved anonymiteten, ligesom der ikke gøres ved sæddonation, og det er også i overensstemmelse med, hvad der er Dansk Folkepartis holdning.
Det sidste element i lovpakken drejer sig om forældreegnethed.
Det har også været oppe til debat, da vi behandlede loven i april 2004, hvor der faktisk fra alle ordføreres side blev givet tilslutning til rimeligheden i, at der bør foretages en vurdering af, om forældre skønnes egnet til at sætte børn i verden.
Det er også i denne sammenhæng barnets tarv, der skal i fokus, således at et barn ikke kommer til verden i en familie, hvor en mor og en far eksempelvis er misbrugere eller lider af andre alvorlige psykiske sygdomme.
Der skal naturligvis være et koordinerende samarbejde mellem sundhedsvæsenet og socialvæsenet, og det er ganske enkelt en menneskelig katastrofe, når vi ser på det eksempel, som for nylig var fremme i medierne.
Det er immervæk det offentlige, der ved en kunstig befrugtning har ansvaret, så vi er positive over for forslaget om, at ministeren får den bemyndigelse.
Det er jo faktisk det, der står i lovforslaget.
Så er der den lidt, synes vi, ejendommelige fremgangsmåde, at der foruden forslaget kommer et notat, vi også på en eller anden måde måske skal debattere.
Det er ikke nødvendigt.
Vi får jo et ændringsforslag, som jeg nu hører det i min øresnegl.
Men jeg vil godt sige, at Dansk Folkeparti ikke har ændret holdning.
Med hensyn til insemination af enlige og lesbiske har vi diskuteret det her, og vi sætter barnets tarv i fokus.
Det er det, der for os er det helt elementære.
Når jeg nu som sagt siger, at det var en ejendommelig fremgangsmåde at sige, at nu får vi et lovforslag, og så kommer der et notat, og så kan vi jo lave et ændringsforslag, og der er allerede fem Venstrefolk, der har sagt god for det her, så synes vi godt nok, at man kunne have ventet med det.
Det skred, som vi synes der er i opfattelsen af at tilbyde et barn at vokse op i et lesbisk forhold, er ikke i tråd med vores politik.
Vi har en rød tråd igennem vores politik, hvor vi sætter familien i centrum, og hvor et barn som udgangspunkt skal have rollemodeller i form af en far og mor.
Vi synes, det er for fattigt ikke at tilgodese barnets tarv.
Naturen sætter grænser.
Skal dansk lovgivning også bestemme naturens grænser?
Vi mener nej.