Pia Larsen (V), 1998-11-03:
Dette lovforslag medfører ændringer på flere områder af den eksisterende lovgivning.
For det første justeres reglerne for firmapensionskasser, så de paralleliseres med investeringsreglerne på beslægtede områder.
Venstre kan støtte, at der således skabes øget harmoni mellem regler om firmapensionskasser og regler for andre former for investeringer af midler.
Vi kan også støtte, at revisionsbestemmelserne harmoniseres.
En af de foreslåede paralleliseringer, der er i lovforslaget, er at indføre samme regler om tavshedspligt og partsbegreb for firmapensionskasser som i den øvrige finansielle lovgivning, dvs. i den nye og ændrede form, der i denne tid foreslås indført i alle lovene på det finansielle område.
Dr.jur. Jan Schans Christensens udredning har på glimrende vis behandlet den eksisterende lovgivning og de problemer, der på en række områder har været resultatet af den.
Udredningens anbefalinger om at skabe større klarhed er bl.a. med dette lovforslag i høj grad blevet fulgt op, og de fleste af de konkrete situationer, hvor der i udredningen blev peget på, at der eksisterer problemer i den nugældende lovgivning, er blevet løst, både for så vidt angår tavshedspligt og partsbegrebet. Dog havde vi i Venstre gerne set, at Schans Christensens anbefalinger var blevet fulgt i endnu højere grad.
Ligesom i de andre lovforslag, som i den nærmeste fremtid skal til behandling, har økonomiministeren nemlig valgt at se bort fra den del af udredningen, som anbefalede, at også kunder i visse situationer skal kunne opnå partsstatus eller i hvert fald visse partsbeføjelser.
Schans Christensen pointerede, at det almindelige forvaltningsretlige partsbegreb har den væsentlige fordel frem for det nugældende finansielle partsbegreb, at det er rummeligt og fleksibelt, og at det i konkrete, specielle situationer kan afveje hensyn for og imod at give hel eller delvis partsstatus.
Selv om der som sagt er sket fremskridt i forhold til det nugældende partsbegreb i den finansielle lovgivning, mangler der efter vores opfattelse stadig denne fleksibilitet.
Kundegruppen er således nu fuldstændig afskåret fra at opnå partsstatus, selv i ekstraordinære situationer, da lovbestemmelsen er udformet som en udtømmende bestemmelse. Vi mener i Venstre, at der bør være en sådan fleksibilitet og rummelighed i partsbegrebet, at også kunder i de sjældne situationer, som er behandlet i eneudredningen, har mulighed for at opnå partsbeføjelser ved en konkret afvejning mellem hensynene til kunden og hensynene til de tilsynsbelagte institutter, dog således at beskyttelsen af oplysningerne om virksomhedernes forhold ikke forringes.
På denne baggrund agter Venstre at stille et ændringsforslag, der sikrer dette, og som placerer kompetencen til at træffe afgørelse om eventuel tildeling af partsbeføjelse hos Finanstilsynet selv.
Angående den del af lovforslaget, der omhandler ATP-loven, kan Venstre støtte de ændringer, der med forslaget lægges op til, og vi kan også støtte de ændringer vedrørende Lønmodtagernes Dyrtidsfond, som forslaget indebærer.
Det er positivt, at der gennem investeringspuljer i højere grad, end tilfældet er i dag, gives lønmodtagerne mulighed for medbestemmelse over, hvordan deres opsparede midler skal placeres.
Dog skal det understreges, at Venstre selvfølgelig allerhelst så, at folk kunne tage deres penge helt ud af LD og placere dem et andet sted efter eget valg, men vi er desværre også klar over, at Folketingets flertal ikke er parat til for alvor at give lønmodtagerne indflydelse på deres pensionsmidler.