runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-18:
Det er et godt og nødvendigt lovforslag, og derfor kan også den konservative folketingsgruppe støtte det.
Brugen af it vokser jo dramatisk i disse år, og indimellem går den hurtigere, end i hvert tilfælde jeg kan følge med.
Så er det godt, man har et par små piger, der kan hjælpe deres far.
Det er jo sådan, at den teknologiske udvikling betyder, at it i dag og i fremtiden finder anvendelse på en lang række områder, som var utænkelige for bare nogle få år siden.
Effektiv brug af it giver uanede muligheder for både produktudvikling og for kommunikation og er dermed en væsentlig faktor i den fortsatte udvikling i samfundet, både her og i resten af verden.
På denne baggrund er det klart, at det er af afgørende betydning, at der kan sættes effektivt ind mod de heldigvis få personer, som søger at misbruge eller på anden måde ulovligt udnytte de muligheder, som it-teknologien skaber, og det er netop det, som lovforslaget lægger op til.
Samtidig indebærer lovforslaget, at der på en række områder, hvor der hidtil ikke har været lovgivet, nu kommer de nødvendige love og bestemmelser, så de nye og øgede muligheder for it-kriminalitet bekæmpes effektivt og målrettet.
For knap et år siden sendte justitsministeren et udkast
Det skyldes bl.a., at der er kommet en række meget konstruktive og omhyggelige høringssvar, og hvor der er kommet forslag til justeringer, ændringer og også ekstra elementer, som man mente burde optages i lovforslaget, er disse forslag i vidt omfang fulgt.
Der er faktisk ikke noget unaturligt i, at der er flere ændringer i dette endelige lovforslag, end vi normalt ser i Folketinget.
Det skyldes jo, at lovforslaget omfatter mange helt nye områder og emner, der ikke eller i hvert fald kun i begrænset omfang har været lovgivet om tidligere.
Det er ikke muligt at gennemgå alle de forskellige bestemmelser, men dem er der heldigvis nogle af de tidligere ordførere der har været inde på, så lad mig bare fremhæve et par enkelte.
Lovforslaget giver en klart bedre beskyttelse mod det, vi populært kalder hacking.
I særlige tilfælde kan den person, der begår hacking, risikere fængsel i helt op til 6 år, hvis der er tale om hacking af mere systematisk eller meget organiseret omfang.
Lovforslaget øger også beskyttelsen og sikringen af virksomheders erhvervshemmeligheder, og der gives en bedre beskyttelse mod industrispionage.
Det hilser den konservative folketingsgruppe også velkommen.
Et nyt element er også, at man på en række områder sidestiller det, vi kan kalde elektroniske dokumenter, med de traditionelle papirdokumenter, så disse elektroniske dokumenter får nøjagtig samme beskyttelse i strafferetten som de traditionelle.
Det må ses som en naturlig konsekvens af it-udviklingen.
Aage Frandsen (SF), 2003-11-18:
Da mit partis ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne udtrykke de synspunkter, hun ellers ville have givet udtryk for.
Jeg vil sige, at jeg er hende taknemmelig, fordi der ligger en tekst, som jeg kan forholde mig til, og jeg vil i modsætning til, hvad jeg normalt gør i denne sal, være forholdsvis tekstnær.
Lovforslaget har jo, som det allerede er blevet nævnt, baggrund i den betænkning, det såkaldte Brydensholt-udvalg kom med, og som havde til formål at sikre, at moderne elektroniske virkemidler kan fungere i en strafferetlig sammenhæng, som også forekommer rigtig, sådan som forholdene er i dag.
SF er selvfølgelig tilhænger af, at vi moderniserer straffeloven i overensstemmelse med de ændringer, der sker i samfundet, og som ændringerne nødvendiggør, fordi der opstår helt nye ting, som man tidligere ikke kendte til.
Lovforslaget fremtræder, så vidt vi kan vurdere det, fornuftigt og afbalanceret i forhold til de relevante love, og så vidt vi kan se, er der den rette afbalancering.
Men vi mener også, det er vigtigt at gå ud fra de erfaringer, vi bl.a. havde ved terrorlovens tilblivelse og vedtagelse, hvor der blev sat spørgsmålstegn ved, om kravet om at skulle gemme data overhovedet var realistisk hos de mindre internetudbydere.
Problematiseringen viste sig at være helt korrekt, og så vidt vi ved, er der i den nuværende situation ikke udstedt de nødvendige bekendtgørelser.
Netop på den baggrund beviser det, at det er vigtigt, vi er meget omhyggelige.
It- og kommunikationsbranchen er jo kommet med forskellige indvendinger i høringssvarene, og det er selvfølgelig vigtigt, at vi også ser nøje på dem.
Vi har læst justitsministerens kommentarer, hvor ministeren forsøger at tilbagevise eller rent faktisk tilbageviser argumenterne, men efter vores opfattelse er det selvfølgelig vigtigt, at vi afprøver dem en ekstra gang for at være helt sikre på, om f.eks. straffebestemmelsen er misforståelig, osv.
Det er vigtige spørgsmål, som det er værd at vi tager os tid til at besvare.
mener vi, at lovforslaget er på det rette spor, men netop fordi det er meget komplekst, mener vi, at det er vigtigt, at vi først tager endelig stilling under udvalgsarbejdet.
Når man tager i betragtning, at det er et lovforslag på 69 sider, som bygger på en konvention på 21 sider, og at det er nødvendigt med en skriftlig fremsættelse på fem spalter, må man sige, at det er en kompleks sag.
Men det viser selvfølgelig også, at forberedelsen i forbindelse med sagsbehandlingen med henblik på lovarbejdet har været grundig.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-18:
Man skulle jo nødigt lyde som et ekko af visse andre partier.
Men det er klart, at også mit parti er meget tilfredse med den proces, der ligger forud for det lovforslag, som regeringen har fremsat, og ikke mindst det grundige udvalgsarbejde, som Brydensholt-udvalget har forestået.
Vi er enige i de hovedformål, der er angivet i lovforslaget fra regeringens side, nemlig at man på den ene side vil forbedre den strafferetlige beskyttelse mod it-kriminalitet og på den anden side vil implementere Europarådets konvention om it-kriminalitet og EU-afgørelsen om det samme.
Det er et vigtigt område, vi her har at gøre med.
It-kriminalitet bliver et stadig større problem, og derfor er det også vigtigt, at vi her i Folketinget nu skrider til handling for at udmønte det arbejde, som Brydensholt-udvalget har udført.
Vi kan ikke blot støtte lovforslagets hovedformål, men også de konkrete elementer i det, som flere ordførere allerede har gennemgået.
Vi har faktisk ikke problemer med nogen af dem, og derfor ser jeg sådan set heller ikke nogen grund til at gennemgå de enkelte hovedelementer her fra talerstolen i dag.
Det er klart, at i forbindelse med det forestående udvalgsarbejde kan der selvfølgelig være enkelte elementer, det kan være værd at tage fat på, også på baggrund af nogle af de høringssvar, der er afgivet.
Det er jo et stort lovkompleks, og der lægges op til ændringer i adskillige love, så den ret vil vi selvfølgelig forbeholde os i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men ellers kan jeg på mit partis vegne tilsige støtte til regeringens lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2003-11-18:
Det er svært at forestille sig andre steder i samfundet, hvor udviklingen er gået med en så rivende hast, som det har været tilfældet inden for informationsteknologien.
Det primære formål med dette lovforslag er netop at sikre en forbedret strafferetlig beskyttelse af informationsteknologi, internettet, de mange erhvervsrettigheder og -interesser og i det hele taget de mange forskellige hensyn, der skal tages på et område, der er i rivende udvikling.
For mig at se
er det en helt indlysende begrundelse for at forbedre det strafferetlige værn, så jeg er meget glad for at kunne sige i dag, at der har været en bred og positiv tilslutning til lovforslaget fra Folketingets partier.
Jeg vil gerne starte med at takke fru Elisabeth Arnold, som også valgte at knytte et par ord til selve processen.
Mange ministre før mig og ikke mindst jeg selv har oplevet at få kritik for, at tingene engang imellem går for hurtigt.
Folkestemningen byder os at have svar på mange spørgsmål, men lige præcis med dette forslag har vi valgt at følge den klassiske model, kan man næsten sige, hvor der er gjort et grundigt forarbejde, og hvor tingene er blevet gjort med omtanke og omhu, før de bliver fremlagt for Folketinget.
Jeg takker for, at man også roser processen, når det er gået godt, og ikke kun giver de berettigede stryg, der skal til, når tingene går lidt for hurtigt.
Tak for det.
Jeg tror, det var fru Line Barfod, der efterlyste en mere teknisk bearbejdning af lovforslaget, og det er vi naturligvis indstillet på.
Teknisk set
er det temmelig kompliceret stof, begreberne vælter frem, og det kan måske engang imellem være svært at gennemskue, hvad der ligger bag de enkelte paragraffer, så vi er absolut indstillet på at medvirke.
Det er sådan set op til Folketingets Retsudvalg selv at beslutte, hvordan man bedst tilrettelægger processen, men vi medvirker i hvert fald meget gerne til at skabe større klarhed over lovforslaget end den, der allerede fremgår af selve forslaget og dets bemærkninger.
Endelig vil jeg sige, at jeg er meget glad for, at vi kan behandle forslaget så forholdsvis hurtigt.
Det er korrekt, at Brydensholt-udvalgets betænkning har ligget klar et stykke tid, men rammeafgørelsen fik vi først på plads her i foråret. Vi har sådan set været ganske hurtige til at få tingene sammenskrevet og fremsat her i Folketingssalen, og jeg er glad for, at vi forholdsvis hurtigt kan vise, at Danmark også på dette punkt følger lovgivningsmæssigt med i den udvikling, vi ser i verden omkring os.
Jeg takker mange gange for de positive tilkendegivelser, og som sagt vil vi meget gerne medvirke til et grundigt udvalgsarbejde, herunder ikke mindst til at få afklaret de tekniske spørgsmål, der måtte være.
Ole Stavad (S), 2003-11-18:
Hvis man skal starte med at sige noget pænt om det her forslag, så må det vel blive, at det, som jeg husker det, er det første forslag, som regeringen har fremsat, for at gennemføre en skattelettelse, der i hvert fald næsten er finansieret.
Som vi har set i andre tilfælde, har der ikke været tale om finansiering.
Men det er vist også det venligste, jeg kan komme i tanker om at sige om det her forslag.
Det er jo lidt særegent, vil jeg godt sige til indenrigsministeren, at man tilsyneladende har en beslutning om, at hvis det er sådan, at man fjerner nogle tilskud, som i øvrigt kun har været til landbruget, nemlig til deres konsulenttjeneste, så skal de kompenseres fuldt ud.
Som forslaget er lavet, er det endda mere end fuldt ud, for der, hvor man siger, at man opnår en besparelse på 95 mio. kr., laver man nu i stedet for en fast promille.
Man sænker jordskatterne, og med den udvikling, der er i jordskatterne, er konsekvensen jo, at det beløb, man sparer, med stor sikkerhed vil være stigende år for år.
Når så vi også ser det i forlængelse af det, man gjorde sidste år, hvor man, både når vi ser på det her forslag og det forslag, der blev vedtaget sidste år med loftsreglen, lagde et permanent loft over den kommunale grundskyld, uden at man gik ind på nogen måde og rettede på, at det grundlag, man opkræver på, er langt, langt under den reelle pris, det gælder både, når man ser på grundværdierne for landbrugets stuehuse, hvor man ikke beskattes på samme måde som alle andre, der har et parcelhus med den grund, det ligger på - her er reglerne sådan, at man betaler det samme for det, som boligen ligger på, som den landbrugsjord, der er - eller når vi ser på den såkaldte landbrugsregel, der gør, at der er et eklatant stort spænd imellem de vurderinger, der er, og det, man handler jord til, så må vi i alle henseender sige, at det er et forslag til ens nære venner.
Det er noget, som nogen måske endda vil kalde for kammerateri.
Da det her handler om en gruppe, som er regeringen, specielt Venstre, nærtstående, så skal den have en anden behandling end alle andre. Som jeg håber, det er fremgået af mine bemærkninger til det her lovforslag, vil det ikke få Socialdemokraternes støtte.
Uno Larsson (DF), 2003-11-18:
I lov om beskatning til kommunerne af faste ejendomme foreslås følgende ændringer: Ifølge forslag til finanslov for år 2004 og aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om finansloven for 2004 kompenseres jordbrugerne for afviklingen af konsulentordningen.
Formålet med lovforslaget er at kompensere landbrugerne for afviklingen af konsulenttilskudsordningen under Fødevareministeriet på 95 mio. kr.
Efter de pågældende regler pålignes den amtskommunale grundskyld med 10 promille, dog kun med 5,7 promille af ejendomme, der på tidspunktet for den vurdering, der lægges til grund for skatteberegningen, må anses for benyttet til landbrug, gartnerier, planteskoler eller frugtplantager.
Ejendomme beliggende i København, Frederiksberg og Bornholms Kommuner pålignes dog ikke amtskommunernes grundskyld, men en promillesats svarende til den amtskommunale grundskyldpromille.
Den foreslåede ændring i loven betyder, at den amtskommunale grundskyldpromille for landbrugsejendomme m.m. nedsættes fra 5,7 til 4,3 svarende til ca. 96 mio. kr. I år 2004 svarer nedsættelsen af grundskyldpromillen med 1,4 promillepoint stort set til besparelsen på det statslige tilskud for jordbrugernes konsulentordning.
Med konsulentordningen ydes der direkte tilskud til den enkelte bruger i ordningen afhængig af, hvor meget den enkelte bruger benytter ordningen.
Lempelsen af jordskatterne vil derimod blive udmøntet jævnt på alle ejere af jordbrugsejendomme m.m. i forhold til de afgiftspligtige grundværdier.
Med hensyn til de økonomisk-administrative konsekvenser for det offentlige indebærer forslaget selvfølgelig et årligt provenutab af grundskyld for de berørte amtskommuner.
Det samlede tab anslås på grundlag af de skønnede afgiftspligtige grundværdier for år 2004 til ca. 96 mio. kr.
Staten yder i forbindelse med de berørte amtskommuner og kommuner en individuel kompensation for provenutabet.
For de følgende år kompenseres med en forhøjelse af amtskommunale bloktilskud.
De administrative konsekvenser indebærer en varig administrativ lettelse for staten i forbindelse med afvikling af konsulentordningen.
Negative konsekvenser vil være en midlertidig kommunal meradministration ved ændring af ejendomsskattebilletter samt en midlertidig statslig meradministration som følge af udbetaling af tilskud til kommunerne.
De økonomiske konsekvenser for erhvervslivet:
Lempelsen
Nettoeffekten vil være en vis omfordeling inden for erhvervet.
Dansk Folkeparti stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Ole Stavad (S), 2003-11-18:
Det var jo en udmærket gennemgang af forslaget, som jeg kun kan rose hr. Uno Larsson for.
Men jeg vil godt spørge, om det er et princip for Dansk Folkeparti, at hvis landbruget som erhverv ikke længere skal have nogle tilskud, som ingen andre i øvrigt har fået, så skal det kompenseres fuldt ud.
Jeg vil også godt høre, om det er i Dansk Folkepartis ånd, at hvis man så ser på de tilskud, man fjerner, som vi ikke har nogen indvendinger imod, men hvor konsekvensen trods alt er, at det er de store jordbønder, der får nogle større lettelser på bekostning af de mindre brug,
er det så også en linje, som vi kan forvente, at Dansk Folkeparti vil forfølge fremover?
Uno Larsson (DF), 2003-11-18:
Til det kan jeg kun sige, at Dansk Folkeparti er glade over, at der kommer en lettelse på det område her.
For jo flere lettelser der kommer, om det er på skatter, eller det er på grundskyld, eller hvad det så end er på, vil det altid give en større aktivitet hos dem, der får de grundskyldnedsættelser.
Der vil altid ske mere, og det vil selvfølgelig også give et bedre skattegrundlag indimellem.
Ole Stavad (S), 2003-11-18:
Jeg vil godt beklage, at jeg nok har formuleret mig uforståeligt, da jeg ikke fik svar på det, jeg spurgte om. Det, jeg spurgte om, var: Vil Dansk Folkeparti fortsat støtte Venstre i, at hvis landbruget mister nogle fordele, som jo i øvrigt ingen andre har, så skal det kompenseres i modsætning til alle andre over lavere skatter?
Det andet spørgsmål var: Mener Dansk Folkeparti, når man så skipper sig ind i det her, at det er en acceptabel eller god virkning, at det er de store jordbesiddere, at det er godserne, dem med de store jordtilliggender, de store bønder, der får den største fordel her, og at det typisk er de ofte mindre bønder med en animalsk produktion, der kommer til at betale for det her?
Er det en fordelingspolitik, også erhvervsmæssigt, som Dansk Folkeparti synes er god?
Uno Larsson (DF), 2003-11-18:
Det første spørgsmål kan jeg selvfølgelig ikke svare på konkret.
Det siger jo sig selv.
Det kommer an på, hvilke problemer der kommer op, det er jo klart.
Til det andet spørgsmål vil jeg da sige, at det da godt kan være, at de store får mest ud, de har også mest, men det bliver en ligelig fordeling på grund af, at grundskylden bliver sat ned.
Det er jo klart, at hvis man har et stort forbrug, så får man flest penge ud af det her.
Hvis man har et lille forbrug, får man færrest penge ud af det her.
Sådan er systemet.
Ole Stavad (S), 2003-11-18:
Med hensyn til det første spørgsmål, som hr. Uno Larsson ikke ville svare på, vil jeg da så godt nok opfordre Dansk Folkeparti til at overveje det, for vi kan jo se i det nye regeringsgrundlag, som ligger her fra eftersommeren, at regeringen stadfæster et princip, der siger, at hvis det er sådan, at landbruget mister noget som helst nogen som helst steder, også selv om det er en fordel, som ingen andre har, så skal det altid kompenseres.
Derfor er det formentlig et ønske og et krav, Dansk Folkeparti vil blive mødt med fremover.
Det andet svar, som hr. Uno Larsson giver, må jeg da indrømme chokerer mig en lille smule: At Dansk Folkeparti mener, det er i orden, at det er dem, der har de største godser med de største jordtilliggender og i øvrigt ofte bidrager mindst, fordi det er en ren planteproduktion, mange af dem har, der får de store gevinster, og at det er de mindre landbrug og landmænd med animalsk produktion, der formentlig kommer til at betale regningen for det her.
Men det noterer jeg så.
Uno Larsson (DF), 2003-11-18:
Hvis der kommer problemer inden for landbruget, så må vi jo tage dem op, når de kommer, og se, hvad det er for noget.
Jeg kan jo ikke stå og svare på, om vi stemmer ja eller nej til det problem, der kommer op til den tid, hvis der kommer nogle problemer op.
Men det er da klart, at når promillen bliver sat ned til 4,3, får man ikke så mange penge ud af det, hvis man har 1 tdl., men hvis man har 100 tdl., ja, så kommer der flere penge ud af det.
Sådan er systemet, og det bliver der ikke lavet om på.
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-18:
Vi kan støtte det af tre grunde: Dels fordi vi synes det
er et godt og hensigtsmæssigt lovforslag, fordi det er omtalt i det reviderede regeringsgrundlag fra for 2 måneder siden
, og fordi det er et led i en aftale indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Så vi støtter fuldt og helt lovforslaget.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-18:
Herremændene og de største gårdejere har ment ja, mens husmændene og de almindelige bønder har givet udtryk for, at der er langt vigtigere ting at beskæftige sig med, langt større problemer, der trænger sig på, end jordskatternes størrelse.
Men efter at en meget stor del af landbruget er blevet fusioneret i Dansk Landbrug, er det blevet herremændenes synspunkter, der har vundet over husmændenes.
Det benytter finanslovpartierne så lejligheden til til at omfordele statsmidler, så de store får mere, og man tager fra de små.
Det er de store jordbesiddere, der får glæden af jordskatreduktionen, mens det fortrinsvis er almindelige
bønder, der har glæde af den fælles konsulentordning.
Desuden er lovforslaget udtryk for en ungdomsfjendsk holdning.
Forslaget fjerner tilskuddet til de to ungdomsorganisationer, som fortrinsvis agerer i landdistrikterne, 4H og Landboungdommen.
Og her hjælper det altså ikke meget, at forligspartierne har reduceret jordskatter, da de unge mennesker jo ikke er jordbesiddere.
Men det vil såmænd ikke undre mig, om Venstre også her vil benytte sit slogan »noget for noget«: Vi tager pengene, og I får en lang næse. SF er imod forslaget.
Line Barfod (EL), 2003-11-18:
Egentlig skulle man jo synes, at det her forslag rummer to ting, der ikke umiddelbart har noget med hinanden at gøre og burde skilles ad.
Og umiddelbart er det jo lidt svært at se sammenhængen, men jeg kan da godt se, at for regeringen - og for Dansk Folkeparti for den sags skyld - kan det måske synes, som om man kan pakke tingene lidt ind, når man siger: Jamen vi tager noget væk fra én gruppe mennesker, og så tager vi en anden gruppe mennesker og giver noget til, og så må det da gå lige op. Vi kan så håbe, at det ikke fortsætter, men desværre ser det ud, som om det er den måde, regeringen og Dansk Folkeparti generelt fører politik på, at man tager noget fra nogle af dem, der har mindst, og så giver man samtidig til nogle af dem, der har mest.
Man må sige, at her er det i hvert fald i sin rene form og sat sammen i et forslag
, så det er tydeligt at se for enhver, hvad det er, der foregår: Man tager fra de små og giver til de store.
Der er vel ikke meget tvivl om, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Ud over at det er på grund af den meget store omfordeling, der ligger i det, er det også, fordi den konsulentordning, der er i dag, faktisk hjælper mange jordbrugere, og vi har sådan set alle sammen en interesse i, at der bliver givet den rådgivning, fordi man så kan få en bedre udnyttelse af jorden og kan tage bedre vare på naturen.
Enhedslisten støtter faktisk i nogle tilfælde erhvervstilskud, når de bliver givet med omtanke, og når de tilgodeser samfundets interesser, og her har vi faktisk lige præcis en rigtig god ordning, som hjælper med noget konsulentbistand, og som - som SF's ordfører var inde på - også hjælper nogle ungdomsorganisationer på området.
Samtidig vil det, at man sænker jordskatterne for nogle af de rigtig store jordbesiddere, betyde, at jordpriserne stiger, og det vil sige, at de, der har jorden i øjeblikket, altså får mulighed for at sælge den lidt dyrere, og derved bliver det endnu sværere at komme ind som ung landmand og skulle overtage et landbrug.
Det er sådan set heller ikke en særlig god idé, hvis man gerne vil have, at vi får et bedre landbrug i Danmark.
Så der er mange gode grunde til at være imod det her forslag, hvor man tager fra dem, der har mindst, og giver til dem, der har mest.
Enhedslisten kan ikke støtte det.
Peder Sass (S), 2003-11-18:
Som tidligere formand for et amtsmuseumsråd må jeg spørge fru Louise Frevert, hvorledes man egentlig tror, det er muligt, at amterne fortsat kan lave det, der hedder bevaringsplaner for vores kulturarv, når man gør tingene frivillige.
Der er et modsætningsforhold, når man bringer det her forslag frem, for det strider imod den planlægning, hvor man ønsker, at der skal være det, der hedder bevaringsplaner i amterne.