runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Heiselberg (V), 1997-11-21:
Efter min mening er det det rene pjat med sådan et beslutningsforslag, og jeg kan sige straks, at Venstre ikke vil støtte det. Men det er klart, at når der er så mange problemer i DSB, og vi hver især får stribevis af breve fra pendlere, aviserne skriver om det, og politikere udtaler sig, så er man jo nødt til at foretage sig et eller andet.
Og så kommer SF altså med et beslutningsforslag, som der efter min mening hverken er hoved eller hale i.
Det er klart, at hvis det var sådan, at det beslutningsforslag kunne hjælpe pendlerne, ville vi selvfølgelig støtte det; men det tror vi ikke på at det kan.
Vi må jo også konstatere, at både DSB's og amternes trafikselskabers ledelser og bestyrelse jo også er pendlere.
Det er vi også.
Der er jo millioner af mennesker, som er pendlere.
Hvordan i alverden skulle de kunne strikke en køreplan sammen?
Jeg tror, at det forslag, som man er kommet med her, er ugennemtænkt.
Men det, som vi nok i hvert fald kan udlede af den situation, vi er i, hvor vi har daglige forsinkelser og pendlerne er meget utilfredse, er jo, at problemet er, at vi ikke har nogen konkurrence.
Her viser det sig jo, hvad et monopol betyder.
Når vi har et monopol, så får de ingen konkurrence, og så får vi også en dårlig service.
Og her kunne jeg tænke mig - hvis det var sådan, at man skule tage en fornuftig snak med pendlerne - at de gerne ville have, at der var noget konkurrence.
Det er det, vi har brug for, i stedet for at man forestiller sig, at man kan lave pendlerklubber og alt det pjat.
Vi har også besluttet her i Folketinget, at vi skal have en bestyrelse siddende i DSB, og den har jo sammen med ledelsen ansvaret for, at det kører på ordentlig vis.
Og det,
vi så kan gøre fra Folketingets side, er, at vi kan sige til ministeren, at han må sørge for, at den ledelse, han har i DSB, forsøger at få skabt orden.
Men vi kan ikke støtte det beslutningsforslag her.
Vi synes, at det er noget pjat.
Vi ønsker i stedet for, at der bliver konkurrence, og det er også indbygget i den jernbanelov, som vi nu får vedtaget.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-21:
Når jeg tog ordet før, så var det for at rydde nogle af de værste misforståelser væk, så jeg var fri for at svare på dem senere; men jeg kan da godt her svare på, hvad jeg opfatter som reel indflydelse for en pendler.
Det er, at man f.eks. gør det, som det er blevet nævnt fra trafikministerens side at man gør i Vejle Amt, hvor man i forvejen annoncerer ændringer i køreplanen, således at folk, i hvert fald inden køreplanen bliver lavet, får en mulighed for at gøre indsigelse og fremkomme med, hvad de nu mener der burde laves om til det bedre, og hvad de mener der bliver dårligere.
Det er det, der menes med det her forslag.
Søren Hansen (S), 1997-11-21:
Nu er der jo en del job, der bærer lønnen i sig selv, hr. Tommy Dinesen.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål: Nu er det jo ikke hverdagskost at fremsætte et sådant forslag i det danske Folketing, og man må jo forudsætte, at forslagsstillerne har gjort sig nogle dybtgående overvejelser om forslagets bærekraft.
Her siges der altså i teksten, at man vil give pendlerne reel indflydelse, og så er det, jeg spørger: Hvad er reel indflydelse til pendlerne?
Og derfor:
Hvad er reel indflydelse til pendlerne?
Det er det, der tales om i forslaget, og det vil jeg gerne have en forklaring på.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-21:
Jeg vil godt spørge, om jobbet er lønnet.
Det afhænger tingene jo i hvert fald lidt af.
Så kan vi jo snakke om det bagefter.
Jeg vil godt sige, at jeg ikke har tænkt så langt, at det er sådan, at man skal sidde og stemme på nogle stemmeknapper, om nu toget skal stoppe undervejs.
Det er ikke sådan, jeg har tænkt det. Jeg synes nok, hr. Søren Hansen overdriver noget.
Jeg synes, det her forslag er meget enkelt og let at tage stilling til.
Man kan altså også gøre det værre, end det er.
Søren Hansen (S), 1997-11-21:
Jeg går i øvrigt også ud fra - og det fremgik jo også af ministerens tale her - at DSB og trafikselskaberne gør, hvad de kan for at leve op til disse krav, ikke bare af hensyn til kunderne, men også af hensyn til sig selv.
De har jo det samme mål i denne her sammenhæng.
Min fornemmelse er i hvert fald, at DSB lytter opmærksomt til enhver ytring fra pendlere og andre, der ytrer sig kvalificeret i denne her debat.
Hvad er det for et?
Jeg er daglig pendler fra Slagelse til København.
Vi har, alle os der gør det, ét eneste ønske: at komme hurtigst muligt fra Slagelse til København.
Men der er jo andre pendlere på den strækning, og dem fra Borup og Viby har nogle helt andre interesser, nemlig at toget standser dér.
Det giver vi fanden i - eller det har vi ikke så stor interesse i - at toget gør.
Hvordan i alverden vil man - bare som eksempel - få de to synspunkter til at forenes?
Der gennemføres to køreplansændringer om året.
DSB gennemfører trafiktællinger, samtaler med pendlerklubber, stationsråd, kommuner, trafikselskaber osv. for at få det her til at falde i hak så godt som muligt, men begribeligvis inden for de rammer, som dette Folketing og regeringen har givet DSB.
Der er altså ikke frit slag, der er grænser for, hvor langt man kan komme; men inden for de rammer, man har, er opgaven at gøre det så godt som muligt ved at inddrage bl.a. pendlere.
Derfor er det klogt at lytte til pendlerne, derfor er det klogt at stimulere til pendlerklubbers etablering, og derfor var det godt og klogt af trafikministeren hurtigt at tage affære, da der i forbindelse med den seneste køreplan viste sig at være nogle problemer ikke mindst på Nordvestbanen og Sydbanen.
Men som sagt er pendlerinteresserne overordentlig forskellige og meget ofte modsatrettede. Derfor er det ikke nogen nem opgave.
Jeg vil nærmest anse det her forslag for at være umuligt at gennemføre i praksis.
Hvad er i øvrigt - det kunne jeg da have lyst til at spørge forslagsstillerne om - reel indflydelse?
Hvad er det?
Skal vi stemme, om toget skal holde i Viby eller i Lejre, eller hvor det nu kan være, og hvor megen stemmevægt skal de enkelte have, osv. osv.?
Det vil formentlig også give pseudoåbenhed, det vil give pseudodemokrati og dermed skuffe masser af forventninger.
Skulle forlaget imidlertid imod Socialdemokratiets indstilling bliver vedtaget, eller hvis det skulle se ud til, at det kan vedtages, så vil jeg hurtigst muligt stille et ændringsforslag til forslaget her, og det skal være, at forslagsstilleren, hr. Tommy Dinesen, bliver tvangsudskrevet til at være leder af den procedure, der skal sættes i gang for at gennemføre reel indflydelse til pendlerne.
Nogle vil nok opfatte dette forslag som overordentlig ondsindet.
Det er også derfor, vi går imod selve beslutningsforslaget.
Jytte Wittrock (S), 1997-11-21:
Vi er også overordnet imod, at man skal nedlægge boliger, især så længe der er mangel på boliger.
Vi skal ikke have nogle særlige rettigheder for det offentlige, hvis der ikke er gode argumenter.
Men vi vil gerne afvente de undersøgelser, man er i gang med, og se på, hvor stort problemet er, og så i øvrigt også i forbindelse med lejelovgivning se at få løst et eventuelt problem.
Men p.t. må vi afvise forslaget.
Bjørn Westh (S), 1997-11-21:
Det her forslag er en kombination.
Det er udtryk for, hvor langt man kunne komme i denne omgang.
Jeg skal være opmærksom på det, hr. Kim Behnke sagde om det militære luftrum, men her er der altså også nogle suverænitetsdiskussioner i andre lande, og man er så nået til det her sted nu; men man må tale videre om det, som hr. Kim Behnke påpeger.
Med hensyn til, om meget af det, dette her lovforslag handler om, foregår i virkelighedens verden allerede,
vil jeg sige, at denne lov giver mulighed for mere direkte kommunikation mellem dem, der styrer trafikken, og dem, der skal flyve trafikken, og det er et af formålene - og det er jo i øvrigt heri, suverænitetsafgivelsen ligger, ikke i spørgsmålet om sanktioner. Til hr. Melchior: Jeg vil meget gerne sammen med Trafikudvalget og Folketingets Præsidium prøve at finde det bedst mulige tidspunkt for tredjebehandlingen af dette forslag.
Arne Melchior (CD), 1997-11-21:
Dette lovforslag er ikke bare i orden, det er absolut nødvendigt.
Med de nye oplysninger, vi netop har fået - hr. Ikast var inde på det - om udviklingen i luftfarten og den dermed stærkt forøgede risiko for ulykker, er det strengt nødvendigt, at vi gør de ting, der er beskrevet i lovforslaget.
CD støtter altså forslaget hundrede procent.
Jeg kan bakke op bag et flertal af ordførere.
Jeg har en særlig ros til hr. Kim Behnkes ordførertale - det er ikke så tit, jeg har anledning til det, men ret skal være ret.
Både det, hr. Kim Behnke sagde om individualiteten og retten til at gebærde sig trafikken, som man selv vil, og om begrænsningen af denne ret, ja, det kan jeg underskrive, og også det, hr. Kim Behnke sagde om promillen, og faktisk også det, som han sagde om de militært reserverede luftkorridorer.
Med den relative fredsommelighed, der heldigvis hersker i Europa for tiden, er det næppe nødvendigt at have disse reservationer i den udstrækning.
Der kan komme andre tider, og så må vi tale om det til den tid.
Men jeg bakker op om hr. Kim Behnkes tanke om, at ministeren interesserer sig lidt for, om der måske kan vindes yderligere sikkerhed til luftfarten ad denne vej.
CD støtter forslaget i høj grad, og jeg vil slutte med at give ministeren og måske også ordførerne den idé, at man ved samtale med Folketingets Præsidium og Folketingssekretariatet sikrer sig, at tredjebehandlingen vil finde sted på en dertil særlig egnet dag.
Som ministeren gør opmærksom på i sin fremsættelsestale, så er det jo her nødvendigt af hensyn til grundlovens § 20, at der er fem sjettedels flertal, og clearing vil altså ikke være mulig, og min tanke er derfor, at tredjebehandlingen passende kunne afholdes samme dag, som vi skal stemme om finansloven, hvor der erfaringsmæssigt er fuldt hus, således at der ikke sker nogen tekniske uheld med hensyn til det nødvendige flertal.
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-21:
Enhedslisten støtter en opstramning af promillegrænserne inden for lufttrafikken.
Dér har vi ikke nogen problemer.
Også i dette her tilfælde kan Enhedslisten acceptere, at man overlader beføjelser til en overnational myndighed, i modsætning til nok så kendte eksempler på, at Enhedslisten ikke kan støtte det.
Det er, fordi det i det her eksempel gælder i et nøjere bestemt omfang, og derfor har vi ikke noget problem med det.
Så der er tilsyneladende ikke nogle særlige argumenter for, at vi ikke skulle støtte lovforslaget. Men så enkelt er det jo ikke, for hvis vi nu løfter os en lille smule op fra de konkrete paragraffer, hvad er så det egentlige formål med forslaget?
Det er jo ikke at øge luftfartssikkerheden, men det er at øge sikkerhedsapparatet så meget, at man kan sende endnu flere fly på vingerne i det allerede overfyldte europæiske luftrum.
Den postulerede øgede flysikkerhed ædes umiddelbart op, fordi systemet giver myndighederne og luftfartsselskaberne mulighed for at sætte flere fly på vingerne uden at sætte sikkerheden over styr, og det er jo en helt anden sag.
Og da Enhedslisten ikke vil være med til at åbne luftrummet for endnu flere miljøsvinende fly, ja, så er konklusionen, at vi ikke kan støtte forslaget.
Og så vil jeg i øvrigt gerne bede ministeren om at bekræfte eller afkræfte, at en række af de aspekter, som forslaget omhandler, i realiteten allerede er gennemført, og at forslagets eneste reelle konsekvens er, at der indføres en sanktionsmulighed over for luftkaptajner og lufthavnsmyndigheder, som ikke overholder de fælles forskrifter, som Eurocontrolkonventionen indeholder.
Kim Behnke (FP), 1997-11-21:
Vi betragter det, at man siger 0,20 promille, som værende det samme, som at det pågældende luftpersonale overhovedet ikke nyder spiritus, og sådan skal det selvfølgelig også være.
Der er ingen saglige argumenter for, at personale i luftfartøjer nyder spiritus.
Men at sætte en grænse på 0 promille kan i praksis vise sig at være umulig at administrere, for hvis den arme mand eller dame har spist et stykke chokolade, kan det jo udløse, at man er over 0 promille, så de 0,20 er nok det korrekte sted at sætte den grænse. Så er der spørgsmålet omkring Eurocontrol, og selv om Fremskridtspartiet traditionelt er modstander af afgivelse af dansk suverænitet, så må vi jo sige, at der er visse steder, hvor det er nødvendigt at afgive suverænitet.
Jeg er egentlig også modstander af, at jeg skal afgive suverænitet som bilist til alle de andre bilister derude
, men hvis ikke vi havde en færdselslov, så kunne det jo være, at både jeg og de andre havde besvær med at være på vejene - og dér er vi dog trods alt i kontakt med landjorden. Når det gælder flyene, så er vi altså, uanset om vi kan lide det eller ej, nødt til at lægge vores liv og flyenes sikkerhed i hænderne på dem, der sidder og afvikler flytrafikken, og det skal de have de fornødne redskaber til, sådan at trafikafviklingen i Europa og alle andre steder kan være så sikker som overhovedet muligt. Men derudover har det jo også et miljøaspekt, for ud over at vi andre sidder og kigger på uret og ærger os over, at vi bliver 20 minutter eller en halv time forsinket med en flyver, ja, så er den tid, hvor flyveren ligger og cirkulerer i luften og brænder brændstof af til ingen verdens nytte, jo en miljøbelastning, som vi ligeså godt kan undgå.
Hvis Eurocontrollen er i stand til at få en mere glidende afvikling af flytrafikken i Europa uden alt for mange fly, der ligger og brænder unødigt brændstof af, ja, så har vi også gjort miljøet en god tjeneste.
Endelig vil jeg sige, at en ting, som der ikke står noget om i lovforslaget, men hvor jeg mener, ministeren bør gøre en større indsats på europæisk plan, er i spørgsmålet om at få de militære luftkorridorer åbnet.
Der er jo masser af plads i luften ned over Europa, men man har af sikkerhedspolitiske grunde valgt at friholde en del af luftrummet til militære formål.
Det var der engang et argument for, nemlig at varslingstiden, da vi havde Berlinmuren osv., var meget kort, men i vores dage, hvor varslingstiden er meget lang, og med moderne kommunikation må det kunne lade sig gøre at bruge de militære luftkorridorer til afvikling af civil trafik, sådan at der bare er aftaler om, at hvis der udbryder krig eller en krisesituation, kan Eurocontrol gå ind og fjerne civile fly fra disse luftkorridorer.
For alle statistikker tilsiger, at der vil blive en stigende lufttrafik i de kommende år, og hvis ikke vi skal have store sikkerhedsproblemer eller trafikuheld, så skal vi have noget mere plads i luften, og det kan militæret give os.
Med disse få, men velvalgte bemærkninger skal Fremskridtspartiet gerne medvirke til at få dette lovforslag vedtaget.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-21:
Med hensyn til alkoholpromillen har vi ikke nogle problemer, men med hensyn til selve forslaget vil jeg godt sige, at vi mener, det er vigtigt, at der er samarbejde på disse områder.
Det er nemlig ikke bare det, der var noget i avisen i morges, for der var også noget forleden dag, hvor en ekspert på området fortalte, at hvis der ikke sker en større sikkerhed i luftfartsrummet over Europa, kan man regne med, at der om nogle år nok vil ske nogle uheld.
Det er der jo ikke nogen der kan være interesseret i, uanset om det har noget med suverænitetsafgivelse, eller hvad ved jeg, at gøre.
Det, der må være det afgørende i det her tilfælde, er, at sikkerheden er der.
Alle, der har prøvet at flyve i Europa, ved jo, at flytætheden i luften er meget, meget høj, så derfor skal alle sikkerhedsregler selvfølgelig tilgodeses.
Vi støtter forslaget.
Svend Heiselberg (V), 1997-11-21:
Venstre kan støtte lovforslaget, og det er vores håb, at lovforslaget kan samle fem sjettedeles flertal.
Det er vores opfattelse, at en regulering af lufttrafikken på længere sigt vil være en nødvendighed.
Vi tror, at det er et rigtigt og et godt lovforslag, så Venstre kan give sin støtte dertil.
Kaj Ikast (KF), 1997-11-21:
Da jeg vågnede i morges og hørte 6.30-radioavisen, talte de om luftfartssikkerheden.
Dér kan man så se proportionerne, for det her er jo noget, der vil noget.
Det er noget, der skaber større sikkerhed i luften, og så skal vi jo affinde os med, at alkoholpromillen sættes ned for de flyvende besætninger, men det tror jeg nok vi vil være tilfredse med alle sammen. Men jeg håber, at det gælder for mere end de 27 lande, der er med i overenskomsten, for det er nok ikke dér, skoen trykker mest; det kan nemlig godt være, at det er for lande uden for, så jeg håber, at det også kommer til at gælde for dem.
Vi kan støtte forslaget.
John Vinther (KF), 1997-11-21:
Jeg vil foreslå, at hr. Frank Aaen finder sin kalender frem og sætter et stort fedt kryds ud for fredag den 21. november 1997, for det er tilsyneladende dagen, hvor både Venstre og Det Konservative Folkeparti udtrykker en vis sympati og forståelse for det, der er substansen i et Enhedslisteforslag; det hører ikke til hverdagskost i Folketinget.
Det Konservative Folkeparti har sympati for substansen.
Vi synes, at det her i virkeligheden handler om at finde et balancepunkt, hvor man på den ene side tager hensyn til det helt naturlige forhold, at det offentlige naturligvis har et vist behov for at have egnede lokaliteter til offentlige kontorer, og på den anden side også hensyn til det problem, det vitterlig er, at staten uden kommunalt samtykke kan lægge beslag på endda meget gode beboelseslejligheder.
Til gengæld synes vi også, at Enhedslisten skyder lidt over målet i bemærkningerne.
Det her handler selvfølgelig først og fremmest om at skabe boliger, men det handler vel også om at reservere gode boliger, der, om jeg så må sige, kan tiltrække skatteborgere til Københavns Kommune - det forstår jeg at Københavns Kommune har hårdt brug for - og at man ikke bare sådan pr. automatik kan gøre dem til statslige kontorfaciliteter.
Det er i virkeligheden det, der er problemet.
Så tror jeg i virkeligheden, at den sag kan lande på en meget fornuftig måde.
Villy Søvndal (SF), 1997-11-21:
Jeg skal sige, at vi i SF også har meget sympati for forslaget, og vi har det sådan, at når vi møder sympatiske forslag, støtter vi dem.
Jeg synes ikke, at der er meget idé i det, man er i gang med i øjeblikket.
Under den forrige diskussion anerkendte vel stort set alle den eksisterende situation med bolignød, og dér ser det altså ikke særlig smukt ud at nedlægge boliger til fordel for den her type formål.
Men det, forslaget i virkeligheden drejer sig om, er jo, at kommunen skal have adgang til at blive hørt, og det er da vist også en normal demokratisk foreteelse.
Må jeg sige til boligministeren, som sparker den over til lejelovgivningen, at jeg forstod samtidig, at der var en åbning for, at man ville sikre, at der ikke skete noget inden lejelovgivningen kom på plads, som jo kan blive en lidt længere affære.
Det er en ret stor sag med den private lejelovgivning, og det er jo ikke sikkert, at vi når at blive færdige med det i denne samling.
Men SF støtter forslaget.
Jørgen Estrup (RV), 1997-11-21:
Så må man virkelig sige, at vi opfylder vores funktion.
Jeg lagde mærke til boligministerens ord om, at der ikke findes statistik på området.
Lad os vente at se, om der er et problem.
Jeg synes i hvert fald, vi er kommet lidt for hurtigt ud.
Frank Aaen (EL), 1997-11-21:
Må jeg spørge hr. Jørgen Estrup, om det ikke er et problem, at politiet har planer om at inddrage 29 lejligheder her i København, og er det ikke rettidig omhu, som nogen siger, her og nu at sige, at det vil vi have stoppet?
Jørgen Estrup (RV), 1997-11-21:
Jeg tror, at hr. Frank Aaen vil få svært ved at påvise, at dette vil medføre boligsociale problemer i København og en belastning for kommunen.
Jeg vil gerne spørge hr. Frank Aaen, om han ved, hvor mange udlejningsboliger der er i København.
Villy Søvndal (SF), 1997-11-21:
Det er helt kort.
Jeg vil bare appellere til liberaliteten i Danmarks liberale parti.
Er det specielt liberalt?
I modsætning til hr. Erling Oxdam anerkender jeg, at folk er forskellige.
Jeg troede også, at det var et grundstandpunkt hos Danmarks liberale parti.
Jørgen Estrup (RV), 1997-11-21:
Jamen det er jo desværre sket i en del år.
Skulle vi så ikke hellere gå den anden vej?
Er det, hr. Frank Aaen beder om, at vi nu starter med at nedlægge centraladministrationen?
Frank Aaen (EL), 1997-11-21:
Så vil jeg i øvrigt bare sige kort, at jeg skal takke for den positive indstilling fra ministeren og fra de fleste ordførere.
Jeg skal også sige tak for tilsagnet om, at staten ikke vil bruge den gældende beføjelse til at inddrage boliger til administrative formål uden at høre kommunerne først.
Tak for det også.
Jeg burde også takke justitsministeren, for vi hørte jo oprindelig, at Rigspolitichefen mente, at der var sikkerhedsmæssige problemer ved at placere boliger i nærheden af Politigården, og derfor var der en indsigelse.
Vi fik så i går heldigvis et svar til hr. Keld Albrechtsen, der går ud på, at der ikke var nogen formel indsigelse, og at man nu ønsker en dialog.
Det, jeg synes var det mest positive i det svar, vi modtog i går, er, at man også siger, at der ikke eksisterer en sikkerhedsmæssig risiko ved at have boliger ved siden af Politigården.
Det synes jeg er meget betryggende, for alt andet ville jo være højst ubehageligt for alle dem, der bor der, og så måtte vi jo tage action, hvis det var sådan, at politiet mente, at det var farligt at være i nærheden i Politigården.
Det er vi også meget tilfredse med.
Jeg skal bare slutte af med at sige, at jeg synes, forslaget var nødvendigt, for der var planer om at nedlægge 29 boliger, og det er der altså ikke behov for.
Vi vil også lade forslaget ligge, indtil vi har nogenlunde sikkerhed for, hvor vi lander henne med lejeloven.
Søren Hansen (S), 1997-11-21:
Da mit partis ordfører i denne sag, fru Tove Lindbo Larsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Danmark deltager aktivt i det internationale luftfartssamarbejde, bl.a. gennem Eurocontrolkonventionen. I juni 1997 blev 26 europæiske lande enige om at ændre aftalen på to områder.
Den første del af aftalen er at forbedre afvikling af lufttrafikken i Europa, sådan at man effektiviserer den kapacitet, der er i luftrummet, og derved reducerer den kødannelse, der er ved start og ved landing.
Kort tid i luften sparer tid, sparer penge og forurener mindre.
Tid og penge har det også noget at gøre med.
For at Eurocontrol skal kunne regulere lufttrafikken, hvad der er yderst fornuftigt, er der tale om en overdragelse
af beføjelser, der falder ind under grundlovens § 20 og kræver fem sjettedeles flertal for at kunne vedtages.
Socialdemokratiet medvirker gerne til den trafikpolitiske forbedring af lufttrafiksystemet.
Den anden del af lovforslaget vedrører personalet.
Man har hidtil haft en bestemmelse om, at alkoholprocenten i blodet hos sikkerhedspersonale ikke måtte være 0,40 promille eller derover.
Denne stramning har været forhandlet i samarbejdsorganet JAA, og der er enighed blandt personalet om denne ændring, som vi også gerne ser gennemført.
Derfor anbefaler JAA dette gennemført.
Socialdemokratiet støtter forslaget og anbefaler en hurtig udvalgsbehandling.
Frank Aaen (EL), 1997-11-21:
Nej, det ved jeg ikke.
Men jeg ved, at der er mange hundrede for få, og derfor skal man ikke nedlægge nogen, og man skal i hvert fald ikke nedlægge dem uden at spørge kommunen.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-11-25:
Nu har jeg lige set den publikation, som ministeren omtalte at regeringen har udsendt i dag.
Den skal jo erstatte et neutralt eller alsidigt informationsmateriale.
Når man så blader i den, kan man se, at den ganske enkelt indeholder alle regeringens bemærkninger til lovforslaget om tiltrædelse af Amsterdamtraktaten.
Jeg vil godt spørge hr. Stavad: Kan man forestille sig en mere ensidig form for information fra statens side til borgerne end regeringens bemærkninger til Amsterdamtraktaten?
Det kan jeg ikke.
Den er jo gennemsyret af ensidighed til fordel for Traktaten.
Den indeholder ikke gnist af kritisk tænkning i forhold til Traktaten.
Det må hr. Stavad da medgive mig.
Og det er altså, hvad borgerne kan hente på posthuset i stedet for den, som man kunne hente forud for sidste folkeafstemning, som Folketinget udgav, og hvor alle partierne og modstanderbevægelserne oven i købet kunne give udtryk for deres holdninger på lige fod og over for hinanden i en demokratisk debat.