Ole Stavad (S), 2000-04-27:
Hvem vil ikke gerne spare eller tjene 900 kr., hver gang man tanker sin bil op?
Kører man eksempelvis 15.000 km om året, svarer det til, at man sparer 906 kr., hver gang man tanker 50 l benzin på en Polo i stedet for på en Passat, og omregnet vil besparelsen svare til 18 kr. pr. l benzin.
Tilsvarende tal vil også kunne vises for andre fabrikater.
At disse besparelser kan opnås, skyldes ikke mindst registreringsafgiften.
Men også den grønne ejerafgift og benzinafgiften er medvirkende til, at der virkelig er store penge at spare ved at købe en økonomisk bil frem for en uøkonomisk.
Det forhold, at der ikke er flere, der køber de økonomiske biler, end tilfældet rent faktisk er, kunne tyde på, at der er brug for bedre information om totaløkonomien for de enkelte biler.
På dette punkt vil den kommende energimærkning af nye biler, som vi også kender fra hårde hvidevarer, være et skridt i den rigtige retning, men der kan muligvis også være behov for at gøre endnu mere ud af at oplyse om økonomien.
Når det er sagt, vil jeg samtidig gerne oplyse, at regeringen løbende undersøger muligheden for at modernisere og forenkle lovgivningen samt opnå miljømæssige forbedringer, hvor det er muligt, også på bilafgiftsområdet. Endvidere har De Danske Bilimportører og Danmarks Automobilforhandler Forening over for regeringen ytret ønske om, at der bliver set på mulighederne for at udforme registreringsafgiften på en måde, der tilgodeser miljøvenlige biler og om muligt forenkler selve beregningen.
Dette har ført til, at der i marts 1999 blev nedsat en arbejdsgruppe til at se på mulige omlægninger og forenklinger i beregningen af registreringsafgiften.
Skatteministeriet leder arbejdsgruppen, der desuden har deltagelse af repræsentanter for Miljø- og Energiministeriet, Trafikministeriet, Finansministeriet, Foreningen af Danske Motorejere, De Danske Bilimportører og Danmarks Automobilforhandler Forening.
Af arbejdsgruppens kommissorium fremgår: »Arbejdsgruppens opgave bliver inden for provenuneutrale rammer at undersøge alternative afgiftsgrundlag, f.eks. baseret på tekniske kriterier, der kan dreje bilkøbet i en mere miljø- og klimavenlig retning og dermed aflaste værdielementet, samt i øvrigt at undersøge muligheden for at forenkle beregningen. Arbejdsgruppen bør særlig vurdere alternative indvirkninger på markedet for brugte biler, herunder biler, der indføres fra udlandet.
Arbejdsgruppen må ikke være en begrænsning for eventuelle ændringer og justeringer, som regeringen finder nødvendige at foreslå, mens arbejdsgruppens undersøgelser pågår.« Arbejdsgruppens brede sammensætning afspejler, at det er nødvendigt at undersøge og vurdere en lang række forhold, når der skal tages stilling til modeller for en eventuel omlægning af registreringsafgiften.
Blandt de forhold, der skal undersøges, er bl.a. økonomiske hensyn, altså hensynet til statens provenu, og miljømæssige hensyn.
En ændring af registreringsafgiften kan føre til en ændring af sammensætning af bilparken, og det skal i den forbindelse undersøges, hvilke miljømæssige virkninger en ændring af sammensætningen af bilparken vil føre til, for så vidt angår udledning af CO2, kvælstofilter og partikler m.m. Sikkerhed: I den nuværende registreringsafgift gives fradrag for sikkerhedsudstyr såsom ABS-bremser og airbags.
Såfremt en model for ændring af registreringsafgiften fører til en revision af lempelserne, skal konsekvenserne for færdselssikkerheden overvejes.
Trafik
: Virkningen af ændrede regler på trafikmængden skal ligeledes undersøges, da der er et hensyn at tage til en effektiv trafikafvikling.
Erhvervsmæssige hensyn: Det skal belyses, hvilke konsekvenser modeller for ændringer i registreringsafgiften
får for bilbranchen
Dette gælder såvel nybils- som brugtbilsmarkedet.
Fordelingsmæssige hensyn: Her skal det vurderes, hvorledes modellen for ændring af registreringsafgiften belaster forskellige indkomster i forhold til den eksisterende registreringsafgift, som er kendetegnet ved, at den belaster de højeste indkomster mest.
En ændring af registreringsafgiften, der medfører betydelige prisforskydninger, vil derfor få en afsmittende virkning på brugtbilsmarkedet og dermed på privates formue.
Det siger vel også sig selv, at det er nødvendigt, at alle hensyn bearbejdes.
Arbejdsgruppen er fortsat i gang med sine undersøgelser, og jeg har opfordret arbejdsgruppen til at fremskynde sit arbejde mest muligt.
Omvendt er det også helt afgørende, at arbejdet kan udføres med en sådan grundighed, at vi kan bruge resultaterne som et fundament for de politiske beslutninger. Arbejdsgruppens rapport forventes at foreligge senest i første halvår af 2001, og først når arbejdsgruppen har afleveret sin rapport, vil der være basis for en egentlig politisk stillingtagen til, om der skal ske omlægninger eller forenklinger på baggrund af arbejdsgruppens undersøgelser.
Men når arbejdsgruppens undersøgelse foreligger, vil den selvfølgelig tilgå Folketinget, og derefter har vi så et helt anderledes gennemarbejdet grundlag for at vurdere, hvilke muligheder vi har at vælge imellem, hvad konsekvenserne af de pågældende muligheder er.
Og det er jo en arbejdsgruppe, hvorom jeg tror vi kan sige, at det er første gang, branchen og bilejernes organisationer i den form har været involveret.
Det mener jeg så også giver os en sikkerhed for, at alle aspekter vil blive belyst, både hvad angår det miljømæssige, det økonomiske, og også når vi ser hensynet ud fra bilejernes synspunkt.
Derfor vil jeg sige, at jeg gør, hvad jeg kan, for at arbejdsgruppen kan aflevere sin gennemarbejdede beretning så hurtigt som muligt.
Og jeg glæder mig til, at vi så derefter her i Folketinget kan få drøftelserne på dette saglige grundlag for, hvilke muligheder vi har at vælge imellem, og om det dér, på det grundlag er klogt at lave omlægningerne. Jeg mener, det ville være forkert at lægge op til nogen former for konklusioner på den debat i dag, men at vi skal afvente det arbejde, der er sat i gang.