runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (RV), 2004-02-05:
Der blev sagt så meget fra hr. Jens Rohdes side, men jeg kan starte med at sige, at jeg ikke kan besvare alle de spørgsmål, der blev stillet.
Det tager tid.
Men vi kan godt have en holdning i forhold til rammerne, altså 10 eller 7 minutters radioavis.
Der, hvor vi slet ikke skal blande os, er i forhold til hvad der blive sendt, og hvad der bliver valgt, og hvordan journalisterne arbejder.
Men man kan alligevel godt have en holdning til, at det er kvantiteten og ikke kvaliteten.
I forhold til »Krøniken«, »Dogville« og andet er kritikken kommet fra medlemmer af Dansk Folkeparti, som jo er støtteparti for regeringen, og som er med til at støtte regeringens mediepolitik.
Da vi i dag drøfter regeringens mediepolitik, er det da vigtigt lige at nævne, at regeringens støtteparti er på grænsen til censur, når det blander sig i de der udsendelser.
Derfor skal det også kommenteres.
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Men hvad ligner det at bringe den diskussion om de 7 og 10 minutter ind i Folketingssalen, når man højtideligt erklærer, at vi ikke må blande os?
Men det er måske det samme, hvor man siger et og gør noget andet?
Det er måske, nøjagtig ligesom man tidligere hævdede, at der ikke måtte være nogen programindblanding, men da vi havde debatten om rådhusklokkerne før Radioavisen, suste navnlig De Radikale i gang og begyndte at debattere det.
Jeg troede bare, at vi var enige om, at der ikke skulle være programindblanding, og jeg troede, det var det, Det Radikale Venstre har været så bekymret for med de public service-forpligtelser, som vi har lavet.
Så jeg har lidt svært ved at se sammenhængen.
Jeg har også svært ved at se sammenhængen i forhold til begrebet ytringsfrihed.
Hvis medlemmer af Dansk Folkeparti ønsker at ytre sig om, hvad de synes om »Krøniken«, skal de så ikke have lov til det?
Hvorfor skal regeringen så gå ud og imødegå det?
Jeg gav i øvrigt i aftes i Profilen udtryk for min holdning til »Krøniken«, og hvordan jeg oplevede den.
Men det står vel enhver frit for at diskutere noget, der bliver sendt i fjernsynet, hvis man har lyst til det?
Eller der skal ytringsfriheden måske begrænses?
Jeg vil sige til hr. Naser Khader: Det hænger overhovedet ikke sammen.
Jeg vil gerne understrege, at privatiseringen af TV 2 intet har at gøre med en bastant politisk markering.
Det har noget at gøre med at fremtidssikre TV 2, og den fremtidssikring har Det Radikale Venstre aldrig leveret et bud på.
Naser Khader (RV), 2004-02-05:
Til hr. Jens Rohdes første spørgsmål om kritikken af »Dogville« og »Krøniken«: Jeg har ikke sagt noget som helst om, at regeringsmedlemmer har kritiseret »Dogville« og »Krøniken«, men regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, har været kritisk.
Det, jeg pegede på, var, at man fra regeringens side har været tavs i forhold til den kritik.
Til det andet om Radioavisen: Jeg ved godt, at det ikke er noget, vi skal blande os i.
Vi skal ikke blande os i, hvordan Danmarks Radio laver deres programmer, og slet ikke blande os i journalisternes arbejde.
Men da vi i dag har forespørgselsdebat om mediepolitik, kunne jeg ikke lade være med at kommentere, at man har skåret Radioavisen fra 10 til 7 minutter; det er bare en kommentar.
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Det er simpelt hen forstemmende at høre den tale, som hr. Naser Khader lige har holdt.
Er den kritik, der har været af »Krøniken«, blevet udbasuneret af nogle af regeringspartierne?
Hvis den ikke er det, er det fuldstændig utilstedeligt at nævne det her i Folketingssalen og prøve at give det indtryk, at vi fra regeringspartierne begynder at prøve at angribe et program som »Krøniken«.
Det er der faktisk ingen af os
der har gjort.
Det er punkt 1. Punkt 2: Det er utrolig interessant at høre den der modstand mod, at bestyrelsen har fået det overordnede programansvar.
Man må endelig ikke blande sig i programpolitiske tiltag, men tre gange blander man sig fra politisk hold; tre gange står hr. Naser Khader her og blander sig i, om Danmarks Radio sender 10 minutters nyheder eller 7 minutters nyheder.
Vil hr. Naser Khader så ikke i den forbindelse medgive, at Danmarks Radio rent faktisk er begyndt at sende meget mere nyhedsstof, men at det nu løbende bliver puttet ind i udsendelsen, så der er et helt andet og naturligt flow?
Kunne den vej, Danmarks Radio har fundet, ikke være en udvikling, som rent faktisk er gavnlig for nyhedsformidlingen her i Danmark?
Er det egentlig ikke bare sådan, at vi skal blande os udenom?
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Der er sat nogle helt strikse rammer op for reklamer i dansk tv.
Det er vi blevet enige om i medieforligskredsen, og det er noget, vi står et hundrede procent bag.
De reklameregler står vi et hundrede procent inde for, og de skal selvfølgelig overholdes.
Men med hensyn til hvad der bliver solgt af reklamer
inden for de rammer, kan jeg da kun håbe for de kommercielle, at det lykkes for dem at sælge det produkt, som de nu engang lever af, og det er altså reklamer
Jeg har i hvert fald ingen ønsker om at begrænse det, når de i øvrigt holder sig inden for de rammer, vi har fastsat i forligskredsen.
Mette Frederiksen (S), 2004-02-05:
Hvorfor så ikke reklameafbrydelser i film?
Hvis Det Konservative Folkeparti har så stor tiltro til markedet på det her felt, så bør man jo slippe lovgivningen fuldstændig fri.
Jeg skal i øvrigt i den forbindelse oplyse fru Carina Christensen om, at der i dag er lovgivning for, hvor mange reklamer der må sendes, og jeg må så gå ud fra, at det ikke længere er regeringens politik, at det overhovedet skal reguleres.
Er det virkelig ambitionen, som også fru Bodil Kornbek var inde på?
Er det ambitionen for indholdet af TV 2, vi hører her i dag?
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Jamen jeg forestiller mig, at markedet helt selv kan styre, hvor mange reklamer der vil være plads til på en normal sendeflade.
Jeg tror, at hvis man kom op på at se reklamer 24 timer i døgnet, så ville de simpelt hen miste effekten, så jeg tror, at de, der betaler for reklamerne, godt selv kan regulere det.
Jeg mener ikke, at vi skal stå herindefra og sige, at vi kun vil tillade reklamer i maks. 5 minutter mellem hver udsendelse.
Det har jeg fuld fortrøstning og stor tiltro til.
Mette Frederiksen (S), 2004-02-05:
Jeg synes, vi skal forfølge spørgsmålet om reklamer, for jeg tror, at de fleste af os, der ser TV 2, ikke synes, at det er reklamerne, der er den sjoveste del og den mest oplysende og den bedste del af tv-kanalens virke.
Derfor er det selvfølgelig interessant, at ordføreren fra Det Konservative Folkeparti i dag siger, at der godt kan komme flere reklamer, og at der sådan set ikke er noget til hinder for, at hele det marked udbygges.
Derfor skal jeg spørge fru Carina Christensen: Er der et loft for, er der en grænse for, hvor mange reklamer seerne
eksempelvis på TV 2 skal belastes med, eller forestiller Det Konservative Folkeparti sig, at man kan liberalisere fuldstændig, således at der overhovedet ikke er nogen krav eller nogen grænser?
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Først vedrørende breaks
: Jeg kunne forstå, at spørgsmålet var, om vi går ind for breaks.
Nej, vi er ikke interesserede i at indføre breaks, og det er sådan set heller ikke en del af den nye medieaftale.
Der er bred enighed blandt de tre forligspartier i mediekredsen om, at vi ikke ønsker breaks. Og det har vi sådan set heller ingen intentioner om at indføre i fremtiden.
Men flere reklamer inden for de felter, hvor man nu vil sende reklamer?
Jamen så mange som muligt, så TV 2 kunne tjene nogle penge og lave nogle gode reklamer, det har jeg altså ingen problemer med; det må markedet sådan set selv styre.
Med hensyn til indholdet og med hensyn til hvad vi skal blande os i, så må jeg sige, at jeg står lidt uforstående over for, om fru Bodil Kornbek regner med, at vi fra Folketingets side skal sidde og definere, hvad der er godt indhold, og hvad der er dårligt indhold.
Der er jeg meget på linje med hr. Jens Rohde.
Jeg tror godt, at folk, når de sidder og zapper rundt med deres fjernbetjening, kan finde ud af, hvad de synes at de kan lide at se.
Så det skal vi i hvert fald ikke bestemme herindefra.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Det vil altså sige, at man for ligesom at have et bæredygtigt TV 2 - det regner jeg så også med betyder økonomisk
bæredygtigt -
så har man slet ikke noget imod, at der kommer flere reklamer, også mange flere reklamer rettet mod børn og unge, man vil ikke have nogen restriktioner.
Det er en meget liberal lovgivning, vi har, også i forhold til andre lande i EU. Det vil altså sige, at man måske også på længere sigt vil se et skred hen imod, at man godt vil bryde ind i film osv., fordi dette nu skal være bæredygtigt. Det, der begynder at bekymre mig en lille smule, er, hvis man også skal koble det sammen med de to nye radiokanaler, P5 og P6, der er i udbud, at man hele tiden taler om - ikke kvalitet, nej, nej, det er det kvantitative.
Er målet, at bare vi får privatiseret, at bare vi får den der mangfoldighed, forstået på den måde: jo flere, jo bedre, så kan man egentlig godt give lidt køb på indholdet? Hvor er alsidigheden så pludselig blevet af?
Det lyder på fru Carina Christensen som om, at bare økonomien er på plads, og bare vi får lidt kanaler og lidt forskellige udbydere osv., jamen så giver man lidt køb på det alsidige og på indholdet ved, at det er det kvantitative, det er økonomien og strategien, flere reklamer og den slags.
Er det virkelig ambitionsniveauet?
Så er jeg i hvert fald begyndt at blive dybt bekymret for den udvikling.
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Jeg har ikke noget problem med flere reklamer.
Hvis jeg sad som seer og skulle vælge mellem dét og så at betale ufattelig meget i licens og opleve, at licensen år for år blev sat op og sat op og sat op, så ville jeg næsten synes, det var værre.
Jeg vil som seer være interesseret i ikke at betale for meget i licens.
Vi synes, vi har nået toppen af, hvad man kan nå.
Og jeg er ikke bange for et privat TV 2, der netop skal leve op til de public service-krav, vi har stillet op i de nye public service-kontrakter.
Så jeg er meget fortrøstningsfuld.
Det skal nok blive et rigtig godt TV 2, vi får, og meget mere bæredygtigt, end det er i dag.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Kristendemokraterne har hele tiden sagt, at vi godt kunne gå med til privatisering af TV 2.
Det, der har været meget vigtigt for os, er også, at man ved en sådan privatisering vil sikre, at der stadig vil være kvalitet og tyngde også i en privat tv-station.
Men jeg ved ikke, om jeg er begyndt at blive lidt bekymret, det er næsten lige før, for når jeg hører fru Carina Christensen argumentere for denne privatisering, så går størstedelen af argumentationen på kapital, det skal være kommercielle, strategiske overvejelser, for når først vi har fået samlet en masse penge i kassen, så kommer der nok noget godt tv.
Men det må så også, når nu man ligesom skal have alle de her midler ind ud fra nogle markedsbetingelser osv., betyde reklamer.
Skal jeg forstå det således, at om der kommer flere reklamer, vil man være meget afslappet over for, for det er en del af reglerne?
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg ikke kender særlig meget til de konkrete erfaringer i Norge, så dem har jeg lidt svært ved at kommentere.
Men jeg vil kun holde fast i: Vi ønsker ikke at give distributionstilskud eller erhvervsstøtte eller noget som helst.
Vi ønsker at skabe gode rammevilkår for alle virksomheder i Danmark, herunder også de danske dagblade, og forhåbentlig vil det kunne hjælpe dem et langt stykke hen ad vejen.
Men at begynde at forsøge at vende
en selvfølgelig negativ udvikling her og nu ved at kaste sig ind og give en eller anden tilfældig statsstøtte er ikke vores politik.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Jo, men hvordan rammevilkår?
Man kunne f.eks. give en støtte til distributionen, sådan at distributionen for bladene bliver fri.
Jeg er fuldstændig enig i, at man ikke skal ind at blande sig i redaktionen.
Jeg er også fuldstændig enig i, at man ikke skal ind at blande sig i, hvilke blade der skal overleve, og hvilke der ikke skal overleve.
Men man kunne lige præcis forbedre rammebetingelserne ved f.eks. at give en støtte, sådan at distributionen var gratis.
Hvad er Det Konservative Folkepartis konkrete bud på, hvordan man vil forhindre den udvikling i at fortsætte med stadig færre bladhuse, der ejer de få aviser, der er tilbage?
Jeg synes ikke, jeg hørte noget konkret bud fra Det Konservative Folkeparti.
Det er sådan set det, jeg vil være interesseret i.
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Jeg er da meget enig med hr. Søren Søndergaard i, at det er beklageligt, at vi oplever en indskrænkning i antallet af danske dagblade, og jeg oplever også, at der er færre og færre, der holder avis og læser avis; man synes sådan set, det er rigeligt med de nyheder, man får fra tv-stationer.
Det synes jeg er beklageligt.
Jeg synes sådan set, at vi har en fælles forpligtelse til at få vendt den tendens og måske allerede i folkeskolen gøre opmærksom på, at dagbladene også stadig væk skal være et stærkt medie.
Men at vi herindefra skal blande os i det og sende en check ud til dagbladene, det ønsker jeg på ingen måde.
Dagbladene er private virksomheder, som skal drives på bedste vis, og det, der er vores opgave herindefra, er at sikre dem så gode rammevilkår som overhovedet muligt på samme måde, som vi også ønsker at sikre dem nu for TV 2.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Det, jeg er interesseret i, er at høre fru Carina Christensens vurdering af udviklingen af betalte hverdagsaviser.
I 1984 var der 49 titler, i 1995 var det faldet til 39 titler, og det seneste tal, vi har her fra nu, er 29 titler på betalte hverdagsaviser.
Det vil sige, at vi ser en markant nedgang, og samtidig ser vi også, at de samles på færre og færre ejerhænder.
Hvad mener Det Konservative Folkeparti der skal gøres for at undgå den situation, at vi har en, måske to dagbladskoncerner, der ejer de få dagblade, der er tilbage i Danmark - nogle af dem er måske på udenlandske hænder - eller opfatter Det Konservative Folkeparti slet ikke det som noget problem?
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Med hensyn til det første citat af, hvad kulturministeren har sagt, så har jeg meget vanskeligt ved at vide, hvad kulturministeren forventede.
Jeg kan jo kun forholde mig til de kvantitative krav, der blev opstillet som krav til den nye landsdækkende radiokanal, og det har de i hvert fald overholdt her og nu.
Men jeg er da kun enig med kulturministeren, jeg ville også ønske, at vi fik rigtig, rigtig høj kvalitet, og det tror jeg såmænd også skal komme.
Jeg synes, det er meget tidligt at evaluere efter blot 2 måneder.
Med hensyn til hvordan jeg tror TV 2 kan blive bedre som et privat TV 2, er jeg hundrede procent overbevist om, at vi vil få et langt, langt bedre TV 2 end det, vi kender i dag, også når vi skal se 30 år ud i tiden.
De vil få nye muligheder for at indgå strategiske alliancer, de vil få nye muligheder for at optage risikovillig kapital.
Derfor har de også flere penge at gøre godt med og kan dermed lave flere programmer og forhåbentlig også programmer af en højere kvalitet end i dag.
Så jeg mener, det er den optimale fremtidssikring af TV 2 som station.
Naser Khader (RV), 2004-02-05:
Med hensyn til det sidste med, at vi ikke blander os i det: hvordan kan kulturministeren udtale i Politiken den 27. november 2003: »Når du spørger mig, om Sky har leveret et reelt monopolbrud på DR's nyheder, så er radioen ikke, hvad jeg forventede«?
Der blander kulturministeren sig i det.
Derfor forstår jeg ikke, at fru Carina Christensen siger, at vi ikke blander os.
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Essensen i forholdet mellem kvantitative krav og kvalitative krav er jo bl.a., at vi ikke blander os i, hvad indholdet skal være.
Jeg går da ud fra, at de, der driver Sky Radio, har meget bedre forstand på, hvad lytterne gerne vil høre osv.
Og jeg synes personlig som lytter, at det er en ganske udmærket start efter 2-2½ måned.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-05:
Et er, at man stiller nogle kvantitative krav, men man må også have nogle forventninger til, hvad der ligger i det, når man siger, at der skal laves nogle magasinprogrammer og sådan noget.
Lever det fuldstændig op til forventningerne, var det lige netop det, man tænkte på, eller er det måske lidt ved siden af, men o.k., meget fint alligevel?
Eller sidder man tilbage med fornemmelsen: Hold da op, hvor har de snydt os?
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Jamen jeg mener altså, hvad jeg sagde, at jeg synes, at Sky Radio er kommet godt på vej.
De kriterier, der er stillet op for dem, er jo kvantitative kriterier, og dem er jeg ret sikker på at de lever op til med bl.a. de her 7-minutters nyhedsudsendelser osv.
Rent indholdsmæssigt kan man jo altid diskutere, hvad man synes der er godt eller dårligt.
Jeg synes, de har fået en udmærket start.
Jeg håber selvfølgelig, at kvaliteten på sigt vil blive bedre, at vi vil få endnu flere nyhedsudsendelser, og jeg ser gerne, at de går ud og sender flere debatprogrammer, end de er forpligtet til via kravene.
Men det er da klart, at vi endnu ikke har et niveau som Danmarks Radio.
Nu er det også kun 2-2½ måned siden, at de gik i gang, så jeg havde heller ikke forventet, at de havde nået Danmarks Radios niveau endnu.
Men jeg er ret sikker på, at vi får bedre og bedre kvalitet, og jeg synes, at det er en udmærket start.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-05:
Det blev nævnt, at de to nye radiokanaler var kommet godt på vej.
Nu kan man lægge meget i udtrykket godt på vej, de er i hvert fald begyndt at sende, og de sender stadig væk, men svarer det så også indholdsmæssigt til forventningerne?
Opfylder den femte kanal nu den type af public service-forpligtelser, som allerede ligger i aftalen?
Carina Christensen (KF), 2004-02-05:
Der er god grund til at glæde sig over, at vi med den seneste medieaftale indgået mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti har bevæget os et stort skridt på vejen mod et friere, et mere mangfoldigt og et mere alsidigt dansk mediemarked.
Vi er heldigvis kommet langt i arbejdet med at skabe de bedst mulige betingelser for en robust kommerciel mediesektor, og vi har sikret en masse nye konkurrencedygtige radio- og tv-stationer en plads på det danske mediemarked.
Vi Konservative glæder os over, at vi nu langt om længe har brudt Danmarks Radios monopol på landsdækkende radio.
Vi har fået en ny landsdækkende radiokanal, Sky Radio, og en næsten landsdækkende radiokanal, FM 100, som nu og i fremtiden begge vil konkurrere med Danmarks Radio, og jeg synes, de to nye radiostationer er kommet ganske godt på vej.
Med medieaftalen har vi også skabt rum for flere lokale kommercielle aktører.
De har nu fået færre restriktioner og bedre økonomiske vilkår, og forhåbentlig vil det medvirke til, at flere af dem vil overleve og på sigt vokse sig større og blive væsentlige aktører på markedet.
Vi Konservative ønsker et stærkt TV 2 som en solid konkurrent til Danmarks Radio inden for public service-tv.
Derfor ønsker vi også at privatisere TV 2.
En privatisering vil være til stor fordel for TV 2, eftersom det vil styrke tv-stationens kommercielle muligheder og indtægtsgrundlag.
Et privat TV 2 vil få adgang til den nødvendige risikovillige kapital, ligesom det vil få langt større frihed til at indgå strategiske alliancer.
Vi kan ikke skrue på licensskruen i al evighed, det er i hvert fald ikke konservativ politik, og bl.a. derfor er en privatisering nødvendig.
Det forudsætter, at der skelnes klart mellem public service-medier på den ene side og kommercielle medier på den anden side, og også, at der sikres fair konkurrence mellem dem.
TOPTEKST Møde 52/7 FTINLU, Bånd 19-21 05-feb-2004 Kl.11.30 Side =s
Målet for konservativ mediepolitik er netop at skabe mangfoldighed og alsidighed og at sikre informations- og ytringsfriheden.
Derfor er vi også glade for, at vi i disse år netop er med til at sikre, at disse elementer vil være en fast bestanddel i fremtidens danske mediepolitik.
Poul Nødgaard (DF), 2004-02-05:
Hvis jeg må give et personligt bud på, hvad jeg tror omkring reklamer, så tror jeg, at reklamemængden på TV 2 i privatiseret form vil blive nogenlunde den samme som nu.
Det er jo så en trossag.
Så vil jeg sige vedrørende TV 2 i al almindelighed, at når det er privatiseret, så skal hr. Søren Søndergaard regne med, at de nye ejere af TV 2 måske vil anlægge nogle nye synspunkter på en lang række områder med hensyn til, hvordan man driver en moderne TV 2-station.
Men det overordnede ved det er, at det er nogle ændringer, der ikke ændrer det stærke mediebillede, som vi har af TV 2 nu som et utrolig godt medie - jeg skal sige, at Danmarks Radio også er udmærket.
Men TV 2 er stærkt i nyhedsformidling, og det skal det naturligvis blive ved med at være.
Skal vi så ikke lige konstatere, at det jo så skal være under forudsætning af, at der efter et valg er et andet flertal her i Folketinget, og det tror jeg næppe kommer.
Når først tingene retter sig lidt op, så vil den her regering jo støttet af Dansk Folkeparti fortsætte forhåbentlig rigtig mange år ud i fremtiden.
Skulle det ske - gud forbyde det - at der kommer en socialistisk regering, så vil jeg godt have lov at sige, at så nægter jeg at tro på, hvis f.eks. TV 2 er blevet privatiseret og en lang række andre ting er gennemført, at det så bare lige er sådan, at man knipser med fingrene og så laver det om igen.
Så enkel er mediepolitik altså nu engang ikke.
Det er en stor, afgørende sag, som man ikke kan ligge og gamble frem og tilbage med.
Det er helt utænkeligt, hvad hr. Søren Søndergaard der siger.
Med hensyn til reklamefladen i TV 2: Hvis og når TV 2 nu bliver privatiseret, så er det klart, at de nye ejere af TV 2 selvfølgelig har nogle strategier, men de strategier skal holdes inden for rammerne af de salgsvilkår, der er givet for TV 2. Så enkelt kan det siges.
Helga Moos (V), 2004-02-05:
Jeg må gå ud fra, at hvis der er stråforkorter i noget, der er solgt som værende fri for stråforkorter, er det svindel.
Men vi har jo set eksempler på, at konventionelt korn er lastet i et skib i Frankrig og blev økologisk under sejladsen, så jeg synes ikke, vi skal tage svindel til indtægt for, om noget er muligt eller ikke er muligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jamen vil fru Gudrun Laub ikke medgive mig, at det er altså såkaldt lavbundsjord, og at man har set andre steder, f.eks. ved Skjern Å-projektet, at den type jord sætter sig?
Den er faktisk ikke velegnet til industriel produktion over længere tid, og der kommer et tidspunkt, hvor der kræves mere og mere kunstgødning eller gylle, for at jorden overhovedet kan give et udbytte.
Jeg synes da, man i det mindste burde undersøge, om det er forsvarligt at fortsætte på den måde.
Skal det forstås sådan, at Venstre mener, at i almindelighed er intensiv jordbrugsdrift omkring svinefarme bedre for naturen og miljøet end at lægge området ud som natur?
Det kan jo være, det er det, der er det generelle synspunkt, når fru Gudrun Laub nu melder ud, at løsningen på vore vandmiljøproblemer er intensivt landbrug med store svinefarme.
Det kan jo være, det er det, der ligger i det, og så er det jo endnu mere vidtrækkende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Jeg kan forsikre hr. Ole Sohn om, at vi ingen planer har om ændringer af efterlønsordningen, og skulle vi få sådanne planer engang eller planer på andre områder, så meddeler vi det åbent til vælgerne, så man ved, hvad man har at rette sig efter.
Sådan synes vi at man skal arbejde.
Med hensyn til Velfærdskommissionen så er den nu i gang med arbejdet, og vi kan jo ikke vide, hvad den kommer med.
Det må vi forholde os til, når vi ser forslagene.
Men jeg vil godt sige til hr. Ole Sohn, at under alle omstændigheder er det regeringens opfattelse, at skal der gennemføres større reformer af velfærdssystemet i fremtiden, så skal det hvile på et meget bredt flertal i Folketinget, for det er det, der giver tryghed i befolkningen.
Det er det, der giver holdbarhed i de løsninger, der bliver fundet.