runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2004-03-26:
Så vil jeg godt spørge hr. Mikkel Dencker: Hvor mange danskere vil ikke få en eneste krone ud af det her forslag?
Vi ved begge to, at det er alle dem, der ligger i bunden af indkomstskalaen, og at man skal op over i hvert fald 235.000 kr. i indkomst for overhovedet at få noget som helst.
Det ved vi begge to.
Men hr. Mikkel Dencker må vel, når det er sådan, at han tilkendegiver, at regeringen har lagt oplysningerne åbent frem til Dansk Folkeparti, så også kunne oplyse, hvor mange danskere det så er, der overhovedet ikke får gavn af det her. Det går jeg ud fra må have optaget Dansk Folkeparti
, hvis ikke vi skal betragte det som hykleri, når Dansk Folkeparti påstår, at de varetager interesserne for dem, der ikke har så meget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg kan ikke forestille mig, at regeringen på noget tidspunkt har ønsket at holde noget skjult for Dansk Folkeparti omkring det her.
Vi er - og har hele tiden været det -
udmærket bekendt med, hvilke grupper det er, som får de her lettelser, både i den store skatteaftale, der er et år gammel, og i den aftale, der er indgået i denne omgang for et par uger siden. Og det er rigtigt, at pensionister og modtagere af dagpenge og kontanthjælp ikke får nogen skattelettelser i det her lovforslag, L 185.
Men der er 500.000 danskere, som får ...
eller undskyld, der er ikke 500.000, der får, der er endnu flere.
Men der er 500.000, der helt slipper for at betale mellemskat, og det synes jeg er et meget stort fremskridt.
Ole Stavad (S), 2004-03-26:
Jamen når vi nu tager lovforslaget, som det er præsenteret for Folketinget, så synes jeg, at regeringen, og det skal hr. Mikkel Dencker jo ikke klandres for, forsøger at manipulere - vildlede er måske for stærkt et udtryk - med den måde, som lovforslaget er skrevet på.
Hvis hr. Mikkel Dencker går tilbage og ser på tilsvarende lovforslag, så tror jeg, at de i alle tilfælde altid vil have med, hvor mange mennesker der bliver berørt på den ene eller anden eller tredje måde af et forslag af den pågældende karakter. Den kolonne er konsekvent udeladt i det her lovforslag.
Eller kan hr. Mikkel Dencker give mig den oplysning, jeg ikke kan finde i lovforslaget, om, hvor mange mennesker der overhovedet ikke vil få gavn af den ændring?
Vi ved ud fra andre oplysninger, at det er langt over 2 millioner danskere, nemlig de, der tjener mindst, der ikke får noget.
Men har hr. Mikkel Dencker fået den oplysning under forhandlinger med regeringen, eller har regeringen også forholdt oplysninger af den karakter for Dansk Folkeparti, fordi man var bange for, at de ikke ville acceptere, at så stor en del af dem, der tjener mindst, slet ikke får noget?
Nicolai Wammen (S), 2004-03-26:
Det er rart at høre, at hr. Peter Christensen mener, han er meget præcis.
Jeg tror egentlig også, at borgerne i det her land, ikke mindst dem med de mindste indkomster, er glade for meget præcist at få at vide, at de ikke er inviteret med til festen.
De skal betale for festen.
Det, der er til dem med de allerlaveste indkomster, er ca. 27 kr. om måneden.
Det kan man ikke køre meget i bus for.
Det kan man ikke få passet sine børn meget for.
Derfor er vi i en situation nu, hvor regeringen laver en såkaldt forbrugsfest for dem med de højeste indkomster betalt af dem med de laveste indkomster, og hvor det oven i købet er sådan, at den gevinst, man får jobmæssigt, kun i bedste fald er ca. 6.000, selv om der i den tid, regeringen har siddet, er forsvundet 50.000 arbejdspladser.
Så er facit ikke, at dem med de mindste indkomster skal betale gildet, og at det er et gilde, som oven i købet ikke giver de job, som regeringen har snakket om, men som den ikke har formået at skabe?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Det undrer mig, at jeg skal anklages for ikke at have svaret på spørgsmålet om, hvordan skattelettelserne bliver udmøntet.
Det har jeg svaret ret præcist på.
Der er to elementer.
Det ene er, at mellemskattegrænsen hæves, og det andet element er beskæftigelsesfradraget.
Jeg var mere præcis i min besvarelse
før med hensyn til, hvordan det helt nøjagtigt gennemføres, og jeg kan jo ikke andet end blive ved med at fastholde det, der er faktum.
Faktum er, at alle, der er i beskæftigelse, får et beskæftigelsesfradrag.
Det udregnes som en procentdel
Det er klart, at når noget udregnes som en procentdel af lønnen, er det også lidt forskelligt, hvad man får, efter hvad løn man har.
Men som sagt stopper stigningen ved omkring de 300.000 kr., så der ikke er nogen, der får yderligere glæde af det, selv om man har en indtægt, der er over den grænse.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-26:
Hr. Peter Christensen gjorde sig store anstrengelser for ikke at svare på et meget enkelt og klart spørgsmål fra fru Lene Jensen for et øjeblik siden, nemlig om faktum, når man skræller al retorikken og al politikersnakken væk, ikke er, at hvis man tjener 19.600 kr. eller mindre om måneden, er det, man vil få ud af regeringens såkaldte fest, ca. 27,50 kr.?
Det er et meget enkelt spørgsmål fra fru Lene Jensen, som hr. Peter Christensen undgik at svare på to gange. Hvis hr. Peter Christensen heller ikke vil svare mig på det, vil jeg tage det som et udtryk for, at hr. Peter Christensen erkender, at sådan er det.
Jeg tror, at mange danskere ude i det her land, som troede, at de var inviteret til forbrugsfest, vil tænke lidt over det.
27,50 kr. bliver meget hurtigt ædt op af dyrere busser og af højere takster i daginstitutionerne.
Det svar, som fru Lene Jensen ikke kunne få, selv om hun spurgte to gange.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-26:
Vil Venstres ordfører medgive, at folk på overførselsindkomster, altså pensionister og førtidspensionister, SU-modtagere, kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere, og i øvrigt hele den gruppe, der er i arbejde, men tjener under 235.000 kr. om året, ikke får noget som helst ud af det forslag, vi behandler her?
At de ikke får en eneste krone ud af L 185?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Venstre støtter fremrykningen af skattelettelserne.
I stedet for at sprede skattelettelserne ud over de næste 4 år giver vi nu danskerne hele lettelsen på én gang, og det bliver mærkbart for både den enkeltes økonomi og dansk økonomi som helhed. Alle, som arbejder, vil virkelig kunne mærke fremrykningen af de vedtagne skattelettelser.
For det første øges niveauet for det maksimale beskæftigelsesfradrag, som jo gives til alle, som arbejder, og som gør det mere økonomisk attraktivt at være en del af arbejdsmarkedet end at stå uden for det.
Desuden øges grænsen for, hvornår der skal betales mellemskat.
Det betyder, at trekvart million danskere ikke længere skal betale mellemskat, og det er altså mærkbart.
Der er tale om reelle skattelettelser på knap 10 mia. kr., som udmøntes her og nu i 2004.
Med skattestoppet som udgangspunkt for skattelettelser vinder skatteyderne altid, og nu gennemfører vi reelle skattelettelser, hvor der bliver mere tilbage til dem, der arbejder.
Ud over at den enkelte for en gangs skyld gives mere og ikke mindre økonomisk frihed, vil lettelserne også give et løft i beskæftigelsen.
Beskæftigelsen skal stige, og ledigheden skal ned.
Vi har brug for vækst, og et opsving er på vej, men økonomien har brug for et skub.
Kl. 9.25 Sparket skal sparkes allerede her i 2004, og vi står derfor i en situation, som er usædvanlig af to grunde.
For det første er det historisk og usædvanligt, at danskerne gives reelle skattelettelser, fordi der ikke tages penge af den anden lomme, og for det andet er det også usædvanligt, at lettelserne skal gives med tilbagevirkende kraft.
Jeg er dog sikker på, at folk tilgiver os, at de skal belemres med et nyt skattekort, når de ser forskellen på de to kort - ja, jeg vil faktisk opfordre alle til at gemme deres gamle skattekort, så de kan sammenligne det med det nye, de snart modtager. Forskellen bliver ikke svær at få øje på. Fremrykningen af skattelettelserne er en del af forårspakken, og ligesom foråret varsler en ny, varmere og mildere periode, varsler forårspakken også en ny, varmere og mildere periode for den danske skatteyder, så derfor kan Venstre naturligvis støtte lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Der ligger allerede i vores udspil til skattereform, som er fremsat med B 106, forskellige elementer, som virker i den retning, fru Pernille Rosenkrantz-Theil er inde på, og jeg mener i hvert fald, jeg kan give tilsagn om, at naturligvis vil vi indkalde interesserede partier til at diskutere præcis det problem.
Det er oplagt, at uanset om vi taler om lavtlønnede lønmodtagere eller folk på overførselsindkomst,
er vi selvfølgelig nødt til at forholde os til den øgede indkomstforskel, der i givet fald måtte være.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-26:
Jeg er lige så fortørnet over fordelingsprofilen i regeringens forslag, som hr. Jacob Buksti og Socialdemokraterne er, og i den forbindelse skal jeg spørge, om Socialdemokraterne efter et kommende valg - hvor alt jo tyder på, at Socialdemokraterne igen sidder i regering - vil være med til at invitere folk på overførselsindkomst med til denne forbrugsfest.
Virkelighedens verden er jo, at ligesom ved de tidligere skattelettelser får folk på overførselsindkomst, altså pensionister, kontanthjælpsmodtagere, SU-modtagere, førtidspensionister og dagpengemodtagere, et stort, rundt nul ud af forslaget her.
Vil Socialdemokraterne være med til at skabe større lighed i samfundet ved at hæve indtægtsgrundlaget for folk på overførselsindkomst?
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Jeg synes, det er meget interessant, at det ene øjeblik er det en skat, og det næste øjeblik er det en individuel betaling.
Hvis det er en individuel betaling, hvordan kan det så være, at folk ikke kan få lov at gøre med den, hvad de vil?
Hvordan kan det være, at den partout skal trækkes ud for at indbetales igen?
Hr. Peter Christensen må vel medgive, at de, der har det største incitament til at sætte pengene ind på en pensionsordning, er dem, der har den største fordel af det, og det er dem, der betaler topskat.
De, der kun betaler bundskat, har ikke noget stort incitament til at sætte 300 kr. ind på en pensionsordning hver måned, for det får de faktisk ikke noget ud af.
Med hensyn til SP-bidragets fremtid indgår det jo klart i vores forslag til skattereform, at i forbindelse med den samlede omlægning af skatten, hvor vi afskaffer bundskatten og mellemskatten og hæver grænsen for topskatten, hæver beskæftigelsesfradraget til 10 pct., altså fire gange så meget som i dag, og forhøjer personfradraget osv., sker der også en forhøjelse af arbejdsmarkedsbidraget.
Heri indgår SP'en, og så kan man kalde det, hvad man vil.
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Jeg håber, vi trods alt kan blive enige om, at om suspensionen kommer til at betyde noget for pensionsudbetalingen i den sidste ende, afgør den enkelte selv, fordi der er fuldstændig valgfrihed.
Man kan indbetale pengene på en ratepension eller kapitalpension, så man under alle omstændigheder får pensionskronerne.
Kl. 9.20 Jeg synes ikke, hr. Jacob Buksti svarede på, om Socialdemokratiet egentlig ønsker at gøre SP'en til en skat igen, hvis de kommer til magten, altså at den enkelte ikke skal have det samme beløb tilbage, som den enkelte har indbetalt.
Jeg spørger, fordi det netop var situationen, da Socialdemokratiet tabte regeringsmagten.
Vil Socialdemokratiet lave om på det og altså gøre SP'en til en skat igen?
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Jeg har allerede tilkendegivet, at jeg er meget glad for, at hr. Peter Christensen kom for sent, for det er jo meget sjovt at komme herop først, så vi ligesom kan vænne os til det.
Det fremgår jo, at der ikke er noget til folk med lave indkomster, fordi det i sagens natur er en fremrykning
af de skattelettelser, der allerede er vedtaget.
Det er en forudsætning, at man skal betale mellemskat, og gør man ikke det, er der ingenting. En anden ting er, at forringelsen af SP-bidraget koster en almindelig 35-årig lønmodtager 250.000 kr.
Suspensionen vil alene koste 6.700 kr. om året, når vedkommende bliver pensioneret, og hvis De Konservative får held til at afskaffe SP-bidraget permanent, vil det koste den pågældende 116.000 kr. om året, så derfor er det dybt asocialt.
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Jeg sad fast i trafikken, og jeg håber, at hr. Jacob Buksti nød at komme først til.
Det varer nok mange år, inden det sker igen, det håber jeg i hvert fald.
Mit spørgsmål går på den skæve fordelingsprofil og diskussionen om SP'en, som får mig til at spørge: Hvis man
mener, at en suspension af indbetalingerne til SP'en er med til at give en skæv fordelingsprofil, er det så, fordi man vil gøre det til en skat igen?
Vil man gøre SP-bidraget til en skat, så den enkelte ikke får de penge tilbage, den enkelte har indbetalt, men det hele skal deles ud i lige store bidder?
Er det det, Socialdemokratiet vil med SP'en?
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Til det sidste: Det skyldes, at det isoleret set har en fuldstændig forkert fordelingsprofil og derfor er asocialt.
Så vil jeg sige, at hvis hr. Kristian Jensen går hjem og læser Finansministeriets papirer fra marts 2003, vil hr. Kristian Jensen kunne konstatere, at Socialdemokratiets forslag er fuldt finansieret.
Når man kommer frem til, at der mangler 15 mia. kr., er det bl.a. ud fra den beregningsforudsætning, at efter 2010 har regeringen ophævet skattestoppet på ejendomsværdien.
Det har vi ikke kunnet få nogen klar melding om, men det er derfor, det fiansieringselement ikke giver mere efter 2010 ifølge beregningen, så det er fuldstændig fup og svindel som sædvanlig.
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Under den diskussion, vi havde, da vi i sin tid vedtog skattelettelserne - altså selve indholdet af skattepakken -
havde vi jo også en debat om, hvem vi skulle give lettelserne.
Her var det helt afgørende for Venstre, at de blev givet sådan, at også det økonomiske incitament til at være på arbejdsmarkedet blev større.
Vi ville sætte alvor bag det synspunkt, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor er det fuldstændig korrekt, at hvis man vil have, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, skal man selvfølgelig målrette lettelsen til dem, der er på arbejdsmarkedet, og det er, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil er inde på, selvfølgelig dem, der er i beskæftigelse.
Kristian Jensen (V), 2004-03-26:
Nu er det socialdemokratiske skatteudspil jo underfinansieret med 15 mia. kr., og jeg tror ikke, at Socialdemokraterne rent faktisk er så uansvarlige, at de vil gennemføre det, de har foreslået.
Derfor er man vel nødt til at tage udgangspunkt i det skattesystem, som Socialdemokratiet kommer til at overtage.
Det er altså et faktum, at i det ændringsforslag, som Socialdemokratiet selv har stillet, afviser man skattelettelser for 5,7 mia. kr. og øger skatterne med 3 mia. kr.
Det er ikke noget, vi står og finder på, det er noget, Socialdemokratiets finansordfører har foreslået i et ændringsforslag til finansloven.
Det kan godt være, at hr. Jacob Buksti er uenig i det, men det må man så klare internt i Socialdemokratiet. Jeg blev forvirret her til sidst, fordi hr. Jakob Buksti sagde, at de skattelettelser vi nu gennemfører, flugter med det, Socialdemokratiet vil, men alligevel vil Socialdemokratiet stemme imod.
Vil Socialdemokratiet fjerne skattelettelserne her, hvis Socialdemokratiet - jeg havde nær brugt et ord, som man ellers ikke bruger i parlamentarisk sprogbrug, men lad mig så sige: borgerne forbyde det - skulle komme tilbage til magten?
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Det er sådan, at de skattelettelser langt hen ad vejen flugter med dem, vi har foreslået, så derfor kan man sige, at det er mindre lettelser, der skal gives.
Spørgsmålet om SP-bidraget må vi tage op.
Men det, som er situationen, og som er det helt afgørende, er, at Venstre går fuldstændig galt i byen.
Man tager hvert element isoleret, og det er fuldstændig urimeligt, når det er en samlet pakke, der er tale om.
Det er også derfor, det er forkert, at man siger, at det vil medføre tab af arbejdspladser, for man glemmer, at der også er noget, der giver mange flere arbejdspladser. Det er ikke acceptabelt, at man efterhånden fører skræmmekampagne ved kun at nævne det, Socialdemokratiet vil sætte op, uden også at koncentrere sig om det, vi vil sætte ned.
Der ligger mange beregninger, også fra Finansministeriet, der klart dokumenterer, at den socialdemokratiske plan virker i retning af, at der i årene frem til 2010 kommer over 20.000 flere i beskæftigelse.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Men skal jeg forstå alt det, der er blevet sagt om de skattelettelser, som er en del af forårspakken, således, at hvis Socialdemokratiet rent teoretisk skulle komme til magten, vil Socialdemokratiet afskaffe disse skattelettelser, herunder suspensionen af SP-bidraget?
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Det vil jeg sådan set meget gerne, for det er det sædvanlige med Venstre og for den sags skyld også regeringen i skræmmekampagnen mod Socialdemokratiet: Man hæfter sig kun ved det, Socialdemokratiet vil sætte op, men ikke ved det, Socialdemokratiet vil sætte ned.
Vi har fået bekræftet endnu en gang af finansministeren, at i det pågældende ændringsforslag foreslår Socialdemokratiet også at fjerne den statslige bundskat og den statslige mellemskat, hæve personfradraget, sænke kommuneskatten, forhøje beskæftigelsesfradraget og forhøje grænsen for topskat.
Erhvervslivet har hele tiden sagt, at det mest afgørende er at sænke skatten på arbejdsindkomst, og det er dokumenteret, at det sker med Socialdemokratiets ændringsforslag.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Socialdemokratiet har i sit ændringsforslag til finansloven foreslået nye skatter på 3 mia. kr., herunder en lønskat på over 1 mia. kr. Vil hr. Jacob Buksti forklare Folketinget og offentligheden, hvordan en sådan lønskat vil sætte hjulene i gang?
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Jeg synes stadig, det er en ret interessant argumentation, at folks egne penge skal de kunne disponere over, for selvfølgelig skal de det.
Men jeg synes også, det er meget interessant, at den konservative ordfører derefter siger, at trods alt skal de betale noget i skat, for hvorfor skal de egentlig det ud fra den betragtning, den konservative ordfører har ført frem?
Det kan jeg sådan set
ikke forstå.
Det må da være konsekvensen af det, den konservative ordfører siger.
Jeg kan heller ikke forstå det, der blev sagt om SP-bidraget.
Hvordan kan det være, at man først skal tage pengene ud for derefter at placere dem i en ratepension for at opnå den samme skattefordel?
Hvordan kan det være, at folk, der er over topskattegrænsen, ikke kan få lov til at vælge og sige: Vi vil hellere lade pengene stå i SP-ordningen, for den giver langt mere?
Hvorfor må folk ikke det?
Hvordan kan det være, at pengene skal ud, for at man derefter skal sætte dem ind igen?
Det er da ikke logisk.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jeg skal sige hr. Jacob Buksti tak for erkendelsen af, at de penge, folk selv har tjent, er deres egne, og så kan jeg forsikre hr. Jacob Buksti for, at jeg er ganske enig i, at der skal betales skat, for ellers har vi jo ikke mulighed for at sikre vores velfærdssamfund.
Det er også derfor, det er nødvendigt at gøre det attraktivt for mennesker at arbejde, for ellers kommer der ingen skattepenge til staten.
Så siger hr. Jacob Buksti, at forslaget ikke giver folk flere penge, men det er jo ikke rigtigt.
Det er jo sådan, at vi fremrykker skattelettelsen, så man får en større lettelse både i år og næste år, end man ellers ville have fået, og derfor er det noget decideret sludder at sige
, at det er en tvungen nedsparing.
Folk får nu lov at råde over de penge, de selv har tjent, og som de før har været tvunget til at indbetale til en bestemt ordning, og er det ikke rigtigt, at folk nu får mulighed for at bruge pengene, som de selv vil, f.eks. også indbetale dem til en pensionsordning?
Hr. Jacob Buksti er bekymret for de lavtlønnede.
Men er det ikke rigtigt, at nu får også de lavtlønnede, der normalt ikke har kunnet udnytte rammerne for, hvor meget man kan opspare til pension, en reel mulighed for det, fordi de nu får et frit valg?
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Det er da det mest skinbarlige vås, jeg har hørt længe.
Selvfølgelig er alle de penge, folk har, også dem de betaler i skat, jo deres egne, og derfor må konklusionen af det, den konservative ordfører siger, være, at man helt skal lade være at betale skat.
Det må jo være sagen.
Men jeg er sikker på, at det mener den konservative ordfører nok ikke.
Jeg har ikke sagt noget om, at der er noget galt i, at man giver skattelettelser, og jeg har heller ikke sagt noget om, at der er noget galt i, at man giver folk penge.
Jeg har bare sagt, at det er at putte folk blår i øjnene at bilde dem ind, at der med dette lovforslag bliver tale om skattelettelser, for det bliver der jo ikke.
Det er en fremrykning af de skattelettelser, man allerede har vedtaget.
Med forslaget her bliver der ikke en eneste krone mere til folk end dem, de allerede har fået stillet i udsigt.
Derimod sker der det, at de penge, folk indbetaler til den pensionsordning, som regeringen har gjort til en individuel opsparingsordning, så man fra 2005 frit kan vælge, hvor man vil placere pengene, får folk udbetalt tvangsmæssigt.
Der er tale om en tvangsnedsparing, og det synes jeg er urimeligt, både samfundsmæssigt set og over for den enkelte.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jeg bemærkede selvfølgelig den sædvanlige socialdemokratiske floskel, nemlig at det er dyrt at lade folk beholde deres egne penge, og tilmed sluttede hr. Jacob Buksti af med at sige, at man bliver snydt for sine egne penge.
Men er situationen ikke netop den, at når vi letter skatten på arbejde, får folk faktisk lov til at beholde nogle flere af de penge, de selv har tjent? Er Socialdemokraterne ikke snart nået dertil, at man frigør sig for de gamle socialistiske travere om, at pengene pr. definition tilhører staten, og hvis man giver skattelettelser, er det en gavebod og en dyr måde at sørge for, at folk får nogle penge, og det er meget bedre, at staten sørger for, hvordan pengene skal fordeles?
Handler det i virkeligheden ikke om, at nu får folk lov at beholde nogle flere af de penge, de selv har tjent?
Ole Stavad (S), 2004-03-26:
Ja, nu er jeg spændt på, når vi ser på fremtiden, hvor mange job der kommer ud af det her.
Det er der jo stor usikkerhed om.
Men jeg synes stadig væk, at det er anerkendelsesværdigt, at De Konservative vedstår, hvad de står for.
Jeg havde det konservative udspil fra 1999 i baghovedet, da jeg roste fru Charlotte Dyremose, for der var jo ingen tvivl om, at når vi så de beregningseksempler, vi fik på det forslag dengang, så var der massive lettelser til den del af danskerne, som havde de høje indkomster, og det modsatte til dem i bunden, fordi de lettelser, der var i bunden, blev modsvaret af eksempelvis et fradrag for fagligt kontingent osv. og forsvandt i det konservative forslag.
Vil fru Charlotte Dyremose så ikke godt give mig oplysning
om, hvor stort et tal dem i bunden udgør, hvor mange danskere det er, der ikke får del i denne lettelse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-26:
I Enhedslisten går vi ud fra en eller anden rimelighedsbetragtning.
Her taler jeg selvfølgelig om folk på overførselsindkomst.
Jeg kan godt forstå, at en meget stor del af den danske befolkning føler sig taget noget ved næsen, når de kan se, hvordan folk, der tjener væsentlig mere end dem selv, får rigtig mange penge mellem hænderne nu.
De får rigtig mange ekstra penge mellem hænderne, mens de her i samfundet, som rent faktisk ikke har så meget, ingenting får.
Hr. Peter Christensen taler om, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det er det, der er sigtet med forslaget.
Jeg skal bede hr. Peter Christensen bekræfte, at f.eks. en lønmodtager, der tjener mellem 180.000 kr. og 235.000 kr. om året, får nul kroner med det lovforslag, vi behandler her.