runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1998-01-16:
SF skal have tak, fordi de har fremsat dette beslutningsforslag.
Man placerer foden på et sted, der er rigtig ømt.
Der er mange problemer.
Vi er i Danmark langt bagud med opfølgning
af Rio, når det gælder Agenda 21-arbejdet, vi har
mange energibesparelser til gode, vi har mange gode planer om bedre udnyttelser af arealerne til gode, og vi har mange andre miljøforbedringer til gode; alt sammen ting, som kan sættes i gang, hvis vi engagerer lokalbefolkningen i langt højere grad, end tilfældet er i dag.
Vi må også sige, at der er sket en beklagelig udvikling i de seneste 5 år, hvor kommunerne rent faktisk er begyndt at bruge færre penge på miljøområdet.
Jeg tror, de fleste havde troet, at med alle de ekstra afgifter, der er haglet ned over os - 89 pct. stigninger i de grønne afgifter - var der dog også blevet et par ekstra kroner til miljøarbejde i kommunerne.
Men det er ikke tilfældet, så der er grund til at tage fat.
Der er også grund til at kritisere de modtagere af bloktilskud, som ikke bruger de indregnede miljøpenge på miljøet, men vælger at anvende dem til andre ting.
Det er også stærkt beklageligt.
Mange kommuner er gået i gang, og de skal roses.
De har lavet et godt stykke arbejde, og de kommuner, der ikke er kommet i gang, burde tage ved lære af andre og blive inspireret af andre; men her mangler vi nok lidt mere go i Agenda 21-arbejdet.
Jeg tror, man med fordel kunne have inddraget Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen mere i arbejdet.
Efter at vi nu har overstået kommunal- og amtsrådsvalget, og der er kommet nye, energiske folk ind, er det vigtigt at få dem engageret i netop dette arbejde meget tidligt i den nye 4-års-periode, og det skal ikke skorte på, at vi i Det Konservative Folkeparti kommer med opfordringer til vore egne nye amtsrådsmedlemmer, der er lidt langsommelige i optrækket, om, at nu må de se at komme i gang.
Med hensyn til problemerne med de grønne regnskaber var Det Konservative Folkepartis holdning i sin tid, at der skulle lægges vægt på, at det var noget, der var baseret på frivillighed.
Vi var noget i tvivl om, hvorvidt man skulle tvinge det igennem, men vi valgte altså frivillighed, og det tror jeg også vi står os ved over for kommunerne.
Men jeg vil ikke afvise, at vi over en årrække vil komme i en situation, hvor vi siger, at det bliver helt naturligt at afrapportere de her ting.
Vi er i vores EU-samarbejde ved at blive meget bedre til at registrere, hvilke miljøomkostninger forskellige initiativer har, og det bliver helt sikkert udviklingen.
Det er spørgsmålet om tempoet.
Vi skal have tid til at udvikle noget, og vi vil selvfølgelig også på et tidspunkt
gerne have nogle ensartede regnskabsprincipper for sådanne grønne regnskaber, for vi ved godt, at revisionen, der foregår, uden at den er rimelig ensartet, som vi diskuterede tidligere på dagen, kan blive noget forfærdelig noget.
Skiftende regnskabsprincipper kan gøre, at sådan noget mere bliver praleri, end det bliver reel oplysning om, hvad der er foregået.
Jeg vil til slut sige, at jeg tror ikke, at vi skal haste det her forslag igennem, da ministeren nu har bebudet at komme med noget på samme område.
Peter Hansen-Nord (V), 1998-01-16:
Vedrørende B 53 ligger det jo klart, at det er en opfølgning
af det betænkningsbidrag, som Venstre, De Konservative og Fremskridtspartiet kom med, da vi i sin tid havde L 238 til behandling.
Dengang skrev vi - det er jo utroligt, at man kan vide så meget på et så tidligt tidspunkt - i vores betænkningsbidrag, at vi selvfølgelig var enige i forslagets målsætning om at spare på vand- og energiforbrug osv. i forskellige former for beboelse.
Ingen tvivl om det.
Men mindretallet konstaterede i øvrigt, at de høje afgifter, regeringens grønne afgifter samt miljø- og vandafgifter for længst har fået købere og sælgere på ejendomsmarkedet samt hele ejendomsmæglererhvervet, finansieringsinstitutter, til som et nødvendigt element ved handel i markedet at beregne og kalkulere med disse omkostningselementer.
Det har man altså dengang slået fast i beton, og vi har set, hvor tåbeligt
denne ordning har virket siden.
Vi fortsætter med at sige, at de instrumenter, som regeringen i lovforslaget anvender til at kategorisere forskellige ejendomstyper - man har selv været inde på det i dag omkring ejerlejligheder - beliggende forskellige steder i landet, sandsynligvis kan vise sig at være mere misvisende end egentlig vejledende, således at man opnår det stik modsatte af det ønskede.
Vi fik ret.
Vi fik ret.
Dette nye og helt overflødige bureaukrati, regeringen her stabler på benene, forventer mindretallet kun skal beskæftige konsulenter med en meget kort beskæftigelseshorisont, da lovforslagets obligatoriske del straks vil blive fjernet, når politisk mulighed herfor opstår igen.
Vi fik ret.
Det er et pinligt, det er et tåbeligt forslag, og det er forsinkende, fordyrende og fortæller i øvrigt køber og sælger intet mere, end de vidste i forvejen.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-01-16:
Der var jo mange sigter i den sag, og sigtet var også, at man i særdeleshed i de områder, hvor der var stor vækst - specielt i de jyske områder, men selvfølgelig også mere generelt - skulle sikre, at de mennesker, der nu engang var ledige, var til rådighed for arbejdspladserne.
Det var også et sigte med det, men det er da ganske klart, at når man nu lavede den øvelse, som man gjorde på daværende tidspunkt, var det da vel vidende, at man stadig væk havde muligheden set i relation til uddannelsesorloven.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-01-16:
Jeg mener ikke, man opgiver sin frihed, fordi man dokumenterer, hvad man laver, men jeg siger netop også, at det her skal være et forsøg, og at det skal være de højskoler, som har lyst til det, der skal være med i det.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-01-16:
Jeg vil godt spørge hr. Bruno Jerup, om det ikke rent faktisk er sådan - i hvert fald formelt - at den arbejdsløse via uddannelsesorloven har mulighed for at tage et højskoleophold.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen har peget på, at man måske nedprioriterer højskolerne.
Det er en anden sag, der kan kigges på i forbindelse med det arbejde, som vi nu skal i gang med.
Aage Frandsen (SF), 1998-01-16:
Vi er i SF meget interesserede i, at mange får uddannelse, og at mange får almene ting med under uddannelsen.
Derfor er vi tilhængere af, at man ikke har en egenbetaling så høj, at man afskrækker folk.
Vi har jo også været med til så sent som i finanslovforhandlingerne at fjerne deltagerbetalingen på AMU-centre, så det ville være helt meningsløst at sige, at jeg vil sætte den op.
Jeg vil heller ikke gøre det, men det ville være hyklerisk, hvis jeg sagde, det var det, jeg ville, og det vil jeg heller ikke.
Det er rigtigt, at hvis man sætter egenbetalingen op, så kan man få lige konkurrence, men det er på ringere vilkår for alle.
Det er derfor, vi er fortaler for, at man kigger på deltagerbetaling for folkehøjskolernes vedkommende.
I den forbindelse vil jeg sige, at i dag har man jo et kommunalt tilskud, som er frivilligt for kommunerne, og det vil sige, at unge, der bor i én kommune, får et tilskud på måske 4.000 kr. for et 6-måneders-ophold, mens der i nabokommunen ingen tilskud gives.
Der kunne jeg godt forestille mig, at det var et fælles, statsligt tilskud, som var ens alle steder, hvor der var bevaret noget egenbetaling.
Staten skal selvfølgelig ikke blande sig.
Man blander sig da ikke i det.
Man ved bare, at det er godt at tage på folkehøjskole.
Staten skal heller ikke blande sig.
Jeg er sikker på, at hvis ulykken skulle indtræffe, at vi fik en undervisningsminister repræsenterende partiet Venstre, så ville det heller ikke ske. Med hensyn til de korte kurser vil jeg sige til hr. Frank Dahlgaard, at jeg går ud fra, at undervisningsministeren sørger for, at det almene er sikret i henhold til loven i de korte kurser lige så vel som i de lange.
Hvis man har korte kurser, som alene har det, som hr. Frank Dahlgaard beskrev, så er det ikke højskoler, og så er det uden for folkehøjskolen.
Det er ikke feriecentre, men jeg kan sagtens have det hyggeligt på en folkehøjskole om sommeren i to måneder, hvor der også indgår noget, som minder om ferie. Med hensyn til direktøren for Dansk Industri, Hans Skov Christensen, er det jo klart, at det er hans synspunkt.
Jeg vil i hvert fald appellere til medlemmerne inden for Dansk Industri, altså hans medlemmer, som er arbejdsgiverne: Brug dog folkehøjskolen, brug den!
Sæt noget uro i gang i jeres medarbejdere.
Det kan godt være, det ikke er det, den enkelte virksomhed synes er det bedste, men det er det, han siger.
Det kan jo selvfølgelig være, det er, fordi han er et stykke væk fra virksomhederne, men det kunne også være, at netop fordi han er et stykke væk fra de enkelte virksomheder, er han en person, der kan tænke visionært, alment, i bredden, og det synes jeg er rart.
Det er desværre sådan i øjeblikket, at man hører meget om effektivitet, effektivitet, effektivitet, penge, penge, penge.
Hvor er ånden?
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-01-16:
Det, der fik mig til at bede om ordet, var hr. Aage Frandsens
citat fra formanden for Dansk Arbejdsgiverforening.
Kendsgerningen er jo, at erhvervslivet har alle muligheder i dag og har haft det i en årrække for at sende medarbejdere på folkehøjskoler på VUC-støtte, voksenuddannelsesstøtten, og på orlov.
Er det ikke bare tomme ord?
Det er i hvert fald min vurdering af det, arbejdsgiverformanden her fremsætter.
Så fik vi jo - når nu jeg er på talerstolen - afsløret, hvad Venstre ville i forhold til deltagerbetalingerne, og det blev afsløret, at hvis man skulle ligestille disse ting, så skulle der deltagerbetaling på AMU og på daghøjskolerne.
Jeg er temmelig sikker på, at selv om man indfører deltagerbetaling på disse områder, løser det ikke folkehøjskolernes problemer.
Det er efter min opfattelse noget sludder.
Else Winther Andersen (V), 1998-01-16:
Det første spørgsmål, jeg gerne vil stille til hr. Aage Frandsen, er sådan set stillet af hr. Frank Dalgaard, så det vil jeg godt gå med i.
Det drejer sig også om at hæve taksten for andre skoler i stedet for at gå den anden vej.
Derimod vil jeg gerne spørge hr. Aage Frandsen: Når man snakker om en form for et ekstra SU-klip, vil hr. Aage Frandsen prøve at forklare, hvordan skolerne så eventuelt ville være stillet?
Ville staten ikke gå ind og blande sig i indholdet?
Den ville vel være sikker på at få det rigtige for pengene.
Vi har jo ikke altid den samme undervisningsminister, og det her er jo ikke noget, vi lovgiver om for 1 eller 2 år ad gangen.
Derudover er jeg glad for at høre, at SF og Venstre er meget i samklang om oplevelsen af, hvor værdifuld højskolen kan være i samspil med erhvervslivet.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-16:
Det koster rigtig meget.
Vi mener jo også i Det Konservative Folkeparti, at det er blevet for skævt.
Men mener hr. Aage Frandsen, at det kun kan løses ved, at der skal gives mere tilskud til at nedbringe egenbetalingen for folkehøjskolerne?
Eller kunne hr. Aage Frandsen forestille sig den situation, at man måske sørgede for at sætte egenbetalingen i vejret på andre voksen- og efteruddannelsesområder?
Det vil jo også give en mere lige konkurrence, og så vil det oven i købet spare staten for nogle penge.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvordan stiller SF sig til disse korte kurser, som kører med windsurfing og golf og tennis, hvor det er overklassen, der kan dyrke de dér fritidsaktiviteter, sportsaktiviteter, der er fuldstændig renset for højskolevitaminer, med statstilskud?
Else Winther Andersen (V), 1998-01-16:
Jeg vil gerne starte med hr. Dyrlund, der siger, at der ikke er ret mange unge, der er arbejdsløse, og det vil jeg give hr. Dyrlund fuldstændig ret i.
Jeg vil også give hr. Dyrlund ret i, at det ikke er den lille gruppe unge, der er arbejdsløse, som folkehøjskolerne skal tilrettelægge deres fremtid efter ind i det næste årtusind.
Derimod får jeg et drillespørgsmål fra hr. Bruno Jerup, som i og for sig ikke var et spørgsmål alligevel, nemlig at
vi reelt kun ønskede at så splid i regeringen.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen og hr. Aage Frandsen beskæftiger sig begge meget med ledige på højskole og med AF-systemet.
Jeg har sagt én gang, at den med de halve dagpenge står vi fast på, og for nuværende er det ikke dér, vi mest føler vi skal ændre tingene.
Der bliver derimod spurgt, om ledige under 25 år vil kunne have deres penge med på højskole.
Det ønsker vi ikke, men vi vil gerne opfordre arbejdsformidlingen og arbejdsmarkedsrådene til at se noget mere positivt på, om et højskoleophold kunne hjælpe i en ledighedsperiode.
Det er til hr. Aage Frandsen: Vi ønsker ikke den ændring.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-01-16:
Jeg vil blot gøre fru Else Winther Andersen opmærksom på, at rent faktisk er det sådan, hvad jeg i øvrigt påpegede i min ordførertale, at personer over 25 år kan tage deres orlovsydelse eller voksenuddannelsesstøtte med, hvis de vil på folkehøjskole. Fru Else Winther Andersen beskæftiger sig meget med de unge og de unge arbejdsløse.
Nu er vi jo i den glædelige situation, at der ikke er ret mange af dem, og jeg tror da, at folkehøjskoleverdenen ville være ilde stedt eller dårligt hjulpet, hvis man fulgte fru Else Winther Andersens tankegang og sagde, at det er de unge og de unge arbejdsløse, vi skal satse på. Glædeligvis er der ikke ret mange af dem, og det løser ikke folkehøjskolernes problemer bare at sige, at det er de unge, der skal satses på.
Jamen der er ingen unge eller meget få unge, vi er nede på ca. 20.000 unge arbejdsløse i dag under 25 år, og dem kan folkehøjskolerne ikke leve af.
Aage Frandsen (SF), 1998-01-16:
Jeg vil godt i forlængelse af det, fru Elsebeth Gerner sagde, sige, at i dag er de formelle regler om benyttelse af dagpenge, hvad enten man bruger folkehøjskoler, daghøjskoler eller AMU-centre, ens.
Forskellen er deltagerbetalingen.
Forskellen er også, som fru Elsebeth Gerner siger, at arbejdsmarkedsrådene ikke benytter sig af folkehøjskoleophold, man vil ikke betale dem.
Derfor er mit spørgsmål til fru Else Winther Andersen for det første i forlængelse af fru Elsebeth Gerners, om man simpelt hen vil sørge for, at man opprioriterer højskoleophold, ikke ud fra, at man altid skal bruge dem, for det skal man selvfølgelig ikke altid, det afhænger af, hvad den pågældende unge eller voksne har brug for.
Er det ikke lige så kvalitativt at tage på højskole som at ligge på sofaen?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-01-16:
Nu må vi se, hvor stor forskellen er mellem principperne.
Jeg synes måske, det er lidt for tidligt at konkludere.
Et konkret spørgsmål til fru Else Winther Andersen: Jeg er meget enig i, at det i mange tilfælde kan være meget bedre for unge at komme på højskole frem for f.eks. at komme ind på arbejdsmarkedsuddannelserne.
Men betyder det, at Venstre vil være med til at arbejde for, at ledige skal have fuld mulighed for at få et højskoleophold ind i deres handlingsplan, og at arbejdsformidlingen og arbejdsmarkedsrådene er med til at finansiere deltagerbetalingen, for det ville jo netop være en måde at sikre reel ligestilling mellem de forskellige uddannelsesinstitutioner på?
Med andre ord: Er det sådan, at Venstre vil være med til at arbejde for, at AF-systemet ligestiller f.eks. arbejdsmarkedsuddannelserne og højskoleophold, når det drejer sig om at udarbejde handlingsplaner for de ledige, herunder ledige unge?
Bruno Jerup (EL), 1998-01-16:
Man kan sige, at hvis man alene tog det, fru Else Winther Andersen er inde på, at der skal være lige muligheder og lige adgang for alle til at vælge, om de vil på AMU-center eller på en folkehøjskole, er det sådan set et godt princip.
Men jeg synes, fru Winther Andersen fra Venstre bliver ganske principløs, og det er måske det, der i virkeligheden er kernen i det her, når man ser på, hvordan Venstre forsøger på at løse problemet.
Det gør man jo ikke ved at stille et forslag konkret om, at der skal være lige adgang, at der skal være lige mulighed for f.eks. at tage dagpenge med på højskole, at der f.eks. bliver givet øget tilskud, sådan at man ikke skal betale så meget for at være på højskolerne.
Det er ikke svaret.
Nej, det er meget mere smart.
Man spørger: Hvordan kan vi så splid i den verden, der handler om AMU-centre, daghøjskoler og folkehøjskoler?
Det ville være godt for Venstre, for det kan så splid i regeringen, tror man, og det er det eneste princip, der ligger bag det forslag, som er kommet fra Venstre.
Vi kan alle sammen se, at der er en forskel mellem De Radikales og Socialdemokratiets position og Venstres.
Venstres eneste princip: principløst.
Else Winther Andersen (V), 1998-01-16:
Først til hr. Poul Nødgaard om arbejdsløse på højskole
Venstre har været med til at stemme for, at man kun kan få halve dagpenge med på højskole, og det vil jeg gerne slå fast at vi vedgår og ikke vil have ændret.
Det, der er urimeligt, er, at man på daghøjskoler og AMU-centre kan tage sine fulde dagpenge med.
Derved skaber vi en ublu konkurrence, og det er det, jeg mener med, at der ligger penge i systemet.
Nu tror jeg, det er skåret ud i pap, så jeg heller ikke bliver misforstået.
Heri kunne også ligge et svar til hr. Dyrlund, for derved har jeg så yderligere taget op, hvor konkurrencen mellem daghøjskoler og AMU-centre ligger.
De unge på en højskole må betale op til over 1.000 kr. om måneden, hvorimod man tilgodeser unge mennesker på daghøjskoler og AMU-centre ved, at de kan tage deres dagpenge med.
Man tilgodeser en skoleform, og man har ikke altid villet tage en debat om det.
Var det det, de unge reelt havde mest brug for?
Var det ikke at blive løftet ud af det lokalområde, de var i, og komme hen og være sammen med unge fra andre dele af landet og oven i købet også fra andre lande?
Poul Nødgaard (DF), 1998-01-16:
Nu kan jeg jo ikke henvende mig til den socialdemokratiske ordfører, men skal henvende mig til Venstres ordfører, og det vil jeg så gøre ved at stille dette spørgsmål:
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Poul Erik Dyrlund, sagde her fra talerstolen i sit hovedindlæg, at Socialdemokratiet er imod, at arbejdsløse skal kunne komme på højskole, og at Socialdemokratiet er enigt med partiet Venstre heri.
Men det synes jeg ikke, det lød til, da fru
Else Winther Andersen var på talerstolen,
fru Else Winther Andersen gav udtryk for, at Venstre godt kunne acceptere, at arbejdsløse fik lov at komme på højskole.
Det kunne jeg godt tænke mig lige at få sat på plads.
Og for at være lidt mere drilsk kunne jeg så sige til den radikale ordfører, som tilsyneladende også er indstillet på det, at det lader til, at der ikke helt er enighed regeringspartierne imellem om, hvorvidt man kan tage på højskole og samtidig få udbetalt arbejdsløshedsdagpenge.
Else Winther Andersen (V), 1998-01-16:
Nu vil jeg starte med hr. Aage Frandsen, for jeg vil ikke risikere, at lampen bliver rød en gang til.
Det er rigtigt, at det var SF, der fik de 15 mio. kr. igennem under finanslovforhandlingerne, og jeg kan kun rose SF for, at det lykkedes.
Jeg kan derudover sige, at det ikke er givet, at det var lykkedes under vores forhandlinger at komme frem til målstregen på det område, men det er ikke ensbetydende med, at jeg er skuffet over vores forhandlere, for det er jo vilkårene med hensyn til den slags ting, at der både bliver givet og taget.
Så hvis hr. Aage Frandsen havde håbet på, at jeg ville sige, at jeg er skuffet over vores finanslovforhandlinger, så kan jeg sige, at det er jeg ikke.
Men jeg har rost SF.
Dernæst til hr. Jan Køpke Christensen om AMU-centrene
: Jeg synes ikke, det her skal være en diskussion om, hvorvidt AMU-centrene fungerer eller ikke fungerer.
Det, vi skal diskutere her, er højskolerne og højskolernes fremtid
Og vi skal diskutere, hvordan vi kan gøre det bedst muligt for de unge og give så mange unge som muligt mulighed for at komme på højskole og få lov til at deltage i et alment dannende undervisningsforløb og få lov til at opleve sig selv på en anden måde, end man gør i et regulært skole- og uddannelsessystem.
Og dér har vi den modsatte holdning i forhold til den socialdemokratiske ordfører, som sagde, at det var bedre, hvis der var nogle flere, der kunne komme på daghøjskoler eller på folkehøjskoler i dagtiden.
Vi ønsker ikke, at folkehøjskolerne skal gøres til nogle daghøjskoler, hvor man bare kan komme om dagen og så tage hjem om aftenen, og hvor man ikke oplever det forpligtende fællesskab.
Aage Frandsen (SF), 1998-01-16:
Fru Else Winther Andersen refererede til, at Venstre og De Konservative i et ændringsforslag til finansloven stillede forslag om, at der skulle afsættes 25 mio. kr. ekstra til folkehøjskolerne, og at vi under forhandlingerne fik 15 mio. kr. ind.
Så vil jeg spørge, om fru Else Winther Andersen ikke i den forbindelse er ked af, at Venstre under finanslovforhandlingerne overhovedet ikke inddrog de 25 mio. kr. til folkehøjskolerne.
Venstre gik først og fremmest ind i forhandlingerne med det erklærede formål at sørge for, at SF ikke fik indflydelse, og bragte hverken spørgsmålet om 15 eller 25 mio. kr. ind i forhandlingerne.
Men da vi så alligevel kom med i forhandlingerne, lykkedes det os at få 15 mio. kr. ind, og det vil sige, at det heldigvis ikke lykkedes Venstre at holde SF uden for indflydelse, idet det var os, der skaffede de 15 mio. kr., mens Venstre bare valgte at stille sit forslag i Folketingssalen - vel vidende, at det ikke kunne betales.
Er fru Else Winther Andersen ikke skuffet over Venstres forhandlere under finanslovforhandlingerne?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-01-16:
Jeg vil gerne sige tak for en god tale, hvori jeg kan genkende meget.
Jeg synes, der på mange måder er stor sammenhæng mellem nogle af de tanker, vi har i Det Radikale Venstre om højskolernes fremtid, og noget af det, man gør opmærksom på fra Venstres side, men der også nogle ting, jeg ikke forstår.
Jeg er fuldstændig enig i, at højskolerne skal overleve på at få elever, altså at vi ikke bare kan give højskolerne øgede tilskud, men at højskolerne må overleve på, at de viser sig så dygtige, at de kan skaffe sig elever.
Men når jeg hører fru Else Winther Andersen, må jeg spørge mig selv: Hvor skal de elever komme fra?
For bistandsklienter og ledige skal
ikke på højskole, siger fru Else Winther Andersen, og fru Else Winther Andersen vil heller ikke have, at højskolerne skal ind i det kompetencegivende uddannelsessystem. Og samtidig kan vi konstatere, at det er meget nemt for de unge at komme ind på en uddannelse, og desuden er der mange unge, der tager på efterskole.
Så det vil sige, at interessen hos de unge for at komme på højskole ikke er så stor, som den traditionelt har været.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-01-16:
Det, der får mig til at bede om en kort bemærkning, er jo, at fru Else Winther Andersen beskæftigede sig med egenbetalingen på folkehøjskolerne og så drog en parallel til daghøjskolerne og AMU-centrene og mente, at der her er en ublu konkurrence mellem dem. Men vi fik ikke Venstres bud på, hvordan problemet skal løses, og det kunne jeg da godt tænke mig at høre lidt om. Er det et spørgsmål om, at der skal indføres en tilsvarende egenbetaling på daghøjskolerne og AMU-centrene, eller vil Venstre gå den anden vej og have sat egenbetalingen på folkehøjskolerne ned? Kan vi ikke få lidt at vide fra partiet Venstre om, hvad det er, man vil?
Bruno Jerup (EL), 1998-01-16:
Der er mange ting, som man formelt kan gøre, men sagen er, at da Socialdemokratiet sammen med Venstre, De Konservative, De Radikale og også CD ændrede lovgivningen i 1995, var det helt klart sigtet - sådan hørte vi talen dengang - at man skulle have nogle af folkene ud af højskolesystemet.
Det blev dengang klart påpeget fra højskoleverdenen, at det ville være konsekvensen, og man kan se, at det, man gjorde, faktisk fik
den konsekvens, som man havde tiltænkt at det skulle få.
Så kan man ikke bagefter komme og sige: Jamen
formelt set kunne man godt have forestillet sig, at det gik en anden vej.
Nej, det var helt klart sigtet, at det skulle gå den vej, og det gik den vej.
Derfor er det eneste naturlige at gøre at ændre på rammerne for det, hvis det skal gå den anden vej igen.