runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-04-09:
statsministeren mener, PKK har foretaget inden for de sidste 3 år, som skulle berettige til, at PKK i dag skal opfattes som en terrororganisation.
Derfor vil jeg også gerne høre, om statsministeren mener, at organisationen bør stå på EU's liste, og om personer, der i Danmark udtrykker sympati for PKK og deres arbejde eller yder økonomisk støtte til PKK's arbejde, skal straffes, såfremt terrorpakken bliver vedtaget.
Her skal jeg henvise til det svar, Retsudvalget har fået på spørgsmål nr. 75 vedrørende terrorpakken, hvor Justitsministeriet har oplyst, at hvis en organisation ikke længere kan siges at have til hensigt at begå handlinger, som er omfattet af terrordefinitionen, vil de ikke være omfattet af terrorbestemmelsen.
Men da den danske terrorbestemmelse jo stort set er en kopi af EU's terrorbestemmelse, har jeg svært ved at se, hvordan Justitsministeriets svar kan harmonere med statsministerens svar.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Det at en organisation bliver optaget på listen over terrororganisationer, indebærer en forpligtelse til at indefryse økonomiske midler hos eller fra den pågældende organisation.
Det er to forskellige ting.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-09:
Jeg kan sige, at i Dansk Folkeparti er vi meget tilfredse med den melding, statsministeren kom med.
Det var jo sådan set en bekræftelse af tingenes tilstand, nemlig at PKK er en terrororganisation.
Jeg tror, vi er nogle stykker, der kan være fru Line Barfod behjælpelig med at finde frem til, hvilke terroraktioner PKK rent faktisk har stået bag.
Det er jo sådan, at der er en række andre lande ud over Danmark, som har erkendt, at PKK er en terrororganisation og har forbudt organisationen.
Eksempelvis er det sådan i Tyskland.
Vil regeringen overveje at lukke et sådant kontor, da det jo handler direkte i strid med de principper, vi har, når vi siger, at PKK er en terrororganisation?
Frank Jensen (S), 2002-04-09:
Da statsministeren nu et par gange har refereret til, at de udtalelser, statsministeren kom med i forbindelse med sit besøg i Tyrkiet, var i fuld overensstemmelse med den tidligere regerings opfattelse af det kurdiske arbejderparti, kunne jeg godt tænke mig at høre
Hvor har statsministeren i perioden op til den 11. september og i perioden efter den 11. september sidste år udtalelser for, at den tidligere regering havde den opfattelse, at det kurdiske arbejderparti var en terrororganisation?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Det gælder også den terrorisme, PKK har udøvet i og uden for Tyrkiet.«
Endvidere kan jeg henvise til en forespørgselsdebat den 6. februar 1997 om Tyrkiet, hvor den daværende udenrigsminister bl.a. udtalte: »Der hersker ikke tvivl om den internationale afstandtagen fra PKK-terrorismen. Denne afstandtagen deler Danmark sammen med sine europæiske partnere.«
Line Barfod (EL), 2002-04-09:
Jeg forstår ikke helt det, statsministeren siger, om, at det, at det er den danske regerings holdning, at PKK er en terrororganisation, ikke skulle have betydning for, hvorvidt folk, der opholder sig i Danmark, kan blive straffet eller ej. Det, der ligger i forslaget til terrorpakken, hvis den bliver vedtaget, som den ligger nu, er jo netop, at man vil kunne straffes, hvis man udtrykker sympati for en organisation, for de handlinger, den begår, eller - og det er så dét, der er det væsentlige i denne sammenhæng - hvis man på en eller anden måde støtter den, enten i form af, at man giver økonomisk støtte eller giver en anden form for støtte, der kan opfattes som støtte til den organisation, og organisationen opfattes som en terrororganisation.
Af justitsministerens svar på spørgsmål 75, som jeg citerede før, fremgår det, at det kun er de handlinger, en organisation begår, der kan straffes.
Men det, statsministeren siger, er, at man mener, at PKK fortsat skal opfattes som en terrororganisation, og det vil sige, at statsministeren må mene, at den fortsat skal være omfattet af terrorbestemmelsen, hvis terrorpakken bliver vedtaget.
Eller hvordan skal statsministerens svar forstås?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Mit svar skal forstås, nøjagtig som jeg nu har sagt det flere gange.
Det, jeg har udtalt mig om, det, jeg har forholdt mig til, er spørgsmålet, om PKK skal optages på EU's liste over terrororganisationer, og her er det regeringens klare holdning, at PKK skal optages på den liste, og det har den betydning, at der er en forpligtelse til at indefryse økonomiske midler fra den pågældende organisation, hvis den bliver optaget på listen.
Ole Stavad (S), 2002-04-09:
Da jeg kan forstå, at de henvisninger, statsministeren kom med, ligger tilbage til henholdsvis 1997 og 1999,
vil jeg godt i forlængelse af hr. Frank Jensens spørgsmål og statsministerens svar spørge statsministeren, om han ikke er bekendt med, at siden 1999, som er det seneste år, statsministeren refererer til, har PKK meget klart taget afstand fra enhver form for terrorvirksomhed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Jeg kan også konstatere, at den tidligere regering så sent som i 1999 er kommet med klare tilkendegivelser om, at PKK er en terrororganisation.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-09:
Det er jo fuldstændig klart, og vi er enige i det, statsministeren har sagt, at det må være et udslag af politisk korrekthed, når det viser sig, at Pressenævnet kan afsige en dom som denne.
Det må dog være muligt for en avis at oplyse læserne om, at ved den voldtægt, der nu har fundet sted, var der altså tale om, at det var somaliske personer, der havde begået det pågældende forhold.
Det skulle være normal ytringsfrihed og normal oplysning til borgerne, som det vil være rimeligt at fremkomme med. Men jeg vil godt spørge statsministeren, om statsministeren og regeringen på baggrund af denne sag synes, at det, som bl.a. Jyllands-Posten har sagt, og som andre pressefolk også har været inde på, er fornuftigt, nemlig at man ikke mener, man er forpligtet til at følge Pressenævnets afgørelse.
Ét er, at nævnet kommer med nogle tåbelige afgørelser, noget andet er, om aviserne og medierne i det hele taget nødvendigvis bør følge sådanne afgørelser.
Så mit spørgsmål til statsministeren går altså på, om statsministeren er enig i den politik, som bl.a. Jyllands-Posten har valgt, nemlig at man ikke vil følge de afgørelser, som kommer fra Pressenævnet.
Pia Gjellerup (S), 2002-04-09:
Jeg kan forstå på statsministerens besvarelse, at 1999 er et meget eksakt tidspunkt.
Men det er jo et helt år, der er tale om, og når man refererer til andres politiske holdninger, er spørgsmålet, om det vil være fair at være så præcis, at man refererer til de holdninger, der er fremsat, før en organisation har frasagt sig enhver form for anvendelse af terrorisme, eller på et efterfølgende tidspunkt.
Men det, der er tale om, når vi skal drøfte en terrorliste, en liste over terrororganisationer, er spørgsmålet, om det er en organisation, der også nu reelt må bedømmes som værende en terrororganisation.
Jeg synes, statsministeren skylder et svar på, om det er før eller efter, at PKK har frasagt sig enhver anvendelse af terror, den tidligere regering vurderede PKK som en terrororganisation.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-09:
Det er jo ikke klare svar, man får fra statsministeren i denne sag, kan man roligt sige.
For det første savner vi stadig væk dokumentation for, at den forrige regering ville have opført PKK på EU's terrorliste.
Den dokumentation må statsministeren kunne give enten nu eller senere, og det må være helt naturligt, at Folketinget kan få den.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg har lyst til at spørge statsministeren, om det, som statsministeren gav udtryk for i Tyrkiet, også er EU's holdning.
Det er det kommende EU-formandskab, der indgår i en trojka, der udtaler dem.
Det vil sige, at det må være noget, som statsministeren har talt med de andre i trojkaen og med de andre EU-lande om.
Ellers må statsministeren jo føre en slags fodnotepolitik i forhold til sine europæiske kolleger, og det kan man vel ikke tænke sig at statsministeren gør.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Jeg tror bedst, jeg kan svare ved at henvise til, at da den tidligere regering forelagde sagen i Folketingets Europaudvalg i november sidste år, understregede den daværende udenrigsminister, at man ved udarbejdelsen af EU's lister ville tage udgangspunkt i USA's lister, hvor PKK som bekendt optræder.
Jeg må sige, at jeg er meget overrasket over her i dag at konstatere, at et tidligere regeringsparti nu med syvmileskridt render fra en tidligere vurdering af, hvordan man skal opfatte PKK.
Jeg synes, det er tankevækkende, men det ændrer altså ikke den nuværende regerings opfattelse af, at PKK bør betragtes som en terrororganisation og derfor bør optages på EU's liste. Men jeg kan altså konstatere, at Socialdemokratiet har skiftet opfattelse og i dag ikke mener, at PKK skal optages på denne liste.
Det kan vi jo bare tage til efterretning, men det er meget interessant.
Jacob Buksti (S), 2002-04-09:
Jeg må tilstå, at jeg synes egentlig, det mest interessante i denne ordveksling er, at statsministeren overhovedet ikke svarer på det, statsministeren bliver spurgt om.
Jeg synes også, det er meget beskæmmende, at når statsministeren tilsyneladende ikke kan svare, er det eneste, statsministeren gør, at levere et underlødigt angreb på holdninger, som ikke er stemmende med virkeligheden, hvilket statsministeren jo selv har bekræftet lige før.
Men jeg vil gerne gentage det spørgsmål, hr. Jeppe Kofod stillede: Har statsministeren i et så vigtigt spørgsmål som det her været i kontakt med de andre medlemmer af trojkaen i EU, hvor Danmark jo er medlem og bliver formand?
Har statsministeren diskuteret spørgsmålet med det spanske formandskab?
Ja eller nej?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Danmark har i EU-kredsen klart gjort rede for sin holdning, nemlig at EU's terrorliste bør svare til USA's liste.
Det er der ikke nogen, der er i tvivl om, det er så et spørgsmål, der drøftes i EU-kredsen.
Jeg må sige, at det har regeringen gjort, fordi regeringen mener, at PKK er en terrororganisation og derfor bør opføres på den liste.
Men desuden må jeg da sige, at det har også været regeringens holdning, regeringens opfattelse, at der var en klar overensstemmelse mellem, hvad den tidligere regering har ment om PKK, og hvad den nuværende regering mener om PKK.
Lad mig gentage, at den daværende udenrigsminister ved forelæggelsen i Folketingets Europaudvalg klart sagde: Vi skal tage udgangspunkt i, at der skal være overensstemmelse mellem EU's liste og USA's liste.
Det er nøjagtig den samme holdning, som den nuværende regering har ført videre, men nu er det Socialdemokratiet, der render fra tidligere standpunkter.
Jens Hald Madsen (V), 2002-04-09:
Jeg må sige, at jeg er ganske overrasket over denne ordveksling, for det virker, som om alle burde være fuldstændig klar over, at Socialdemokratiet nu har en helt anden holdning til PKK - en helt anden holdning.
Derfor må det også være sådan, at der må foreligge en helt klar dokumentation for, at Socialdemokratiet har skiftet holdning, og jeg går ud fra, at statsministeren har undersøgt det, for ellers ville statsministeren vel ikke kun referere til den tidligere regerings udtalelser.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Har regeringen nogen registrering af, at Socialdemokratiet så markant har skiftet holdning fra dengang de var i regering, og til nu?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Næh, jeg må sige, at jeg registrerer i dag, at Socialdemokratiet ikke længere står ved de holdninger, partiet havde i regering, hvor den daværende udenrigsminister udtalte, at EU og USA skal stå skulder ved skulder, for kun derved bliver foranstaltningen om indefrysningen af midler et effektivt middel til at bekæmpe finansieringen af terrorismen. Jeg er fuldstændig enig.
Derfor, sagde
den daværende udenrigsminister, skal der være overensstemmelse mellem EU's terrorliste og USA's terrorliste.
Det er den linje, den nuværende regering fører videre, men det er Socialdemokratiet, der render fra tidligere udsagn om bekæmpelse af terrorisme.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-09:
Jeg lyttede til statsministerens ordvalg.
I første omgang refererede statsministeren til, at den daværende udenrigsminister sagde i Europaudvalget, at man skal »tage udgangspunkt i«.
Men i anden omgang gengav statsministeren den daværende regerings synspunkt på den måde, at der skal »tages udgangspunkt i, og der skal være helt overensstemmelse med«. Jeg tør ikke sige, hvad der står i det papir, som statsministeren refererer til, for jeg kender det ikke.
Det er netop for at understrege, at når man tager udgangspunkt i noget, er det åbenbart noget, man ikke nødvendigvis behøver at opfatte på samme måde, men man tager udgangspunkt i det. Er det korrekt, at den daværende regering sagde, at man tager udgangspunkt i det, men ikke, at man sagde, at det skal være helt i overensstemmelse med?
Er det korrekt forstået, eller hvad?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Det, jeg sagde, og det vil jeg godt gentage, er, at den daværende udenrigsminister udtalte, at man ville tage udgangspunkt i.
Det er jo den tidligere regerings opgave at definere det.
Jeg siger bare: Jeg er fuldstændig enig i det grundsynspunkt, som den daværende regering også gav udtryk for, nemlig at hvis der skal være effektivitet i dette at bekæmpe international terrorisme ved at indefryse midler, skal der jo helst være overensstemmelse mellem terrorlisterne, for ellers kan man jo smutte udenom.
Det er det, der menes med, at man står skulder ved skulder.
Jeg kan ikke opfatte det anderledes.
Men jeg har bare ønsket at understrege de tilkendegivelser, som den tidligere regering er kommet med, for at sætte en tyk streg under, at den holdning, jeg har givet udtryk for vedrørende PKK, er en direkte fortsættelse af den linje, som den tidligere regering gav udtryk for.
Men nu kan jeg altså forstå, at der er nogle, der ikke vil vedstå sig de tidligere holdninger, og det tager jeg bare til efterretning.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-09:
Jeg synes måske nok, statsministeren kom lidt hurtigt væk fra, hvad de andre EU-lande havde sagt om, hvorvidt PKK skulle på terrorlisten.
Helt konkret: Hvad har de andre lande sagt?
Det må kunne oplyses her i dette møde.
Og så synes jeg måske også, jeg vil spørge statsministeren, om det betyder, at alle disse kurdere, der findes i alle landene i Europa, betragtes som terrorister i kraft af, at de kunne være medlemmer af PKK.
Er det den situation, vi er i?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Hr. Jens Peter Vernersen spørger, hvilke lande der går ind for hvad.
Jeg har altså ikke nogen liste med over landenes forskellige holdninger.
Det her er en sag, der bliver drøftet i øjeblikket, og det, vi klart har givet udtryk for, er det, som er den danske regerings holdning.
Den danske regerings holdning er, at PKK er en terrororganisation og derfor bør opføres på EU's liste, og i øvrigt er det regeringens generelle holdning, at EU's liste bør svare til USA's liste for at effektivisere kampen mod international terrorisme.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-09:
Journalistforbundet er gået i rette med statsministeren på grund af statsministerens meget tiltrængte bemærkninger for en uge siden om Pressenævnets kendelse imod Jyllands-Posten.
Journalistforbundet har åbenbart ikke forstået, at pressens uafhængighed, som Journalistforbundet finder truet, ikke er journaliststandens uafhængighed som et organiseret kollektiv, men det enkelte medies uafhængighed.
Ud fra det synspunkt vil jeg gerne spørge: Har statsministeren i forlængelse af sine bemærkninger overvejet, om presseloven kunne ændres, så man i stedet for dette statsautoriserede selvdømme, der er hæmmende for friheden og ansvarsforflygtigende, får en klar domstolsregulering, der straffer redaktioner, der forsynder sig, men sådan at de etiske retningslinjer i øvrigt tilrettelægges af den enkelte redaktion?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Jeg kan svare, at regeringen har ingen aktuelle planer om at ændre presseloven.
Jeg har givet udtryk for min holdning til en helt konkret kendelse, der er afsagt, men det har ikke affødt overvejelser om en generel ændring af presseloven.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-09:
Det er jo sådan, at det første pressenævn fik vi i 1960'erne, og det var vel i og for sig pressens reaktion på, at Folketinget på det tidspunkt meget stærkt overvejede at stramme straffebestemmelserne i presseloven.
Det kom man så i forkøbet ved at lave et selvdømme, som Jyllands-Posten og Ekstra Bladet fornuftigvis erklærede, at de ville stå uden for.
I 1991 kom så det statslige pressenævn, som stadig er et selvdømme, men hvor staten sætter sin magt bagved, hvad det egentlig bliver værre af.
Jeg vil egentlig godt henstille til statsministerens overvejelse, at man får denne både frihedsberøvende og ansvarsforflygtigende ordning erstattet af en ordning, hvor man simpelt hen skal stå til ansvar over for domstolene
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
De problemer, den tidligere regering måtte have med, hvad den har sagt i denne sag, skal jeg sådan set ikke blande mig i.
Jeg forholder mig bare til, hvad jeg rent faktisk kan se og har citeret, og som er udtalt af den tidligere regering.
Anne Baastrup (SF), 2002-04-09:
Justitsministeren kom lidt let omkring det.
Sagen er jo den, at jeg allerede rejste problemstillingen under førstebehandlingen.
Vi stillede en lang række spørgsmål.
Vi fik ikke nogen svar.
Og så får vi et flertal for det ændringsforslag, fordi Dansk Folkeparti også synes, at det er en god idé at forlænge reklamationsfristen.
Det er først, da justitsministeren opdager, at Dansk Folkeparti støtter det, at vi alle sammen bliver kontaktet fra forskellige sider, af regeringspartierne og ministeriet.
Det er først på det tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti syntes, det var en god idé, at vi har flertallet på plads, Men så får Dansk Folkeparti som sædvanlig vredet armen om, og skidt nu med forbrugerne.
Det går jo alligevel ikke, at Dansk Folkeparti ikke opfører sig fuldstændig, som regeringen vil have det.
Sådan er det.
Det er først på det tidspunkt, hvor vi har flertallet på plads, at justitsministeren opdager det, og så er den ikke længere. Vi håber så inderligt, at ændringsforslaget rent faktisk bliver gennemført, hellere om 1 år end om 5 år eller 10 år, eller hvad det er, vi i øvrigt plejer, når vi skal tilgodese forbrugerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-09:
Som jeg sagde før, er det jo sådan, at spørgsmålet om at opføre PKK på EU's liste over organisationer, hvis midler skal indefryses, ikke er det samme som spørgsmålet om at forbyde en forening, hverken i Danmark eller i andre lande.
Med hensyn til det spørgsmål, som hr. Peter Skaarup stiller, har det hidtil været vurderingen, at vi ikke i Danmark har tilstrækkeligt grundlag for at skride ind med et forbud.
Det hænger også sammen med en traditionel dansk tankegang om, at vi sætter ind over for kriminelle handlinger, men ikke ønsker at gribe ind over for foreningsvirksomhed i sig selv.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-09:
Hr. Helge Adam Møller kom til at anvende et lidt stærkt udtryk, nemlig ordet hykleri, og jeg forstod tankerækkefølgen sådan, at hvis man ikke vil støtte det vedtagelsesforslag her, der bekræfter det, som Folketinget i øvrigt tidligere har givet mulighed for, er man en hykler.
Jeg forstod også, at hr. Helge Adam Møller i øvrigt syntes, at christianialoven, hvis den blev opfyldt, var en udmærket ramme omkring Christiania.
Det er også vores grundlæggende synspunkt.
Så vil jeg spørge for at være sikker på, at hr. Helge Adam Møller ikke er en hykler, for det synes jeg er helt afgørende at få afklaret i debatten her i dag: Mener hr. Helge Adam Møller, at Christiania skal lukkes?
Ja eller nej.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-09:
Hr. Villy Søvndal tog næsten ordet ud af munden på mig, så spørgsmålet om graden af hykleri vil jeg lade helt ligge.
Men jeg vil spørge hr. Helge Adam Møller, som jeg håber svarer på det med sit eget hykleri: Hvordan er det så med det der hykleri i forhold til den motiverede dagsorden, som det hed, af tirsdag den 26. november 1996?
Den var faktisk stillet af bl.a. Det Konservative Folkeparti.
Den blev faktisk vedtaget af et komfortabelt flertal herinde inklusive Det Konservative Folkeparti, der på det tidspunkt, så vidt jeg da husker, var i opposition og i øvrigt stemte på samme måde, som Venstre gjorde.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-09:
Det er det meget skarpe udtryk, som den konservative ordfører tager i sin mund, ordet hykleri, som bringer mig herop på talerstolen.
Skal man udlægge hr. Helge Adam Møllers ordførertale på den led, som også hr. Villy Søvndal spurgte til, at Christiania skal ryddes i morgen, hvis der er flertal for vedtagelsen her?
Skal man tage hr. Helge Adam Møllers udtalelser som udtryk for, at i fald der begås en ulovlighed i næste uge på Christiania - sæt nu, at der handles et gram hash på Christiania i næste uge - skal man så lukke hele butikken?
Alt andet vil jo være hykleri, for nu at bruge hr. Helge Adam Møllers egne ord.
Svar udbedes.
Helge Adam Møller (KF), 2002-04-09:
Jeg kan konstatere, at der var nogle, der følte sig ramt.
Det var også hensigten.
Det kan godt ske, de pågældende ikke selv var - det var de vist ikke - medlemmer af Folketinget i 1970'erne og i 1980'erne, da vi havde alle Christianiadebatterne.
Men ordet hykleri brugte jeg meget bevidst, fordi de partier, man repræsenterede på det tidspunkt, havde ikke den opfattelse, som de tre ordførere i dag har givet udtryk for, nemlig at lov er lov, og lov skal holdes.
Det farer man herop og roser sig af, selvfølgelig har man den holdning, men det var lige nøjagtig den modsatte holdning, Socialdemokratiet, De Radikale og SF stod for dengang.
De accepterede nemlig klare ulovligheder.
Når Højesteret fastslog, at det her var ulovligt, og at Christiania skulle lukke, så accepterede de alligevel dagen efter at lade ulovlighederne fortsætte.
Det vil jeg stadig væk have lov til at sige, jeg kan ikke finde noget mere dækkende og bedre udtryk end »hykleri« for de pågældende tre partier.
Jeg har ikke beskyldt de tre personer, men de tre partier.
Så spørger hr. Villy Søvndal, om Christiania skal lukkes.
Det synes jeg fremgik meget klart af min ordførertale.
Jeg sagde: Vi vedstår os den lov fra 1989, som lovliggør Christiania, som pålægger christianitterne nogle ting og pålægger regeringen nogle opgaver.
Regeringen lever hundrede procent op til det, den skal.
Hvis Christiania også gør det, så er der ingen problemer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-09:
Det kan godt være, at den konservative ordfører ikke anklager mig personlig for at være hykler, men mit parti.
Jeg finder nu, at det næsten er lige så slemt eller i hvert fald noget, der minder om det.
Derfor tillader jeg mig det hypotetiske spørgsmål til hr. Helge Adam Møller: Hvis det er sådan, at jeg i næste uge kan gå ud og erhverve mig 1 g hash på Christiania og møde op i Folketinget og lægge det på hr. Helge Adam Møllers bord, vil hr. Helge Adam Møller så medgive, at han er en hykler i forhold til, hvad han har vedtaget i dag?
Villy Søvndal (SF), 2002-04-09:
Jeg synes sådan set også, det var en skærpende og ikke en formildende omstændighed, at det er hele mit parti og ikke kun mig, der er en hykler.
Dermed er det jo i virkeligheden en voldsom udvidelse af anklagen.
Jeg synes især, det er interessant, fordi hr. Helge Adam Møller vedstår sig loven fra 1989.
Er det ikke topmålet af hykleri?
At have erkendt - med De Konservatives utrolig skarpe forhold til lov og orden - at her var begået en ulovlighed, men på trods af det er vi så med til at stemme for en lov, der faktisk lovliggør alt det, der var ulovligt.
Det har vel været årsagen til, at De Konservative har gjort, som de gjorde, og det synes jeg ikke, man skal bebrejde hr. Helge Adam Møller.
Jeg vil slet ikke sige, han er en hykler, men en pragmatiker, der har leveret et klogt svar på et klogt tidspunkt.
Det synes jeg fortjener ros.