runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-04-16:
Til hr. Ole Sohn, der spørger, hvad der er grunden til, at undervisningssektoren ikke kan få lov til at klare problemerne selv, når man fra udvalgets side under den tidligere behandling har foreslået, at aftalelicensforslaget udgår, hvad angår virksomhedsområdet, vil jeg sige, at det synes jeg selvfølgelig, at udvalget selv skal have mulighed for at forklare.
Selv vil jeg mene, at når det drejer sig om erhvervslivet, er der fortrinsvis tale om kopiering af presseoversigter og artikler af dansk oprindelse, og min vurdering vil være, at der i løbet af den kommende tid vil være gode muligheder for at lave individuelle rettighedserklæringer på det område.
Det er baggrunden for, at jeg selv vil være indstillet på, at vi i al fald drøfter det spørgsmål lidt nøjere, inden vi når til tredjebehandlingen.
Til hr. Keld Albrechtsen, som spurgte om forholdet mellem lovtekst og bemærkninger, vil jeg sige, at jeg ikke kan se nogen problemer i, at vi har nogle forklaringer i bemærkningerne til lovteksten, men jeg er selvfølgelig også indstillet på, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet behandler det spørgsmål nøjere.
Jeg vil gerne takke ordførerne for deres bemærkninger og håber på, at dette lille og rent tekniske lovforslag får en let gang gennem Kulturudvalget.
Ole Sohn (SF), 1998-04-16:
Med hensyn til aftalelicensordningerne er jeg tilfreds med bemærkningerne.
Jeg er sikker på, at vi godt kan få drøftet det ordentligt igennem i udvalget, sådan at der ikke skal gælde særlige forhold for erhvervsvirksomheder i forhold til undervisningsvirksomheder, og så de forslag, der er fremsat til ændring af lovens § 13 og § 14, kan gennemføres.
Men jeg vil godt lige anholde ministerens udtalelse om bemærkningerne.
Det er altså en kendsgerning, at ophavsretslovens § 2 giver ophavsmand eneret til at råde over sit værk ved fremstilling af eksemplarer af værket, uanset om eksemplarfremstillingen er en varig eller en midlertidig fiksering.
Jeg er meget med på, at det ikke er ministerens indstilling, at man skal lovgive via bemærkningerne til lovteksten, men den måde, det er skrevet på, kan skabe tvivl, og derfor mener jeg, det er væsentligt, at tvivlsspørgsmålet også bliver løst under udvalgsarbejdet.
Jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at Samrådet for Ophavsret har rejst den samme tvivl, og de må dog trods alt have et vist grundlag for at rejse tvivlen.
Det eneste, jeg ønsker, er, at den tvivl, der har været rejst, ikke kommer til at fremstå i bemærkningerne til lovforslaget, når det kommer til endelig vedtagelse, men at den bliver fjernet, så man har ét hundrede procents sikkerhed for, at det er ophavsmanden, der har rettighederne også ved midlertidige fikseringer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-04-16:
Det er stadig væk ministeriets og ministerens holdning, at der her er tale om nogle forhold, hvor det ganske enkelt vil være at gå for vidt, hvis vi udstrækker ophavsretslovgivningen til også at omfatte dette område.
Det vil simpelt hen blive for bureaukratisk.
Men jeg vil foreslå hr. Ole Sohn, at vi fortsætter denne drøftelse i udvalget, eventuelt ved at der bliver stillet nogle spørgsmål.
Søren Hansen (S), 1998-04-16:
Der er tale om en forsøgslovgivning.
En række regioner, kommuner og amter indgår i regionale kulturforsøg, men forsøgene er sat i værk på forskellige tidspunkter.
Her foreslås meget fornuftigt, at forsøgene kan slutte på samme tid.
Kim Andersen (V), 1998-04-16:
Jeg skal på Venstres vegne tilkendegive, at vi kan støtte det fremsatte lovforslag nr. L 38. Vi ser ikke nogen problemer i at forlænge de oprindelige fem regionale kulturforsøg, hvilket altså kan ske ved en forlængelse af de 1-årige tillægsaftaler.
Det kan være meget fornuftigt at afslutte de i alt ni regionale kulturforsøg samtidig. Vi bemærker i samme åndedrag, at forlængelsen ikke har økonomiske konsekvenser for hverken staten eller de involverede kommuner, og vi er enige i ministerens intentioner om at se på alle ni regionale kulturforsøg under ét i forbindelse med en evaluering i foråret 1999.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-04-16:
Det er kun ret og rimeligt, at de ni regionale kulturforsøg bliver evalueret samtidig, så derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Margrete Auken (SF), 1998-04-16:
SF sagde i sin tid nej til de regionale kulturforsøg.
Det er ikke en opfattelse, der er blevet pillet gevaldigt ved, og da forslaget her om at ændre revisionsbestemmelsen blev fremsat i forrige samling, meddelte vi, at vi i konsekvens af vores afvisning ville undlade at stemme, fordi det så ikke giver nogen mening at stemme nej i denne situation, men i og for sig heller ikke at stemme ja.
Så vi vil undlade at stemme, og så vil vi selvfølgelig indgå i diskussionen af resultatet af forsøgene, når det kommer.
Aase D. Madsen (DF), 1998-04-16:
Da mit partis ordfører, hr. Poul Nødgaard, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre Dansk Folkepartis synspunkter.
Jeg skal meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte, at de regionale kulturforsøg skal fortsætte i 1999, som det forudsættes i lovforslaget.
Tværtimod så Dansk Folkeparti
hellere, at forsøgene blev afsluttet her og nu, og at det var på de præmisser, forslaget nu overgår til udvalgsbehandling. Vi stemte imod lovforslaget om forsøgene, og Dansk Folkeparti har ikke ændret mening siden da.
Jeg skal meddele, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Henrik Svane (RV), 1998-04-16:
Jeg skal bare kort sige, at vi tilslutter os lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-16:
Da mit partis ordfører er forhindret i at være til stede, skal jeg sige følgende: Enhedslisten var som bekendt imod forsøgsloven, og siden da er vi ikke blevet overbevist om, at vi tog fejl. Vi må tværtimod konstatere, at hovedindtrykket af de midtvejsevalueringer af forsøget, som er kommet, ikke giver belæg for, at forsøget skulle leve op til de ambitioner, som et flertal jo måtte have lagt til grund for loven; ellers havde man vel ikke vedtaget den i sin tid.
Derfor synes vi, at man i stedet for at forlænge dette forsøg skulle se at få det afsluttet og få en mere samlet diskussion af vores kulturpolitiske støtteordninger.
Vi kan altså ikke give tilslutning til lovforslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-04-16:
Det her er også meget teknisk for mig.
Der er tale om, at det ikke er en direkte udnyttelse af et beskyttet værk.
De bemærkninger, der er, drejer sig altså alene om forhold, hvor der ikke sker en direkte udnyttelse af et beskyttet værk.
Det vil sige, at det er en tilfældig udnyttelse, der er tale om.
Svend Heiselberg (V), 1998-04-16:
Jeg lyttede grundigt til hr. Arne Melchior, og det var, fordi jeg gerne ville have kunnet høre, hvorfor hr. Arne Melchior mener, at der skulle foranstaltes en ekstra undersøgelse.
For det blev ikke nævnt, men det lå ligesom i tonen, at hr. Arne Melchior havde fået opfattelsen af, der var nok noget, som man burde være utryg ved, og fordi det var et stort projekt, så burde man måske nok lave en undersøgelse.
Men jeg hørte ikke, hvad det var, der gav anledning til, at man skulle foranstalte en sådan undersøgelse, og det synes
jeg egentlig vi skulle vide. Jeg synes jo, at når regeringen, som har hele apparatet stillet til sin rådighed, kan stå op gang på gang og sige, at der ingen grund er til ængstelse, hverken hvad angår økonomien eller projektet som sådan, er det jo lidt svært at stille sig op og sige, bare fordi der er nogle aviser og nogle andre medier, der en gang imellem farer ud: Jamen nu er der nok grund til at undersøge det, for det siger de jo at der er.
Vi kan vel vanskeligt tro på andet end det, regeringen meddeler os, og det er, at der ingen grund er til, at man skal foranstalte nye undersøgelser.
Jørgen Estrup (RV), 1998-04-16:
Det skal den blive.
Flere var inde på spørgsmålet om, hvad der stod i hr. Søvndals forslag til vedtagelse.
Jeg vil gerne henholde mig til, hvad fru Ingrid Rasmussen siger i sit forslag til vedtagelse, og jeg vil gerne have lov at citere fra det regeringsgrundlag, som så mange andre nu har syntes var så godt og så klogt.
Jeg ved ikke, om der er nogle, der kan genkende sætningen: »Regeringen ser derfor frem til Forsvarskommissionens betænkning om forsvarets formål, opgaver og organisation, som kommer mod slutningen af året.«
Det står på side 7 i regeringsgrundlaget.
Det står også i det forslag til vedtagelse, som fru Ingrid Rasmussen læste op.
Det er jeg sikker på, at fru Ingrid Rasmussen vil bekræfte.
Så hvem er det, der laver cirkus herinde?
Hvem er det, der er meget selektiv med hensyn til at vurdere, hvad der er godt, og hvad der er dårligt i regeringsgrundlaget?
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-16:
Jeg vil også godt i lighed med den tidligere taler give hr. Villy Søvndal kredit, for så vidt angår den forespørgsel, han har rejst, også med henblik på at skabe klarhed i debatten om forsvarets fremtid og ikke mindst om de arbejdsvilkår, hvorunder Forsvarskommissionen arbejder på nuværende tidspunkt.
Derfor synes jeg også, det ville være befriende for hele debatten og den videre færd på området, om fru Ingrid Rasmussen her i dag fra Folketingets talerstol ville bekræfte, at Socialdemokratiet ikke på nuværende tidspunkt stiller forventninger i udsigt til, at der kan findes besparelser på forsvarsområdet, men at man helt og aldeles afventer Forsvarskommissionens arbejde.
Ingrid Rasmussen (S), 1998-04-16:
Der er jo et gammelt ordsprog, der hedder: »Som man råber i skoven, får man svar«, og jeg håber da, at jeg har svaret på råbet i skoven her i Folketingets sal, at jeg ikke på nuværende tidspunkt kan udtale mig om, hvor mange besparelser, der ligger i regeringsgrundlaget, og hvor de er.
Jeg er for øvrigt helt enig i regeringsgrundlaget, men jeg kan ikke svare på det, og det kan jeg ikke, fordi mine muligheder for at gå ind og svare er begrænset af, at vi i fællesskab sidder i Forsvarskommissionen, hvor jeg prøver at være med til at politikformulere. Jeg synes, man må acceptere og respektere de vilkår, der er.
Til hr. Melchior vil jeg sige: Jeg er helt enig i de formuleringer, som de vise fædre, der har formuleret regeringsgrundlaget, er kommet frem til, men jeg har ikke været med.
Jeg siger, at det regeringsgrundlag vil jeg gerne på mit partis vegne føre ud i livet.
Om det er gået for stærkt eller ej, skal jeg overhovedet ikke kunne udtale mig om.
Som svar til hr. Sjursen vil jeg sige endnu en gang, at i Socialdemokratiet arbejder vi efter regeringsgrundlaget, og det gør vi selvfølgelig ud fra den afrapportering, der kommer fra Forsvarskommissionen, hvor vi prøver at præge udviklingen i den retning, vi gerne vil have.
Det, der så står tilbage, er, at vi i disse år altså også har et forsvarsforlig.
Socialdemokratiet har generelt den holdning - og det er jeg stolt af, at vi har - at når vi har indgået et forlig, lever vi med udmøntningen af forliget, også selv om det tager den tid, det nu også skal tage at slutte et forlig af, og her gælder det som sagt til 1999.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Jeg synes ikke, fru Ingrid Rasmussens indlæg skaber klarhed.
Jeg synes, det i hvert fald hos mig skaber stadig større undren.
Nu forstod jeg, at Socialdemokratiet gerne vil føre regeringsgrundlaget ud i livet, men man vil ikke stemme for det her i Folketingssalen.
Man vil ikke stemme for det i den parlamentariske forsamling.
Må jeg ikke godt spørge fru Ingrid Rasmussen direkte: Hvad er det i det forslag til vedtagelse, der ord for ord består af et direkte citat fra regeringsgrundlaget, som fru Ingrid Rasmussen er uenig i? Der må være et eller andet, man er uenig i, hvis man ikke er i stand til at stemme for et forslag til vedtagelse, ellers bliver det her hus et cirkus, og det kan ingen af os være tjent med.
Hvis man ikke er enig i det, der står, må man gå op og argumentere for, hvad det er, man ikke er enig i af det, som vi har citeret direkte ordret fra regeringens eget grundlag.
Ellers er det en dybt, dybt pinlig dag for Socialdemokratiet.
Jørgen Estrup (RV), 1998-04-16:
Jeg er såmænd ikke så uenig i, at det er en morsom situation og en morsom debat.
Når hr. Villy Søvndal så snakker om cirkus - ja, det kan man jo altid mene.
Jeg er helt sikker på, at der er nogle også uden for Christiansborg, der en gang imellem mener, at det er et cirkus herinde. Men spørgsmålet er jo, hvem det er, der laver cirkus. Både hr. Søvndal og hr. Melchior og andre ...
Peter Skaarup (DF), 1998-04-16:
Nu er spørgsmålet, om vi ikke fik den virkelige bagmand bag den sætning, der er i regeringsgrundlaget, på talerstolen, nemlig hr. Jørgen Estrup.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at det måske kunne tænkes at være et af de guldkorn - eller det, som Det Radikale Venstre vil betegne som guldkorn - nemlig besparelser på forsvaret, som man fik gennemført i regeringsgrundlaget, lige så vel som Socialdemokratiet sikkert også har fået deres små guldkorn føjet ind.
Det er efter vores opfattelse karakteristisk, at den socialdemokratiske ordfører, fru Ingrid Rasmussen, ikke på noget tidspunkt har forklaret, på hvilke områder i det danske forsvar man nu vil skære ned.
Der er ikke kommet noget svar
på de spørgsmål, der har været stillet heroppefra, om, hvor det er, man rent faktisk vil skære ned.
Man nævner i regeringsgrundlaget, at man vil skære ned.
Er det i søværnet, eller er det i flyvevåbenet, eller hvor er det henne, der skal fyres folk, og hvor er det, vi skal skære ned på materiellet?
Det vil vi gerne vide.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Det var blot til et enkelt punkt - vi skal jo ikke diskutere steder, hvor vi er fundamentalt uenige.
Hr. Jensby nævnte nødvendigheden af det, hr. Jensby betegnede som »ufatteligt dyre investeringer«, hvor det var nødvendigt at købe nye HAWK-systemer.
Jeg antager, at hr. Jensby er bekendt med, at den engelske konservative regering advarede imod dem, fordi man siger, de er for dyre, de er for ineffektive, og de er forældede i løbet af ganske få år.
Jeg vil gerne spørge hr. Jensby: Hvad skal ubådene bruges til?
For hr. Jensby sagde, hvis vi ikke gør de her ting, er det uantageligt at sende soldaterne ud i international kamp.
Jeg er enig i, at når vi sender dem ud, skal de være ordentligt klædt på.
Men hvordan får man ubåde til Bosnien?
Eller til Vestsahara?
Hvilken roller spiller HAWK-systemet i det internationale forsvar?
Da vi besøgte Bosnien - i øvrigt sammen - spurgte vi de danske soldater dernede: Har I i dag den beskyttelse i form af materiel, I har brug for?
Så lad være med at bruge den internationale indsats til en oprustning, der intet har at gøre med den internationale indsats.
Svend Aage Jensby (V), 1998-04-16:
Jeg vil sige til hr. Sønvdal, at nu behøver vi jo ikke at indlede en større ubådskrig.
Jeg var altså overhovedet ikke inde på ubådene.
Men det er helt rigtigt, at dem, vi har, er totalt færdige.
Og jeg skal sige for mit vedkommende, for Venstres vedkommende, at vi anser ubådene for at være en del af vores søværn.
Det er en ganske naturlig del.
Det er ikke sikkert, at ubåde skal bruges til internationale opgaver, men det er en del af vores hjemlige forsvar.
Sådan ser jeg det.
Så må jeg sige med hensyn til HAWK-systemer, kampfly
osv.: Jamen hvis ikke vores soldater i det tidligere Jugoslavien var udstyret med kampvogne, var det gået forfærdelig galt for dem, og hr. Søvndal ved godt, at der står stor respekt om Danmark, fordi vi var det land, der i kraft af vores kampvogne kunne beskyde Igmanbjerget, så de kunne mærke, hvad der skulle foregå.
Derfor kan det ikke hjælpe, at vi undlader at investere i det, om jeg så må sige, hårde materiel.
Hans Hækkerup (S), 1998-04-16:
Jeg lyttede med interesse til hr. Hans Engells indlæg, og jeg forstod også, at hr. Hans Engell i pressen havde læst nogle tal, der svirrede i luften, om besparelser, og at hr. Hans Engell også har hæftet sig ved de BO-tal, der står i finansloven.
Jeg vil godt understrege over for hr. Hans Engell - og det ved hr. Hans Engell jo også - at BO-tal først har en virkning, i det øjeblik de er finanslovtal, og derfor kan man ikke slutte ud fra de BO-tal, der står i den nuværende finanslov.
Regeringen vil afvente arbejdet i Forsvarskommissionen.
Når Forsvarskommissionen er færdig, vil regeringen komme med sit udspil til, hvordan dansk forsvar skal se ud.
Og det vil selvfølgelig også afspejle det, der står i regeringserklæringen.
Jørgen Estrup (RV), 1998-04-16:
Hr. Hans Engell var noget fortørnet over regeringsgrundlagets bemærkninger om at forvente besparelser.
Og hr. Hans Engell var meget kampberedt over for både finansministeren og over for undertegnede.
Men jeg synes måske egentlig, hr. Hans Engell skulle overveje med sig selv, om det er et særlig fornuftigt standpunkt, hvis man kritiserer nogen for at forvente besparelser, så at sige: Vi vil overhovedet ikke acceptere, at der kan spares overhovedet - uanset at Forsvarskommissionen ikke er færdig. Jeg kan ikke lade være med at spørge hr. Hans Engell, om den forsvarskonservatisme, som jeg givetvis tror hr. Hans Engell er lidt stolt over, er det, der kommer til udtryk, når man i Information fra den 28. marts kan læse hr. Hans Engell citeret for følgende udtalelse: »Hvorfor lader vi flåden overvåge Nordatlanten?
Hvorfor lader vi den ikke afløse af en satellit?
Fordi vi vil lade Dannebrog vaje i Nordatlanten, og det koster penge.«
Jeg vil spørge hr. Hans Engell, om det er det, der er udtryk for, at man ikke kan spare på forsvaret.
Hans Engell (KF), 1998-04-16:
Jeg vil gerne takke forsvarsministeren for svaret.
Men det var i virkeligheden ikke et svar.
For det, der er det afgørende, er jo ikke, om regeringen i budgetoverslagstallene for de kommende år efter forsvarsforliget har indregnet besparelser på 800-900 mio.-1 mia. kr.
Det er ikke det, der er det afgørende.
Det afgørende er, at BO-tal, som Folketinget ikke har forholdt sig til, er et planlægningsgrundlag for Forsvarskommandoen, for forsvarets myndigheder, og hvis det er det, der ligger, og som forsvaret, Forsvarskommandoen og alle de understillede myndigheder nu indstiller sig på at skulle implementere, så er det et problem, for det er ikke det grundlag, vi - og det vil sige de partier, ministeren
skal indgå et kommende forlig med - overhovedet kan indgå et forlig på grundlag af.
Det er slet ikke af den størrelsesorden.
Så vil jeg sige til hr. Jørgen Estrup, at vi siger ikke på forhånd, at der ikke kan gennemføres besparelser, men vi ser ud fra et totalsynspunkt ikke muligheder for at gennemføre besparelser i det omfang, regeringen har forestillet sig.
Og vi ser især, at med de internationale opgaver, som vi jo er enige om at forsvaret skal løse, vil der måske snarere end besparelser være tale om en overflytning af ressourcer fra nogle områder til andre områder.
Det kræver uddannelse, det kræver regimenter, det kræver ressourcer, og dem er vi indstillet på at betale.
Så vil jeg gerne sige vedrørende suverænitetshåndhævelsen i Nordatlanten, at det med Dannebrog, der vajer deroppe, det handler om, at Danmark og dermed også rigsfællesskabet skal håndhæve vores suverænitet deroppe i området, og det kræver skibe, det kræver ressourcer, det koster penge.
Det var det, udtalelserne til Information var et udtryk for.
Jørgen Estrup (RV), 1998-04-16:
Hr. Skaarup skal have lov at vænne sig til tonen i debatterne, og det skal jeg ikke blande mig i, men jeg synes måske, og det er blot et godt råd, at det ville være en god idé at sige lidt mere om sine egne synspunkter og lidt mindre om, hvor man mente andres synspunkter var forkerte.
Derfor vil jeg godt i lyset af, hvad der blev sagt til både Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og til andre, minde hr. Skaarup om, at så vidt jeg ved, var hr. Skaarup medlem af det parti, nemlig Fremskridtspartiet, der en overgang havde en telefonsvarer som sit svar på, hvordan forsvaret skulle være her i landet.
Jeg vil også godt minde hr. Skaarup om, at vi indtil flere gange har hørt både Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti afvise at tage nogen form for internationalt ansvar, når vi andre syntes, det var nødvendigt, at Danmark skulle være sig sit ansvar bevidst.
Jeg synes, der er lidt at komme efter på de områder i stedet for blot at pukke på andre.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-16:
Jeg vil lige sige til hr. Jørgen Estrup, at jeg tror ikke, hr. Jørgen Estrup nogen sinde har hørt Dansk Folkeparti sige, at vi skal have en telefonsvarer ved grænsen, der i tilfælde af et fjendtligt angreb siger, at nu overgiver vi os.
Derudover synes jeg stadig væk, det er rigtigt også at sige, hvad man selv går ind for, men det er trods alt et andet parti, der har stillet denne forespørgselsdebat.
Det er regeringen, der under radikal indflydelse har spillet ud med, at den vil skære ned på det danske forsvar, og så er det trods alt rimeligt, at vi som et parti, der skal forholde os til de ting, også her i debatten kommer ind på, hvad vi ser der er forkert i de udmeldinger, som er kommet fra Det Radikale Venstre om nedlæggelse af hjemmeværnet, og i regeringsgrundlaget, hvor man vil skære ned på det danske forsvar.
Derfor er det også rimeligt at høre, hvad forsvarsministeren siger til de ting.
Svend Aage Jensby (V), 1998-04-16:
Jeg lyttede med interesse til hr. Estrups indlæg, og nu har jeg et spørgsmål til hr. Estrup.
Eller har hr. Estrup allerede lagt sig fast på, at der skal ske besparelser?
Peter Skaarup (DF), 1998-04-16:
Det er dog en svag markering fra regeringens side.
Som et led i regeringsgrundlaget siger man, at nu vil man skære ned på det danske forsvar og overflytte nogle penge til internationale opgaver, og så oplever vi her en ordførertale fra Socialdemokratiet, der er utrolig kort og mest består af en oplæsning af en kronik i B.T. af hr. Torben Lund.
Det er meget, meget tyndt, og i konsekvens af det ønsker Dansk Folkeparti at markere, at vi synes, det her er for svagt.
Dansk Folkeparti fremsætter et forslag til vedtagelse her i Folketinget, og det lyder sådan:
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Det er dog en ganske imponerende parlamentarisk situation, må man sige.
Altså mage til cirkus, undskyld mig, tror jeg aldrig nogen sinde, jeg har deltaget i.
Hvad er meningen med galskaben, må jeg spørge fru Ingrid Rasmussen.
Var det det, der lå i det? For det andet har vi fremsat et forslag til vedtagelse, hvor vi ord for ord citerer det, der står i regeringsgrundlaget, i den sikre forventning, at når regeringen har skrevet det i sit regeringsgrundlag, er det, fordi de mener det.
Hvad sker der så?
Så fremsætter man et afværgeforslag, der siger goddag mand, økseskaft.
Det er jo det, som det her drejer sig om.
Regeringen vil ikke stemme for et forslag til vedtagelse, der ord for ord gentager det, der står i regeringsgrundlaget.
Må jeg godt spørge: Hvad er det for et cirkus, vi leger i dag?