Henrik Vestergaard (V), 2003-02-25:
Jeg er netop enig med hr. Christian H. Hansen i, at det var godt, at vi fik gjort noget ved det.
Loven er gennemført pr. 1. januar.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er en udløber af hr. Christian H. Hansens tidligere forslag om fødevare»kørekort«, der har ført til, at Folketinget nu endelig har gjort noget ved snyd med afgiftspligtige varer.
Men det må dog være sådan, at her på Christiansborg vedtager vi nogle love.
De kommer ud, skal læses, skal forstås, skal implementeres.
Så er det vel rimeligt nok, at vi giver det en vis tid uden for murene til at blive gennemført i stedet for, at noget, der er mindre end 3 måneder gammelt, lige pludselig fordrer, at man skal noget mere.
Socialdemokratiet foreslår at indføre et erhvervskort, som skal omfatte alle personer, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og salg af fødevarer.
Der foreslås en grundig uddannelse i regnskab, hygiejne, mærkning, toldregler og sociale arbejdsmarkedsforhold.
Dette afsluttes med en prøve og et af myndighederne udstedt erhvervskort eller fødevare»kørekort« med det formål, at det igen kan fratages indehaveren, der ultimativt kan fradømmes at eje eller drive virksomhed inden for branchen.
Man forsøger altså at kombinere fødevaresikkerhed og risiko for regnskabs- og lønfusk med et ekstraordinært uddannelseskrav og en ekstraordinær sanktionsmulighed.
Det er jo ikke noget nyt forslag.
Dansk Folkeparti har ved flere lejligheder foreslået noget tilsvarende.
Reaktionen var dengang for kun 2 år siden fra f.eks. den daværende fødevareminister, hr. Henrik Dam Kristensen, at det var bureaukratisk, det var unødvendigt, og det gavnede ikke folkesundheden.
Det sagde de faktisk.
Det udelukker jo ikke, at man kan have skiftet mening på området.
Udviklingen kunne jo være gået i den forkerte retning.
Så hvad er der sket siden? Er der blevet brug for færre hænder i fødevarebranchen, færre udbydere?
Har Danmark fået et mindre behov for iværksætterkraft?
For det vil jo altid være afskrækkende for iværksættere, hvis der kommer ekstra meget administrativt bøvl.
I Venstre mener vi, at vi har brug for flere iværksættere, ikke færre.
Socialdemokratiet mener åbenbart det modsatte.
Hvad så med fødevaresikkerheden?
Vi har med udgangspunkt i den nuværende fødevareministers glimrende idé fået etableret smiley-ordningen, og nu er den endda målrettet hygiejnen.
Der er indført hygiejnekursus for personer, der beskæftiger sig med fødevaretilberedning, og vi har været en tur forbi en pølsevenderordning.
Tilbage står stadig muligheden for at uddele påbud, administrative bøder, hæftestraf og direkte lukning af butikker.
I Venstre mener vi, at der er tale om væsentlige forbedringer. Socialdemokratiet mener åbenbart noget andet. Hvad så med regnskabsfusk, moms og afgiftssvindel, som er uacceptabel og ingen steder hører hjemme?
Har vi der siddet med hænderne i skødet?
Skatteministeren har i november 2002 samlet alle Folketingets partier omkring det, vi herinde kalder lovforslag nr. L 66, der netop påbyder butiksindehavere at føre særskilt regnskab over afgiftspligtige varer, og hvis de ikke gør det, vil de kunne idømmes klækkelige bøder, ja, adskillige oven på hinanden.
De seneste ugers razziaer viser, at der endelig bliver taget hånd om problemet.
Summa summarum:
Siden Socialdemokratiets afvisning er der fortsat øget behov for iværksættere, også nydanskere.
Fødevaresikkerheden er væsentligt forbedret, og der er for nylig strammet væsentligt op over for regnskabsfusk.
Derudover har vi i Venstre nogle væsentlige bekymringer
omkring retssikkerheden i forslaget, som vi kan belyse under udvalgsbehandlingen.
Til forslagets ønske om en meget hurtig gennemførelse kan vi sige, at vi altså synes, at kompleksiteten er så stor, at man ikke skal haste det
igennem.
Som det her forslag er beskrevet med udviklingen in mente og med respekt for, at det nu er beskæftigelsen uden for disse mure, vi skal højne, så må jeg meddele, at Venstres stemmer ikke står til rådighed for beslutningsforslag nr. B 74.