Johannes Lebech (RV), 2001-10-24:
Jeg vil gerne have lov til indledningsvis at takke for den ualmindelig venlige modtagelse, som lovforslaget har fået stort set fra alle sider, og jeg vil gerne have lov til at kommentere nogle af de enkelte betænkeligheder, der har været fremført.
Jeg kan ikke give garanti for det, men jeg forventer ikke, at det vil medføre nye ansættelser.
Det var en af betænkelighederne hos fru Bodil Thrane, at der skulle ske ansættelser på provstiniveau.
Det har i hvert fald ikke været dét, der har været intentionen.
Intentionen er forenkling og større indflydelse længere nede i systemet.
Det vil være sådan, at man fortsat på provstiniveau kan trække på ekspertisen på stiftsøvrighedsniveau, hvis man i enkelte sager har problemer med at få den rette rådgivning.
Det vil der ikke blive ændret på.
Så er der diskussionen om honoraret.
Det har jo først og fremmest været et ønske fra Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer.
Her mente man, at det med de forøgede opgaver, der er i de to stillinger, var rimeligt - vi taler om kontaktpersonen og en eventuel lægformand for provstiudvalget - at kunne give dem et honorar.
Det er jo blevet sådan, at kontaktpersonen i dag er den reelle arbejdsgiver for de ansatte i folkekirken og derfor både har et stort ansvar og helt nye opgaver.
Derfor har man fundet det rimeligt, at man kunne honorere det i et vist omfang.
Jeg takker også fru Eva Møller for tilslutningen, og dér var den samme betænkelighed med hensyn til arbejdsbyrden og honoraret.
Mit svar bliver også dér, at jeg ikke forventer, at der skal nye ansættelser til på provstiplan i denne sammenhæng.
Hvad angår godkendelseskompetencerne, er vi heller ikke nervøse for, at provstiudvalget skal komme til at mangle den ekspertise, der måtte have været hos stiftsøvrigheden.
I nogle af høringssvarene er det helt klart, at der sættes spørgsmålstegn ved, om provstiudvalget har den ekspertise, men det vil jo fortsat kunne trække på den hos stiftsøvrigheden. Fru Lene Garsdal er også overvejende positiv over for spørgsmålet, men har nogle betænkeligheder ved, at frivillige skal have honorarer.
Fru Lene Garsdal er bange for, at det vil medføre en ansvarsforflygtigelse.
Når man har et ønske om at tillægge et honorar netop til kontaktpersonen og eventuelt en provstiudvalgsformand, er det netop for at understrege, at der hos den post er et særligt honorar, idet man ellers ikke kan forvente, at den frivillige i alle tilfælde vil være i stand til at leve op til en arbejdsopgave, uden at det i et vist omfang tilgodeses rent honorarmæssigt.
Det er selvfølgelig altid et spørgsmål, der kan diskuteres: Hvor går grænserne for det frivillige, og hvornår skal man begynde at aflønne egentligt frivillige?
Det er også noget af det, hr. Ole M. Nielsen er inde på i sine betænkeligheder i forhold til honoraret.
Vi mener dog, at det er så bredt et ønske hos folkekirkens medlemmer, at det er noget, vi bør kunne efterkomme.
Jeg vil takke hr. Keld Albrechtsen fra Enhedslisten for hans tilslutning til de overordnede synspunkter, hans respekt for folkekirkens selvstyre, og jeg kan også garantere ham for, at det ikke vil blive statens penge, der vil blive brugt til disse honorarer, men penge fra kirkeskatten.
Jeg synes dog ikke, at han skal bruge ordet pamperi om den aktivitet, som 17.000 af folkekirkens medlemmer udøver i menighedsrådene, også selv om de skulle have en beskeden godtgørelse for det.
, men det bliver meget vanskeligt at give et svar til spørgsmålet om de samme honorarer.
Det er vanskeligt at sige, hvilken størrelsesorden de vil være i.
Vi ved, hvad kassereren og kirkeværgen og formanden for menighedsrådene i dag kan få, men det er så svingende fra menighedsråd til menighedsråd, at det er svært at svare helt præcist på det. Vi har et gennemsnitshonorar på 6.348 kr.
Det har man beregnet sig frem til.
Men det dækker altså over udsving, når vi taler kirkeværge, formand og kasserer, på fra 300 kr. til 36.000 kr.
Så jeg må blive hr. Klaus Kjær svar skyldig og kan ikke svare mere præcist end som så.
Det vil igen være noget, der vil komme til at ligge i den enkelte demokratiske sammenhæng.
Når hr. Klaus Kjær fremhæver ønsket om at få endnu flere kompetencer helt ned på menighedsrådsniveau, kan jeg godt følge det rent teoretiske og principielle i det, men jeg må jo sige, at en stor del af de overordnede dispositioner, der skal træffes inden for et særligt ligningsområde, jo nu engang bliver truffet - på nuværende tidspunkt i hvert fald, men jeg kunne godt tænke mig en lidt anden struktur i folkekirken på det punkt her - i provstiudvalgenes regi, og derfor er det også meget rimeligt, at disse dispositioner netop ligger der endnu og bliver liggende dér i provstiudvalgene. Jeg kan godt forestille mig en fremtid, hvor kompetencen ligger i en helt ny struktur, men det er vist ikke det, vi skal diskutere i dag.
Det er også med reference til det med, at kommunerne har en tilsvarende kompetence.
Det vil med den nuværende struktur i folkekirken ikke være realistisk, da vi har menighedsråd, som administrerer meget små områder og meget små sogne.
Man kan næppe tillægge dem den fulde kompetence dér.
Men jeg vil som sagt gerne have lov til at udtrykke en tak for den meget velvillige modtagelse af lovforslaget.