Jacob Jensen (V), 2005-04-20:
Dette lovforslag er en del af regeringens kommunalreform.
Lovforslag nr. L 149, som vi behandler her i dag, skal bidrage til at opfylde de administrative konsekvenser for staten, som står beskrevet i L 112 og L 113.
For Venstre er det vigtigt, at alle regler om inddrivelse af offentlige fordringer forenkles og harmoniseres på tværs af ressortområderne.
I dag er der alt for meget administrativt besvær i den offentlige administration, ligesom lovgrundlaget er unødig kompliceret, hvilket også blev udtrykt af Rigsrevisionen i dens undersøgelse.
Endvidere er der forskellig retspraksis rundtom i landet, der gør, at systemet er uigennemskueligt og retssikkerheden er svækket.
Det vil lovforslaget her sammen med L 112 og L 113 gøre op med via en forenkling og harmonisering af reglerne på inddrivelsesområdet.
Konkret indeholder lovforslaget flere elementer, hvor jeg blot skal fremhæve et par af de vigtigste her: For det første vil forslaget objektivere og forenkle reglerne med hensyn til eftergivelse og henstand i opkrævningsloven i overensstemmelse med justitsministerens lovforslag nr. L 10 om ændring af konkurslov og konkursskattelov, således at reglerne på eftergivelsesområdet er i overensstemmelse med almindelig insolvensret.
Baggrunden for ændringerne på gældssaneringsområdet er de seneste års debat om en uens praksis ved landets skifteretter.
Dette søges nu imødekommet, når der med L 10 indføres faste regler for, hvilke indtægter og udgifter der skal medtages i skyldnerens husholdningsbudget samt faste takster for det månedlige rådighedsbeløb, der afsættes til skyldnerens husstand.
For det andet vil lovforslaget objektivere, forenkle og effektivisere reglerne for lønindeholdelse i kildeskatteloven.
De nuværende inddrivelsesmyndigheders betalingsevnevurdering foretages i praksis ikke efter ensartede kriterier.
Skatteministeren bemyndiges derfor i forslaget her til at fastsætte nærmere regler med henblik på at skabe en ensartethed for betalingsevnevurderingerne.
For det tredje indføres der også med forslaget her, at grænsen for lønindeholdelse, som efter de nuværende regler maksimalt kan foretages i 20 pct. af nettoindkomsten, nu ophæves.
Derved kan man bedre gå efter, hvem der kan betale, men ikke vil betale.
Det synes vi i Venstre er et sundt princip, og det støtter vi naturligvis.
For det fjerde indeholder forslaget her, at der indføres regler, som giver arbejdsgiveren mulighed for digitalt at underrette ansatte om indeholdt A-skat.
Denne del af forslaget er dog ikke en del af kommunalreformen, men skal ses i lyset af regeringens ønske om i højere grad at sikre en digital kommunikation og dermed effektivisere den offentlige administration.
Med muligheden for brug af digitale lønsedler lettes de administrative byrder samtidig for private virksomheder.
Lettelsen er af Skatteministeriet anslået til i omegnen af 70 mio. kr. årligt til mindre portoudgifter.
I Venstre kan vi fuldt ud tilslutte os forslagets formål om at forenkle, harmonisere og objektivere reglerne for inddrivelse af offentlige fordringer, da det vil betyde en øget ensartethed, gennemsigtighed samt en styrkelse af retssikkerheden for den enkelte.
Vi kan således støtte lovforslaget.