runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
Nu har jeg ikke nogen landmand som nabo.
Jeg har et stort svineslagteri.
Men jeg tror altså heller ikke, at jeg ville være i stand til at vurdere, om omfanget af sprøjtningen faktisk var i overensstemmelse med det, der stod i regnskabet.
Med hensyn til antallet af dyreenheder tror jeg også, at man skal være forholdsvis sagkyndig, for at man kan vurdere, hvor mange dyr der produceres på naboens gård, og så sammenligne det med det, som han har anført at han producerede sidste år.
Jeg tror altså ikke rigtig, at det grønne regnskab hjælper på det. Men jeg synes, der skal føres tilsyn med, at der ikke produceres flere dyr, end man har tilladelse til at producere.
Så vidt er vi fuldstændig enige, er jeg da sikker på.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
En af delene i forslaget er jo bl.a., at man oplyser om antallet af godkendte dyreenheder.
Tilsvarende med omfanget af sprøjtning.
Hvis man f.eks. i sit regnskab offentliggør, at man kun sprøjter ganske lidt, så synes jeg ærligt talt, at det er meget rimeligt, at hvis der er nogle i et villakvarter, som observerer, at man sprøjter uafladeligt og måske også ind over hækken til haverne, kan de sammenligne det med et regnskab, hvor der står, at man nærmest ikke sprøjter.
Det er da rimeligt nok.
Det synes jeg da er en almindelig offentlig interesse, og så kan naboen lige gøre opmærksom på det, måske endda opsøge landmanden og venligt sige til ham: Ved du hvad, det er altså lidt mærkeligt, at du skriver i dit regnskab, at du stort set ikke sprøjter, og så kører du rundt på marken og hælder gift ud.
Man behøver ikke at gå hen og anmelde nogen til politiet.
Man kan jo begynde med at snakke om det.
Vi er da fredsommelige mennesker her i Danmark og løser det vel sagtens udeomkring på fredelig vis.
Det ville et grønt forslag tjene glimrende til.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
Jeg deler da helt opfattelsen af, at man ikke skal producere flere dyr, end man har tilladelse til, og at det også skal kontrolleres, og at det skal kommunen gøre.
Jeg kan bare ikke se, hvad det har at gøre med det grønne regnskab.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg vil bare gerne understrege, at Enhedslisten ikke har noget ønske om at stille landbruget i et dårligt lys,
tværtimod
Men der er desværre nogle landmænd, f.eks. dem, som sandsynligvis producerer langt flere svin, end de har tilladelse til, som er med til at stille landbruget i et dårligt lys.
Hvis vi kan få nogle redskaber til, at landbruget selv kan holde styr på egne anliggender, f.eks. uden at overtræde reglerne om, hvor mange dyr man må have på sin gård, vil det være en fordel både for landbruget, for os andre og for landbrugets omdømme, som jeg håber kan blive godt.
Intentionen fra Enhedslistens side er absolut ikke at stille landbruget i et dårlig lys.
Tværtimod er det at sikre, at landbruget kan komme til at nyde respekt i resten af befolkningen.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
En lang række brancher i dansk erhvervsliv er pålagt at udarbejde et grønt regnskab, hvori man bl.a. oplyser forbrug af råstoffer, energi m.m. Den pligt har landbrugsbedrifter ikke, men det vil Enhedslisten nu gerne pålægge dem.
Der er allerede mange landbrugsbedrifter, der frivilligt laver et grønt regnskab, fordi de selv kan se det nyttige i at få overblik over virksomhedens udnyttelse af bl.a. næringsstoffer, pesticider og energi.
af den tilskudsordning, der blev indført i 2001. Det Konservative Folkeparti synes, det er en rigtig god idé at udarbejde et grønt regnskab, men vi vil ikke pålægge landbrugene en forpligtelse til at gøre det og slet ikke med de bagtanker, der er med i Enhedslistens forslag.
Det ser nemlig ud til, at Enhedslistens ærinde ikke så meget er at gavne miljøet, men snarere at stille landbruget i et ualmindeligt dårligt lys, for Enhedslistens grønne regnskab skal nemlig indeholde oplysninger om, hvor meget landbrugsbedriften modtager i landbrugsstøtte, og det har vel egentlig ikke så meget med miljøhensyn at gøre.
Miljøhensynet vil allerede blive taget med ved den fremtidige tildeling af landbrugsstøtte efter den ny fælles landbrugspolitik, al den stund at en landmand for at kunne få støtte skal opfylde nogle krav til bl.a. miljø og dyrevelfærd.
Enhedslisten vil angiveligt bruge regnskabernes oplysninger til, at lokalbefolkningen kan holde øje med naboens aktiviteter og sammenligne dem med, hvad der står i regnskabet.
Vi skal altså have sådan en slags civilt politi
bestående af alle indbyggere i det lille lokalsamfund til at holde øje med, at den stygge bondemand nu også opfører sig ordentligt.
Det er ikke et tiltag, som vi i Det Konservative Folkeparti bryder os om.
Der står også i bemærkningerne noget om brug af ulovlige sprøjtemidler.
Jeg ved ikke rigtig, om forslagsstillerne forventer, at de, der bruger ulovlige sprøjtemidler, selv vil anføre det i det grønne regnskab.
Jeg tvivler i hvert fald meget på det.
Lad mig slutte med at gentage, at grønne regnskaber er et godt redskab for landmanden, og det er glædeligt, at det bliver mere og mere udbredt, men vi ønsker ikke at gøre det lovpligtigt. Det Konservative Folkeparti kan altså ikke støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg fremføre vores synspunkt.
Grønne regnskaber er i dag et frivilligt tiltag, og efter hvad jeg har fået oplyst, gør flere og flere brug af den form for regnskab.
Enhedslisten ønsker at få det gjort obligatorisk.
Det ønsker Dansk Folkeparti ikke, bl.a. på grund af at det vil medføre større omkostninger og mere bureaukrati for landbruget.
Det ønsker vi ikke i Dansk
Folkeparti.
Hvad er så udbyttet eller fordelene for forbrugerne ved at få de her tal oplyst?
Hvad er fordelen ved at få oplyst, hvad der er modtaget i landbrugsstøtte, hvilket forbrug af pesticider der har været, og alle de andre ting? Det nævnes også i forslaget, at det kunne dæmme op for ulovlig brug af sprøjtemidler.
Ja, hvis man gør brug af det, så nævner man det jo nok ikke i et eventuelt tvunget regnskab.
Jeg kunne da godt tænke mig at spørge Enhedslisten om, hvor mange tilfælde de kender til, hvor man har indleveret grønne regnskaber, hvor man har opgivet eventuelle ulovlige produkter.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Niels Sindal (S), 2004-02-05:
Jeg skal fremlægge Socialdemokratiets holdning til B 52 på vegne af hr. Ole Vagn Christensen, som ikke kan være til stede.
Når vi ser en film af Morten Korch, er det, ligesom vi kan dufte høet og stalden osv.
Det er lang tid siden, sådan er det ikke helt mere.
Dansk landbrug er topmoderne, nærmere industri end landbrug.
Virkeligheden er, at 24 millioner svin ikke render frit omkring på markerne, men hovedparten af dem befinder sig i stalde, og at man på gårde malker op til flere hundrede kreaturer dagligt.
Der er ingen tvivl om, at landbruget er en god forretning for Danmark.
På eksportmarkederne er landbrugsprodukterne kendt for høj kvalitet, og vi afsætter for mange milliarder kroner.
Men det står samtidig klart, at landbrugets produktionsmetoder også mere ligner industri end det idylliske billede fra de gamle film.
Det giver udfordringer, der skal løses, og det giver problemer, der skal løses: Øget udvinding af ammoniak til gene for naboer og natur, brugen af biologi og kemi er mangedoblet og sker måske ikke altid under betryggende forhold og nogle gange i mængder, der overskrider det, vi kender fra husholdningen og industrien.
Spørgsmålet fra Socialdemokratiet til dagens dagsorden er: Er det ikke på tide, at landbruget på linje med andre industrier underlægges nogle regler for miljø og kontrol, vel at mærke - vil jeg gerne understrege ihukommende debatten fra de tidligere talere - ikke for at begrænse eller hæmme dansk landbrug, men snarere for at modernisere og indføre overskuelige praktiske regelsæt, som både landmænd og forbrugere kan have gavn af?
Det er ikke vores ønske at hænge landmænd ud.
Det er en god idé at have grønne regnskaber for landbrugsbedrifter.
Meningen med større åbenhed, offentlighed og bevidsthed er også en fornuftig ting, når det gælder dansk landbrugsproduktion, produktionsmetoder, dyrevelfærd osv.
Men det er for os værd at understrege, at disse oplysninger ikke blot er værdifulde for den enkelte landmand, eller måske er mest værdifuld for den enkelte landmand, men også er værdifuld for landbruget som sådan. Nu hørte vi før, at der arbejdes på nye modeller.
Det vil måske være sådan, at vi kan udvikle en model til grønne regnskaber, så landbrugskonsulenten kan tage hele regioner under et og sige, at her bruger vi så og så meget af det ene og det andet, og det går sådan på den og den måde, hvor man virkelig får et instrument til det - hjælp til selvhjælp, kan man sige.
Mange virksomheder nyder faktisk i dag godt af deres grønne regnskaber.
Det motiverer medarbejdere, og leverandører og kunder efterspørger det.
Jeg kan huske, at da jeg første gang så SAS' grønne regnskab, lurede jeg noget, men det er efterhånden en fast bestanddel, og andre virksomheder laver grønne regnskaber, f.eks. transportvirksomheder, og i øvrigt efterspørges de. Så intentionerne i det fremsatte beslutningsforslag om at indføre et grønt regnskab for landbrugsbedrifter er gode, og vi er fra Socialdemokratiets side parate til at indgå i nærmere drøftelser af, hvordan en sådan ordning praktisk og konkret kan skrues sammen.
Vi ser frem til det kommende udvalgsarbejde.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Jeg er lige ved at mene, at vi er langt ude i kanten af B 52, for den kontrol, der sker her, har vel ikke noget med regnskabet som sådan at gøre.
Det ligger jo i kommunalt regi, at de skal føre den kontrol.
Endelig kan alle tallene findes på slagteriafregninger.
Jeg synes, vi er kommet vidt omkring og langt uden for det, der står i beslutningsforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Nu siger hr. Jens Kirk, at kommunerne har pligt til at undersøge det her.
Det er korrekt.
Men synes hr. Jens Kirk og Venstre, at der er noget, der tyder på, at kommunerne gør det?
Jeg mener, at ministeren oplyste, at der det sidste år var rettet 20 henvendelser fra samtlige kommuner.
Synes man ikke i Venstre, at der er noget, der tyder på, at der foregår et endog ret stort snyderi på området, og skal vi ikke have det stoppet?
Så er det, jeg siger, at hvis ikke ministrene vil, kunne det jo godt være, at der var nogle naboer, der havde interesse i at finde ud af, om den svineproducent nu kun har 250 dyreenheder, eller om han i virkeligheden har 400, for de lugter jo ikke lige meget.
Derfor tror jeg, at hvis vi ikke kan finde ud af at få det offentlige til at fungere ordentligt, kunne det godt være, at der er nogle borgerinteresser i at få det her til at fungere.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Til hr. Kristen Touborg må jeg sige, at det er kommunernes pligt at føre tilsyn med det her, men hvilken interesse skulle borgerne i grunden have i det, for vi må antage, at kommunen holder de tilsyn, den skal, og så må den potte jo være ude?
Endelig er det jo sådan, at hver eneste gang, man leverer et dyr eller en gris, får man antallet opgivet på slagteriafregningen, så der kan de disse tal også findes.
Det er jo ikke noget, der er skjult som sådan.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Jeg vil godt spørge hr. Jens Kirk, om det var bevidst, at hr. Jens Kirk undgik at tale om det næstsidste punkt, nemlig antal dyreenheder, herunder antal af levende dyr, som sendes ud af landet, da hr. Jens Kirk gik det igennem for at sige, at det her jo ikke er et problem, for alting er der jo i forvejen. Vi har haft et samråd med fødevareministeren for nogle uger siden efterhånden, hvor vi fik et tilsagn om, at regeringen ville se på, om vi kunne få disse tal sendt til kommunerne, og om vi kunne få et påbud til kommunerne om at sammenholde de tilladelser, der ligger, og den reelle produktion, der er.
Er hr. Jens Kirk enig i, at der i hvert fald på det område er en rigtig god mening i at offentliggøre tallene til borgerne? Hvis kommunerne ikke gør det og regeringen ikke vil pålægge kommunerne at gøre det, kunne borgerne gøre det.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Det skal ikke forstås som negativt.
Men hvilken gavn har min nabo af eventuelt at vide, hvordan jeg behandler mine marker?
Jeg ved det jo selv.
Jeg skal skrive det ned i min journal, og det bliver af og til kontrolleret af Plantedirektoratet.
Hvilken gavn har min nabo af det ud over at fryde sig over, at mine marker står godt?
Hvilken gavn har min nabo af det?
Det spørgsmål kan jeg selvfølgelig ikke stille hr. Keld
Albrechtsen nu, men eventuelt senere.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Det har vi da alle en indlysende interesse i.
Landmanden har det jo selv, for når landmanden udarbejder grønt regnskab - det er jo også derfor, der er landmænd, der går ind i den forsøgsordning med grønne regnskaber, der er - så får landmanden dermed mulighed for at vurdere sin egen bedrift og gøre det bedre, og hvis tallet for sprøjtemidler er rigelig i overkanten, så får landmanden dermed mulighed for at tænke over tingene og få det nedbragt.
Så det er både godt for borgerne og for landmanden.
Jeg forstår ærlig talt slet ikke hr. Jens Kirks tankegang.
Jeg har en bekymring om, at det er en tankegang, der går ud på, at det er bedst for landbruget at leve i det dulgte og ikke dele sin viden med resten af samfundet.
Det synes jeg er trist, for det forsøg, som ministeren selv har ansvaret for, og som ministeren henviste til, viser jo, at der er mange landmænd, der godt vil være med til det her og slet ikke har den negative holdning over for åbenhed, som præger hr. Jens Kirk.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Jamen hvilken interesse har f.eks. en enkelt borger i, hvad der står i landmandens sprøjtejournal?
Det er måske noteret lige efter, at man har sprøjtet en mark, det står i sprøjtelommebogen. Skal det bagefter føres ind i et kontrolskema eller på en pc eller andet?
Det er en ekstra gang skriveri, der skal til, og til gavn for hvem, spørger jeg.
Hvis man tager forbruget af antibiotika, så kommer det jo i VetStat, og når vi nu får en dyrlægeordning alle sammen, så bliver alt noteret.
Hvilken gavn har den enkelte borger af at få det oplyst i et grønt regnskab?
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis alle de ting her bare skal over i skemaform, så gavner de ingen.
Alt det andet handler jo om landmanden, som kan føre sine egne tal, og han gør det med omhu, men hvorfor skal der dobbelt bogholderi til?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Det er et overraskende indlæg, hr. Jens Kirk holder, i
betragtning af de oplysninger, ministeren kom med
Hr. Jens Kirk pointerer, at alle de oplysninger, som vi ønsker at få samlet i dette regnskab, er tilgængelige.
Hvis det er sandt, og det er jeg overbevist om er sandt, bortset fra nogle oplysninger vedrørende balance, som ministeren var inde på, og det kan vi diskutere særskilt, så kan ministerens forfærdelige skræmmebillede med disse enorme udgifter jo ikke passe, for så kommer vi til den egentlige begrundelse.
Den vil jeg gerne spørge hr. Jens Kirk rent ud om.
Hr. Jens Kirk kan ikke lide det her forslag, fordi det betyder mere åbenhed, mere aktindsigt, mere tilgængelighed for offentligheden i landbrugets forhold, og det er hr. Jens Kirk ikke interesseret i.
Det er årsagen.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
B 52 fra Enhedslisten er et konkret forslag.
Det ser meget tilforladeligt ud og er sikkert stillet på baggrund af de bedste intentioner.
Men som det egentlig også fremgår direkte af bemærkningerne til forslaget, så skal skytset nok rettes et andet sted hen.
Der er vel i virkeligheden tale om, at man fra Enhedslistens side er utilfreds med sagsbehandlingen i sager om aktindsigt.
Sagen er nemlig den, at alle de oplysninger, man ønsker gengivet i et grønt regnskab, stort set allerede er tilgængelige hos de respektive myndigheder.
Oplysninger om hektarstøtte kan fås fra Direktoratet for Fødevareerhvervet, hvortil alle ansøgninger kan sendes.
Og jeg har også indtryk af, at når det endelig gælder, så kan de af og til komme frem.
Vi har i hvert fald set flere af dem i formiddagsbladene.
Forbrug af pesticider findes helt konkret her i landet.
Det findes også i landmandens sprøjtejournal, som enten er i værktøjskassen eller inde på skrivebordet eller på kontoret.
Vi har fået handelsindekser, vi har fået nye måletal for den enkelte afgrøde.
Det er fremadskridende, og det støtter vi.
Gødningsregnskabet er tilgængeligt for Plantedirektoratet.
I CHR-registeret under Fødevaredirektoratet er det muligt at få oplyst, hvor mange dyr den enkelte landmand har, og hvilke dyr der flyttes hvorhen. Det eneste, vi endnu ikke kan måle og indberette, er kvælstoftallet pr. ha.
Det kan indførelsen af grønt regnskab ikke rette op på.
Her beregnes kvælstoftallet som input minus output, hvilket også kan gøres med de nuværende informationer.
Kort sagt: Alle informationer er tilgængelige.
Nogle kræver aktindsigt, og det er måske her, hunden ligger begravet.
Hvilken gavn har politikere eller befolkningen af at kende den enkelte landmands forhold, hvis ikke man er direkte involveret?
Vi har alle interesse i de samlede tal for hele Danmark.
Dem er der heller ingen problemer med at få fat i.
Skulle Enhedslisten have lyst til at se, hvor meget der gives i hektarstøtte til danske landbrug, er jeg overbevist om, at Finansministeriet med glæde vil oplyse dette. Det kan godt være, det kræver en lovændring at få rettet op på mulighederne for at få de indberettede tal for landbruget, men så er det nok forvaltningsloven, der skal ændres.
Det giver intet belæg for at trække mere administration ned over landbruget, end vi har i forvejen.
Jeg tror, Enhedslisten har misforstået begreberne.
Dobbelt bogholderi betyder jo ikke, at tingene bliver bedre,
heller ikke selv om man gør tingene to gange.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-02-05:
Jeg ved ikke, om jeg - selv om det måske kan virke trættende på hr. Keld Albrechtsen - lige sådan må genoplæse indledningen på min ordførertale: Jeg vil godt slå fast, at grønne regnskaber er et godt instrument til at skabe øget bevidsthed om ressourceudnyttelse og miljøpåvirkning på den enkelte landbrugsbedrift.
Nu er det måske hr. Keld Albrechtsen, der er ved at være træt.
Det vil jeg anse for en ekstremt dårlig idé.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Det synes jeg også er meget spændende.
Ministeren sagde jo også i oktober til Ritzau, at hun er parat til at stille krav om grønne regnskaber i forbindelse med vandmiljøplan III.
Det har ministeren jo sagt til Ritzau i oktober.
Det læser jeg som obligatorisk, og det glæder jeg mig så til at komme ind i en diskussion af.
Dengang sagde ministeren også, at grønne regnskaber kan være et godt redskab til at hjælpe landbruget med at få styr
på forbruget af pesticider
, og for lidt siden var ministeren inde på, at det var noget skrækkeligt noget, hvis vi ligesom skulle gå og holde øje med, om der var nogen, der kørte det ud på marken, selv om de skrev i deres regnskab, at de ikke brugte det. Så det er, ligesom ministeren har skiftet lidt holdning siden oktober.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-02-05:
Jeg håber ikke, at hr. Keld Albrechtsen har fået det indtryk, at jeg er træt.
Jeg har faktisk en meget god kondition.
Det forslag, som hr. Keld Albrechtsen har stillet i beslutningsforslaget, rækker jo langt videre end det, der i dag indgår i et almindeligt grønt regnskab, nemlig oplysninger om bl.a. hektarstøtte.
Og hvis ikke det kun skulle være til glæde for dem, der sådan ønsker at stikke næsen i andre folks private dispositioner, så ved jeg ikke, hvad det skal bruges til. Der er ét element, som jeg godt vil redegøre for i hr. Keld Albrechtsens forslag, nemlig forslaget om, at man skal lave sådan en input-output-model.
Det er den, der på nuværende tidspunkt er meget omkostningstung, fordi der jo ikke ligger en sådan model i dag.
Derfor vil vi få lejlighed til på et møde i morgen at diskutere regeringens udspil til en vandmiljøplan III, hvor bl.a. et forslag om at lave balanceregnskaber som pilotprojekt vil være en del af det udspil, som hr. Keld Albrechtsen formodentlig er bekendt med.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Ja, der er blot på nuværende tidspunkt en ting, der undrer mig.
Jeg kan nu ikke se, at det er så dyrt for en landmand at finde ud af, hvor meget man får i hektarstøtte.
Det ved landmanden jo udmærket godt.
Det koster altså ikke 5.000 kr. at slå op.
Men lad det ligge; det kan vi gå ned i i udvalget.
Men når ministeren selv siger, at det faktisk er i gang på forsøgsbasis, så vil jeg godt spørge, om ikke meget tyder på, at det faktisk virker tilfredsstillende, og at de, der deltager i det, også synes, det er værd at gå ind i.
Så jeg forstår ikke det sådan ligesom negative billede, ministeren nu forsøger på at tegne af hele projektet.
Hvis der er nogle administrative problemer, så lad os da diskutere dem.
Men jeg forstår ikke, hvorfor ministeren sådan anlægger en helt træt og lidt negativ tilgang til noget, hun selv laver på sin egen gård.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-05:
For os Kristendemokrater er det selvfølgelig vigtigt, at vi er forsigtige både med kemi og pesticider i fødevarer og altså også stråforkortere.
Men vi er også af den opfattelse, at vi må jo respektere EU-retten og den godkendelsesprocedure, som ligger deri, og så glæder vi os over de tiltag, som er sat i gang, dels i forbindelse med forskning på området, og dels med de ting, som er sat i gang i forbindelse med pesticidplanen.
Vi mener, at vi er forholdsvis tæt på at få nogle resultater rent forskningsmæssigt, og derfor mener vi ikke, at det nu er tid at forbyde det totalt.
Lad os se, hvordan tingene falder ud, også de ting, som er nævnt, og hvordan udviklingen er med hensyn til gødning og lavere sorter.
Så alt i alt må vi sige, at vi synes, at vi er rigtig godt på vej til at få styr på det her.
Hvis der kunne etableres frivillige aftaler, så vil vi naturligvis gerne støtte op om dem, men som forslaget ligger her, kan Kristendemokraterne ikke støtte det.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Nu har vi været så venlige at gøre SF's landbrugsordfører bekendt med det, og vil SF's landbrugsordfører, hr. Kristen Touborg, tage det op i SF's gruppe, når det nu kommer frem, at man sådan set ønsker at lempe sikkerhedskravet?
Vil hr. Touborg arbejde for, at beslutningsforslaget bliver taget af bordet?
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Det er en imponerende mediedebat, som forespørgerne har rejst her.
De vil gerne have en bred dansk mediepolitisk debat, og så bliver det en diskussion om Sky Radio.
Men fred være med det.
Den kan vi da godt tage, hvis det er sådan, at fantasien begrænser sig til det.
De er ikke kvalitative, men netop kvantitative.
Det er det helt afgørende i det her.
Vi siger, at der skal være så mange timer af det og så mange timer af det.
Hvordan de så ellers tilrettelægger og laver de udsendelser, er efter min opfattelse fuldstændig et mellemværende mellem Sky Radio og lytterne, så længe de opfylder den kvantitative del, som står i public
service-forpligtelserne
Det er det, det drejer sig om.
Om det er godt eller skidt, vil jeg ikke blande mig i, og det synes jeg heller ikke fru Mette Frederiksen skal blande sig i.
Jo, det skal hun blande sig i
, når det er sådan, at hun tænder for sin radio og siger: Det vil jeg gerne høre, eller det vil jeg gerne høre, eller det vil jeg gerne høre.
Kvalitet er ikke nødvendigvis det samme for fru Mette Frederiksen, som det er for mig eller for andre.
Så er jeg altså også nødt til at sige ...