runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
I menneskerettighedskommissærens rapport til Danmark står der, og jeg citerer: Som konklusion vil jeg stærkt opfordre regeringen og Folketinget til at genoverveje betingelserne for familiesammenføring i lyset af de ovenstående kommentarer og dem, der er fremført af nationale menneskerettighedsorganer samt UNHCR ved forskellige lejligheder.
Derfor er mit spørgsmål: Mener fru Hanne Severinsen, at der er behov for, at vi i forbindelse med topmødet beder udenrigsministeren arbejde for en mere bramfri tone?
Af den daværende integrationsminister blev det jo nærmest opfattet som en frikendelse af Danmark, i hvert fald indtil Gil-Robles selv klargjorde det i en artikel i Politiken den 18. juli, hvor han sagde: »Når jeg ikke skriver direkte, at Danmark overtræder konventionerne, er det for at være respektfuld over for den danske regering i stedet for at banke tingene ned i bordet.«
Er der behov for, at vi får en mere direkte diplomatisk sprogbrug, så selv danske ministre forstår det, når de får kritik fra menneskerettighedskommissæren?
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
I Enhedslisten mener vi faktisk, at der er et meget stort problem, og lad mig sige, at vores bekymring heller ikke er blevet mindre, efter at vi i hele sidste uge deltog i Europarådets Parlamentariske Forsamling i Strasbourg.
Jeg vil spørge: Hvordan vil ordføreren fra Venstre konkret arbejde for, at Europarådets domstol i Strasbourg ikke bliver kørt ud på et sidespor af EU-Domstolen?
Hanne Severinsen (V), 2005-05-03:
Ordføreren er vældig tilfreds med, at ministeren skriver, som ministeren skriver, og ordføreren er meget enig i det, ministeren skriver.
Men vi skal selvfølgelig alligevel være meget opmærksomme på det, og det er faktisk også derfor, jeg nævnte i min ordførertale, at vi har et problem her, og at vi skal passe på, at man ikke får lavet et europæisk agentur, der overlapper det, vi foretager os i monitoreringen i Europarådet.
Jeg er tryg ved, at ministeren er helt opmærksom på det, og jeg håber, at han gør en indsats for det.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Jamen så fortrøstningsfulde er det ikke alle, der er rundtomkring, hverken i resten af Europa eller her i Danmark.
Jeg vil læse op fra nederst på side 9 i den redegørelse, vi debatterer i dag, hvor der står: »Det er forudsat i den nye Forfatningstraktat, at EU tiltræder Menneskerettighedskonventionen og eventuelt flere af Europarådets konventioner.«
– og så kommer det: »EU’s beslutning om oprettelsen af et nyt agentur for grundlæggende rettigheder er ligeledes et skridt, der forudsætter afklaring i forhold til Europarådet, hvis det skal undgås, at der opstår kompetencetvivl og uheldig overlapning.«
Det betyder på almindeligt dansk, at her har vi et problem.
Der bliver nogle kompetenceproblemer, og hvad er ordførerens kommentar til det?
Hanne Severinsen (V), 2005-05-03:
Jeg føler mig beroliget af, at EU har tilsluttet sig menneskerettighedskonventionen, for jeg mener, at dermed har man også anerkendt, at menneskerettighedskonventionen gælder på området og også har forrang frem for alt muligt andet, fordi man selv har tilsluttet sig den.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Ja, men som jeg forstår det, er det jo sådan, at der ikke er nogen forpligtelse i Europarådets konvention om, at de afgørelser, som domstolen måtte træffe, skal have forrang frem for national lovgivning, hvorimod det fremgår meget klart af EU-forfatningen
Derfor kan jeg ikke forstå, at man på den ene side kan være så varm tilhænger af Europarådskonstruktionen og synes, den er rigtig god, men på den anden kan støtte en forfatning med et charter, som går langt videre end det, Europarådet arbejder med, og som har overnational betydning i modsætning til det, Europarådet beskytter.
Bertel Haarder (V), 2005-05-03:
Jeg kan godt følge tankegangen, men symboler er jo symboler, og hvis vi udelukker den ene form for symboler, så vil vi med en naturlovs kraft blive stillet over for det krav, måske endda fra domstole, at vi også udelukker den anden form for symboler.
Og så vil jeg berolige hr. Søren Krarup med, at da jeg blev spurgt, om et medlem af Hizb-utTahrir kan være lærer i den danske skole, så var svaret ja, det kan han godt, ligesom en kommunist kan være lærer i den danske skole, og en nazist kan være lærer på Aalborg Universitet, som vi jo har set.
Men hvis vedkommende på nogen måde bruger sin undervisning, sit virke i skolen som redskab for denne udemokratiske og menneskefjendske ideologi, så er det jo en helt anden sag.
Hanne Severinsen (V), 2005-05-03:
Nu er det heldigvis sådan, at EU vil tiltræde menneskerettighedskonventionen som netop EU.
Dermed er det klart, at det er Menneskerettighedsdomstolen, som er normsættende på området, og derfor mener jeg ikke, man behøver at have den bekymring, man har haft tidligere.
I og for sig beskriver traktaten måske menneskerettigheder noget mere bredt, men det ændrer jo ikke ved, at konventionen bliver ved med at være konventionen, og at det er den, Europarådets domstol skal rette sig efter.
For det første har den tidligere integrationsminister sagt mange andre ting, og den første bemærkning er ikke lige den, han har gentaget siden.
Man kan overhovedet ikke sammenligne de ting, og jeg synes, det er meget vigtigt for os netop at koncentrere os om, hvad der er egentlige krænkelser, og så skal vi i øvrigt have en god dialog med alle lande.
Alle lande er principielt under monitorering, og alle lande får besøg af nogle, som gerne vil diskutere, om man kan gøre tingene på en bedre måde.
Men det er jo ikke det samme, som at vi krænker menneskerettighederne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-03:
Den tidligere integrationsminister Bertel Haarder forklarer det på den måde, at han mener, at Gil-Robles har det problem, at han er spanier, og hvis der er noget, spaniere ikke forstår helt godt, er det ligestilling af kvinder.
Mener fru Hanne Severinsen, at det er i orden, at landets integrationsminister så nonchalant afviser kritikken fra den europæiske menneskerettighedskommissær, oven i købet med udgangspunkt i kommissærens personlige forhold?
Og vil fru Hanne Severinsen mene, at det er i orden, nu hvor Rusland er blevet kritiseret for at krænke menneskerettighederne, at præsident Putin f.eks. bare siger: Jamen det er jo en spanier, og hvad forstår han sig på russiske forhold?
Hvor er vi henne, hvis det er sådan, at et hvilket som helst land bare kan trække på skuldrene, når det kritiseres for ikke at overholde menneskerettighederne?
Hanne Severinsen (V), 2005-05-03:
Jeg betragter ikke Gil-Robles’ kritik som noget, der beviser, at vi skulle kunne blive underkendt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det er jo heller ikke rigtigt, at der er rejst sager – ikke foreløbig i hvert fald.
Men lad det komme an på sager.
Jeg mener, at det, Gil-Robles har gjort, er at komme med en kritisk gennemgang af den måde, der bliver administreret på, og at det er det samme, Institut for Menneskerettigheder har gjort, men de er jo ikke orakler.
Der er tale om en dialog, og ministeriet har også svaret på kritikken og sagt, at en del af den opbygger en misforståelse, simpelt hen fordi man slet ikke kan se, hvad formålet er.
Formålet er jo netop at sikre menneskerettighederne for andre, nemlig de kvinder, der tvinges ind i ægteskaber.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-03:
Fra det internationale samfunds side og også fra national side har man gjort forskellige ting for at undgå, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol bliver overbebyrdet.
Man har f.eks. oprettet institutionen Den europæiske menneskerettighedskommissær, og de enkelte lande har oprettet institutter, som kan fungere som rådgivere for regeringen, så regeringen ikke laver lovgivning, der er i strid med menneskerettighederne.
Hvordan har fru Hanne Severinsen det med, at både Institut for Menneskerettigheder og Den europæiske menneskerettighedskommissær har rejst en sønderlemmende kritik af Danmarks manglende overholdelse af menneskerettighederne?
Bertel Haarder (V), 2005-05-03:
Jeg kan godt følge argumentationen.
Jeg er bare ikke helt sikker på, at den holder i byretten.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Fremme af forespørgslen vedtaget 18/3 2005.
Søren Krarup (DF), 2005-05-03:
Jamen det glæder mig, at vi på mange måder er enige, men jeg synes lige, at jeg vil sige til undervisningsministeren, at et symbol ikke uden videre er et symbol.
Det kommer helt an på, hvad det symboliserer.
Et kristent kors symboliserer netop afstanden mellem det himmelske og det jordiske.
Det symboliserer det, vi kalder det sekulære, men et muslimsk tørklæde kender som sagt ikke denne sondring, og derfor er det, at et symbol ikke uden videre er et symbol.
Et muslimsk symbol er en anmasselse imod andre, hvor det kristne kors tværtimod stiller lige ved at sondre mellem helligt og verdsligt.
Vil ministeren ikke indrømme det?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Nu er det jo velkendt, at fru Severinsens parti støtter den forfatning, vi skal stemme om den 27. september, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Severinsen kan sige noget om, hvorvidt hun ser et problem i, at EU med denne forfatning tiltræder den menneskerettighedserklæring, som hidtil har ligger ved domstolen i Strasbourg.
Vil der komme nogle modsætningsforhold mellem Luxembourgdomstolen og Strasbourgdomstolen?
Jeg ved, at fru Severinsen varmt støtter Strasbourgdomstolen, så kan fru Severinsen ikke se et problem i, at EU overtager kompetenceområdet, også i medfør af charteret, som er del II af forfatningen, som på mange områder udvider og dermed udvander den menneskerettighedserklæring, som egentlig var det oprindelige sigte for Europarådets arbejde?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Nationalitet spiller for mig i den sammenhæng ingen rolle.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-03:
Spørgsmålet giver mig anledning til en lille – med et uheldigt udtryk – belæring.
Når der er tale om enstemmige afgørelser, er der ikke tale om vetoretten.
Vetoretten har man, hvor der er tale om flertalsafgørelser.
Så er det, at man har brug for en vetoret, således at man kan blokere en beslutning, selv om den er vedtaget med kvalificeret flertal.
Hvor der er tale om enstemmighed som her, er der ikke en vetoret, men det er selvfølgelig lidt sådan akademisk.
Jeg mener, at det er mest fornuftigt ikke at ophæve våbenembargoen på nuværende tidspunkt.
Der er i øjeblikket i øvrigt ingen grund til at stå på bremserne.
Så vidt jeg vurderer det, er det ikke en sag, som er til afgørelse her og nu.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Ordføreren siger, at man skal lægge sin stemme der, hvor det er mest fornuftigt.
Den naturlige konsekvens må så være, at vi lader være med at ophæve våbenembargoen.
Det burde være den holdning, man har.
Man har oven i købet muligheden for at forhindre, at det sker.
Danmark kan jo nedlægge veto mod, at den våbenembargo bliver ophævet.
Hvorfor nedlægger vi ikke bare det veto, og så er den ude af verden, og så bliver den våbenembargo ikke ophævet?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-03:
Det har jeg ikke prøvet, så det bliver jo temmelig hypotetisk.
Der er mange positive elementer i den, som også udenrigsministeren var inde på, men netop beslutningen om, hvad kineserne ville gøre, hvis såfremt der fandt en løsrivelse sted – det er jo i den sammenhæng, det er sagt – synes jeg ikke var hensigtsmæssig og klog.
Søren Espersen (DF), 2005-05-03:
Lige et ekstra spørgsmål: Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvad hr. Niels Helveg Petersen egentlig vil sige til taiwanerne, når de udtrykker bekymring over det, der er i gang over en bred front.
Det besøg, der har været af Guomindangs leder i Kina, ændrer jo ikke ved det faktum, at taiwanerne faktisk følte sig rigtig godt skræmt den 14. marts, da den beslutning blev truffet i Kinas Folkekongres.
Nu sidder vi langt væk fra Taiwan her i Danmark, vi sidder i en behagelig afstand, men hvad ville hr. Niels Helveg Petersen sige til de mennesker, hvis han f.eks. i stedet for at stå her stod i Taiwans parlament?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-03:
Det kan jeg helt bekræfte.
I øvrigt er det også tydeligt, hvis man læser EU’s oprindelige beslutning, hvori våbenembargoen kun er én del.
De øvrige dele i den beslutning er, så vidt jeg kan vurdere det, stort set ophævet, men våbenembargoen står tilbage.
Søren Espersen (DF), 2005-05-03:
Det er en kommentar til hr. Niels Helveg Petersens tale om samhandel med USA og i øvrigt også en række vestlige lande.
Men jeg vil gerne have en bekræftelse af, at det faktisk ikke er en handelsboykot, vi diskuterer i dag, men en våbenembargo.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-03:
Nej, det kan man ikke.
Man kan tolke det sådan, at Danmark inden for EU hele tiden skal sørge for at placere sig, lægge sin stemme, hvor der er mest fornuft i det, og det mener jeg også at man gør i denne sag.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-03:
Jamen det må jeg næsten tage som, at Det Radikale Venstre i mange andre sammenhænge taler meget varmt om disse rettigheder, men når EU så kommer ind og lægger sig fast på en kurs, så følger man EU i stedet for at følge op på det, som i mange andre sammenhænge er Det Radikale Venstres opfattelse.
Men fordi EU har lagt kursen i denne her sammenhæng, følger man efter.
Kan man tolke det sådan?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-03:
Det er også, fordi jeg synes, at spørgeren ikke har hørt rigtigt efter.
Jeg erkender fuldstændig blankt og beklager, at der i Kina sker overtrædelser af menneskerettigheder.
Og det er i øvrigt ikke noget, jeg har nøjedes med at sige her i Folketingssalen, det har jeg ved flere lejligheder også haft mulighed for at diskutere med kinesiske kolleger.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-03:
Det, der bare har slået mig, er, at Det Radikale Venstre i alle andre sammenhænge taler ufattelig varmt om rettigheder til hvermand, men når det så kommer til Kommunistkina, hvor der er arbejdslejre, genopdragelseslejre, hvor ytringsfriheden ikke har det for godt, og som tilmed er allieret med Nordkorea, som vel sådan set bryder alt, hvad der kan brydes, så er det, som om man så ikke taler så meget om de rettigheder.
Det forstår jeg ikke.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-03:
Det forholder sig jo så lykkeligt, at grundloven har taget meget klar stilling til dette spørgsmål: Forud for beslutninger af væsentlig betydning rådfører regeringen sig med Det Udenrigspolitiske Nævn.
Frank Aaen (EL), 2005-05-03:
Nu var jeg relativt præcis i mit spørgsmål, nemlig ikke om der skulle komme en orientering fra regeringen, men om Det Radikale Venstre synes, det er en god idé, at regeringen specifikt søger om et mandat på det givne tidspunkt, hvor der skal træffes en beslutning om at ophæve våbenembargoen.
Jeg spørger, for hvis ikke vi kan få et klart svar på det, men får sådan et svar en gang til, som vi lige har hørt, så er det jo det samme som at sige, at Det Radikale Venstre har pantsat deres holdning til Kina og våbenembargoen hos regeringen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-03:
Jeg har oplevet, at regeringen, både når det drejer sig om Det Udenrigspolitiske Nævn og Europaudvalget, med mellemrum har orienteret om den diskussion, der er foregået internt i EU.
Og jeg forventer, at sådan vil det fortsat foregå.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Jeg takker for belæringen.
Det, der sker, er jo, at udenrigsministeren i dag meget klart har tilkendegivet, at han mener, at der ligger et mandat, og at det i hvert fald ikke skal laves om.
Jeg forstår det bare ikke, når vi så samtidig hører, at det ikke er det rigtige tidspunkt at ophæve våbenembargoen på – det hørte vi også fra ordføreren fra De Radikale – for det betyder jo i virkeligheden, at Det Radikale Venstre fuldstændig har pantsat sin politik hos den danske regering og ikke vil kunne gribe ind, hvis der f.eks. sker en ændring af situationen, som nødvendiggør et nyt mandat.
Er det ikke meget bekymrende, at en del af oppositionen på den måde bare pantsætter sin handlefrihed hos regeringen?
Frank Aaen (EL), 2005-05-03:
Tidspunktet er altså vigtigt, og det skal i givet fald ske som følge af en konkret vurdering af udviklingen i f.eks. menneskerettighederne og andre spørgsmål i Kina.
Er hr. Niels Helveg Petersen så ikke enig i, at når det beror på en konkret vurdering af både tid og udvikling, må det være sådan, at regeringen, inden den giver tilsagn om ophævelse af våbenembargoen, igen kommer til Europaudvalget og beder om et mandat til at give den sådan en tilslutning?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg skal gentage mig selv, men Det Konservative Folkepartis standpunkt er meget klart.
Der var en konkret anledning til, at man indførte våbenembargoen.
Det var nogle gruopvækkende begivenheder på Den Himmelske Freds Plads.
Det synes jeg at man skal lægge til grund, også når man vurderer: Er tiden inde til en ophævelse af våbenembargoen?
Er der ting i den kinesiske udvikling, der er så markant bedre nu end tidligere?
Det er det spørgsmål, man skal kunne svare bekræftende på, hvis man efter vores opfattelse skal medvirke til en ophævelse af våbenembargoen.
Men igen, det er afgørende, at vi indgår i en international alliance, der i fællesskab træffer den beslutning.
Vi kan ikke alene 5 millioner mennesker forestille os, at vi kan bevæge 1 milliard kinesere til at ændre markant i deres nationale og internationale politiske kurs.
Frank Aaen (EL), 2005-05-03:
Jeg hører såmænd ganske nøje efter, hvad der bliver sagt, og det, jeg har hørt, der bliver sagt, er, at det ikke er det rigtige tidspunkt at ophæve våbenembargoen nu, at det rigtige tidspunkt efter Det Konservative Folkepartis mening først indtræder, når der i forhold til nu er sket markante forbedringer af menneskerettighederne i Kina.
Det er bare det, jeg beder om en bekræftelse af er rigtigt forstået og rigtigt hørt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Jeg har den formodning, at hr. Frank Aaen ikke har nogen interesse i at forstå, hvad det er, jeg siger, for jeg mener faktisk, at jeg i hvert fald har forsøgt at udtrykke mig ganske tydeligt.
Vi mener ikke, at tiden er inde på nuværende tidspunkt.
Men vi vil ikke afvise, at der kan komme en situation, hvor våbenembargoen må ophæves, og vi er også på det rene med, at det er ikke os, hverken Det Konservative Folkeparti eller for den sags skyld et flertal her i Folketinget, der alene afgør, hvornår det rigtige tidspunkt er inde.
Vi må samarbejde med vores alliancer internationalt om det spørgsmål, og det må afgøres på baggrund at en samlet vurdering.
Men vi lægger altså til grund, at der skal være forbedringer på menneskerettighedsområdet.
Frank Aaen (EL), 2005-05-03:
Det er bare for at være helt sikker på, at jeg har forstået fru Pia Christmas-Møller korrekt.
Altså det er ikke det rigtige tidspunkt at ophæve våbenembargoen nu, og før det rigtige tidspunkt kommer, skal der ske en markant forbedring af menneskerettighederne.
Så bare for at være helt sikker: altså i forhold til, hvordan menneskerettighederne i dag praktiseres i Kina?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Det vil naturligvis altid bero på en konkret vurdering, hvornår en sanktion skal ophæves.
Det Konservative Folkeparti lægger afgørende vægt på at indgå i internationale alliancer, eftersom vi ikke gør os forestillinger om, at vi kan bevæge Kina med 1 milliard indbyggere alene.
Derfor er det afgørende for os at samarbejde med andre.
Her må minimumskravet selvfølgelig være, at vi samarbejder med vores partnere i EU.
Når det er sagt, skal ingen tvivle på, at vores parti går til arbejdet med den klare fordring, at der skal være markante forbedringer på i hvert fald menneskerettighedsområdet, inden vi mener, at der er grundlag for en ophævelse af våbenembargoen.
Men der er en lang række forhold, som man må indtage i sådan en vurdering.
Det er naturligvis en samlet vurdering, når tiden sker fyldest.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-03:
Jeg vil gerne vide, om det både gælder dem, der stadig væk ikke har fået oprejsning fra Den Himmelske Freds Plads tilbage fra 1989, og om det gælder andre menneskerettighedskrænkelser, som kineserne begår i dag, og da i givet fald hvilke?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Markante forbedringer på menneskerettighedsområdet må til.
Der var jo en konkret anledning til, at man indførte våbenembargoen, nemlig begivenhederne på Den Himmelske Freds Plads.
Her har kineserne endnu ikke ryddet op efter sig.
Der er fortsat fanger, der er tilbageholdt, så der er alene med henvisning til den konkrete situation fortsat nogle udestående problemer.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-03:
Jeg bed mærke i, at fru Pia Christmas-Møller sagde, at det ikke er tiden til en betingelsesløs ophævelse af våbenembargoen.
Jeg vil meget gerne vide: Hvad er det for nogle betingelser, Det Konservative Folkeparti mener skal være opfyldt, inden Danmark kan gå med til en ophævelse af våbenembargoen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Det Konservative Folkepartis standpunkt er meget klart markeret over for regeringen, i og med at vi er en del af regeringen.
Søren Espersen (DF), 2005-05-03:
Nej, jeg forstår, at det ikke er tiden nu at ophæve våbenembargoen.
Har Det Konservative Folkeparti så sagt det til regeringen, givet den klare besked, at det ikke er tiden nu at ophæve våbenembargoen?
Har man givet det fra Det Konservative Folkeparti til regeringen som mandat?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Som jeg vist allerede har givet udtryk for i mit ordførerindlæg, finder Det Konservative Folkeparti ikke, at tiden er inde til en betingelsesløs opgivelse af våbenembargoen.
Det er vores standpunkt.
Heroverfor står selvfølgelig behovet for internationalt samarbejde, men vi noterer os med stor tilfredshed, at vore allierede USA og Japan i regionen har samme opfattelse som vi, nemlig at det ikke er tiden at ophæve våbenembargoen.
Det er det amerikanske standpunkt, det er det japanske standpunkt, det lægger vi stor vægt på.
Søren Espersen (DF), 2005-05-03:
Tak for det
– ja, ikke tak, fordi De Konservative ikke ville støtte, men tak for det, der blev sagt.
Jeg vil lige bare læse en lille sentens her fra fru Pia Christmas-Møllers partifælle, medlem af Europa-Parlamentet fru Gitte Seeberg, som i sit ugebrev af 10. marts 2005 skriver: »En ophævelse af våbenembargoen uden betingelser vil være et slag i ansigtet på alle, der arbejder for at forbedre menneskerettighederne i Kina.
Det vil blive opfattet som en belønning til et land, der undertrykker sine egne borgere, holder Tibet besat og truer Taiwan med invasion.«
Er fru Pia Christmas-Møller enig med Gitte Seeberg?
Per Clausen (EL), 2005-05-03:
Kombinationen af den meget begejstrede modtagelse af forslaget hos Venstres og De Konservatives ordførere, og det, at der er tale om et EUdirektiv, der skal implementeres, og at kommercialiseringen nævnes ganske ofte i teksten, kunne jo godt få nogle alarmklokker til at ringe.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at i hovedsagen synes vi faktisk, at det er et meget fornuftigt forslag, som handler om at sikre, at den offentlige sektors informationer, altså dokumenter og dataindsamlinger, skal kunne anvendes både kommercielt og ikkekommercielt.
Vi synes også, det er meget fornuftigt, at der lægges et prisloft, så der ikke bliver tale om, at kun kapitalstærke firmaer kan købe sig adgang til disse informationer.
Er det sikret, at de ikke lige pludselig kan blive brugt i markedsføringsmæssig og kommerciel henseende over for forbrugerne?
Jeg tror nok, at ministeren har bestræbt sig på at tage hensyn til det og sikre, at det ikke kan ske, men for en sikkerheds skyld vil vi bore lidt videre i det.
Derudover synes jeg også, at det kunne være værd at gøre sig nogle overvejelser med hensyn til, om der kan skelnes imellem, om ting bliver videregivet til kommerciel udnyttelse eller ikkekommerciel udnyttelse.
Jeg synes også, det kunne være værd at tage en runde om det, den radikale ordfører var inde på med konkret henvisning til Danmarks Statistik, nemlig hvordan det kan lykkes at få lavet en helt stringent opdeling mellem offentlig virksomhed, der er kommerciel, og offentlig virksomhed, der ikke er kommerciel.
Det tror vi faktisk godt det kunne være værd at bore lidt i.
Vi synes, at når vi selv har et ønske om åbenhed og tilgængelighed, er det klart, at åbenhed og tilgængelighed selvfølgelig også skal gælde på dette område.
Vi hælder nok mest til det sidste, men i hvert fald er vi under alle omstændigheder positive over for det, som det ligger her.