runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Vi vil sænke beskatningen på arbejdsindkomst, og vores forventning er - og den bliver jo støttet af Finansministeriets regnedrenge - at det vil kunne give mellem 20.000 og 25.000 flere arbejdspladser.
Over for det står regeringens plan, som vel i bedste fald vil give ca. 10.000 arbejdspladser.
Det, der er vores klare budskab i dag - både til regeringen og Dansk Folkeparti, men også til de mange, mange mennesker, der i øjeblikket oplever i deres dagligdag, at de kommer ud i ledighed, som ikke bare er noget, der hører fortiden til, men noget, man frygter ude i familierne - er, at vi gerne vil være med til at diskutere, hvilke instrumenter der kan bruges. Vi har bl.a. sagt: Kunne der være en idé i at sætte gang i boligbyggeriet?
Den politik skal selvfølgelig afvejes nøje i forhold til, hvordan beskæftigelsen udvikler sig, og hvordan økonomien udvikler sig.
Det vil selvfølgelig koste nogle penge, det er klart, men det har den danske økonomi også robusthed til takket være den politik, der er blevet ført, og det er jo essensen i sagen.
Derfor er det fornuftigt, at man lytter til det socialdemokratiske budskab, som i øvrigt også har lydt fra radikal side og fra SF's side i dag. Vi er optaget af, at ledigheden ikke får lov at bide sig fast, som vi så, dengang vi sidst havde hr. Anders Fogh Rasmussen, statsministeren, og hr. Thor Pedersen, finansministeren, siddende på taburetterne.
De efterlod 350.000 mennesker i ledighed.
Nu ser vi igen de samme tendenser til stigende ledighed, dem vil vi gerne gå op imod, og det vil vi gerne række hånden frem til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Der ligger i den finanspolitik, der er aftalt, en svag ekspansiv situation i årene fremover, hvis man altså tager skattepakken med ind, og så er det jo ikke uinteressant for os at vide, når Socialdemokratiet hele dagen har gjort sig til talsmand for, at det er alt for svagt, der skal mange flere instrumenter til, det skal være her og nu, det kan ikke gå hurtigt nok, boligbyggeriet skal sættes i værk nu, osv.: Hvor meget er det, vi taler om? Hvor meget større er den finanspolitiske lempelse, Socialdemokratiet foreslår? Socialdemokratiet har hele formiddagen sagt til os, at det er en her og nu-situation.
Det er ikke nok, at der bliver bygget boliger i 2004, det er slet slet ikke tilstrækkeligt, har vi fået at vide.
Det er noget med, at der skal ske noget her og nu, og derfor må hr. Nicolai Wammen da kunne svare: Med de angreb, der fra socialdemokratisk side er kommet under debatten på den efter deres mening uansvarlige politik, der bliver ført nu over for ledigheden, hvad er det så, man konkret vil gøre og i hvilken størrelsesorden?
Kan vi få et lille fingerpeg om, hvad det er for en finanspolitisk lempelse, der foreslås fra socialdemokratisk side?
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Det er beklageligt, at Socialdemokratiet fortsætter den politik fra i formiddags med at fordreje, hvad der er blevet sagt fra talerstolen, for vi har hele vejen igennem sagt fra Venstres side: Vi synes, det er et problem, at beskæftigelsen er faldende, og at ledigheden er stigende.
Vi synes, det er meget, meget væsentligt at få kigget på, hvad årsagen er til det, og hvis der er strukturproblemer, kræves der en aktiv politisk indsats.
Jeg ved, at hr. Nicolai Wammen var til Realkreditrådets årsmøde, og hr. Nicolai Wammen har bl.a. hørt eller i hvert fald kommenteret nationalbankdirektør Bodil Nyboe Andersens tale fra årsmødet.
Her tog nationalbankdirektør Bodil Nyboe Andersen netop fat i, at der er hverken plads til eller behov for en finanspolitisk lempelse, og at det vil være den forkerte retning at gå i.
Sammen med alle andre førende økonomer siger nationalbankdirektøren, at vi ikke må lave en finanspolitisk lempelse, da det kan være med til at sætte den sunde, langsigtede økonomi over styr.
Det er det, Socialdemokratiet foreslår nu i dag, og ikke bare foreslår de det, men de foreslår det uden rent faktisk at vide, hvad de egentlig vil.
Vi fik jo ikke noget bud på, hvad der skal ligge i en sådan finanspolitisk lempelse.
Skal den være stor eller lille, og hvad skal den indeholde?
Jeg synes, det er for svagt og for tyndt, og derfor vil jeg gerne bede hr. Nicolai Wammen komme herop og forklare to ting: er man uenig, og mener man, at nationalbankdirektøren ikke er dygtig nok til sit arbejde, når hun fraråder den socialdemokratiske politik?
Peter Christensen (V), 2003-05-08:
I svaret på mit spørgsmål om, hvor Socialdemokratiet henter opbakning til forslaget om at foretage en finanspolitisk lempelse, blev de økonomiske vismænd nævnt.
Det må bero på en eller anden form for misforståelse, for det eneste, jeg synes, de sådan set har sagt helt klart, er, at der ikke er det behov.
Der kommer en rapport, og jeg kan da være enig i, at der er ingen af os, der ved, hvad der står i den rapport.
Men hvis der står det, de selv har sagt, er det i hvert fald, at der ikke skal være nogen finanspolitisk lempelse, og så er der sådan set ikke nogen opbakning til det socialdemokratiske synspunkt.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide af hr. Nicolai Wammen: Hvis jeg har ret i, at resultatet af den rapport bliver, som jeg har nævnt, vil man så også tage det ad notam og dermed ændre den socialdemokratiske opfattelse?
Hvis man ikke gør det, skal der pludselig være en forsigtig lempelse, og som skatteordfører kan jeg en gang imellem blive lidt forvirret, for i morgen skal vi snakke skattepolitik, og den socialdemokratiske skattepolitik er jo alt andet end forsigtig.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Hvad den indeholder, kan hverken hr. Kristian Thulesen Dahl eller jeg vide.
Der er forskellige muligheder på bordet, og nu må vi se, hvad de spiller ud med.
Men det, der er helt sikkert, er, at ledigheden bliver ved med at stige, og at den er steget markant så sent som i sidste måned.
Hvor meget skal der så til, bliver der spurgt: Hvor meget skal vi lempe?
Vi skal i hvert fald gøre det forsigtigt, for det er vigtigt, at det bliver gjort med omtanke.
Men vi skal også huske på, at vi har en så stærk dansk økonomi netop nu, ikke mindst takket være SR-regeringen, at vi kan sætte nogle ting i gang, uden at økonomien får problemer.
Derfor vil jeg ikke stå her i dag og sætte et eksakt milliardbeløb på.
Vi vil meget gerne diskutere med regeringen og med andre, også med Dansk Folkeparti, hvis der er tilslutning til, at vi kunne prøve at sætte nogle positive ting i gang. Vi følger udviklingen meget nært, og skulle det vise sig senere hen, at beskæftigelsen går i den rigtige retning, hvilket vi jo alle sammen håber, kan vi trække tilbage igen.
Vi er bare meget optaget af, at ledigheden ikke får lov at bide sig fast.
Det er for os det helt væsentlige.
Så til Enhedslistens to medlemmer, som var på talerstolen og spørge til »Flere i arbejde«: Vi er enige i, at det væsentlige er, at der også kommer folk ud og har mulighed for at få arbejde; at vi ikke kun kigger på udbudssiden, men også på efterspørgselssiden.
Der var en lang opremsning, og jeg skal ikke forholde mig til dem alle sammen, men vi er enige i nogle af dem.
Men fru Falcon var jo ikke inde på, at man helt vil fjerne vækstlofterne i amter og kommuner.
Man var heller ikke inde på, at man vil indføre sporvogne generelt i de større byer, men det er vist også en større investering, som vil skabe diskussion.
Der er med andre ord brugt rigtig mange penge på Enhedslistens liste, og vi kan ikke bruge dem alle sammen på én gang.
Der er nogle gode takter, og vi stemmer ikke imod, men vi kan heller ikke støtte det, som det ligger her.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-08:
Mystikken breder sig.
Den socialdemokratiske ordfører fremhævede lige før i et svar til mig på spørgsmålet om, hvad det var i Enhedslistens forslag, man ikke kunne støtte, at man ikke ønskede, at loftet over væksten i kommuner og amter blev fjernet, sådan at de forringelser for 2002 og 2003 kunne blive fjernet.
Men på et andet svar fra den socialdemokratiske ordfører kunne jeg forstå, at man alligevel gerne vil have fjernet det loft og de begrænsninger i kommunernes økonomi.
Det var i hvert fald det, der blev sagt.
Fra Enhedslistens side er vi meget bekymrede for, at regeringens skattestop skal finansieres via forringelser i amter og kommuner, fordi det har nogle hårrejsende konsekvenser, og jeg synes, det ville være rart at høre, hvor Socialdemokratiet står i det her, for der er i hvert fald givet to forskellige meldinger.
Ole Sohn (SF), 2003-05-08:
Jeg ved ikke, om det er stedet at tage en lille eksercits i det danske sprog, men det der med, at der kommer folk udefra og tager arbejde i Danmark, kan faktisk ikke lade sig gøre.
Vi har et begreb, der hedder arbejdstagere og arbejdsgivere.
Ingen arbejdstager kan tage noget arbejde, uden at en arbejdsgiver giver det.
Så der kommer ikke nogen til Danmark og tager arbejde fra andre.
Der er nogle arbejdsgivere, som ansætter nogen.
Det var sådan lige for at få sproget på plads.
Det egentlige spørgsmål er: Skal det forstås sådan ud fra hr. Kristian Thulesen Dahls udlægning af EU-politikken, at Dansk Folkeparti vil komme med forslag om, at danskere ikke må tage arbejde i andre EU-lande?
Det ville jo være en logisk konsekvens, når man siger, at andre EU-borgere ikke må tage arbejde i Danmark.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl give et signal om, hvor mange tusinde danskere det ville kaste ud i arbejdsløshed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Så fik vi jo slået fast, at Dansk Folkeparti mener, det er useriøst at beskæftige sig med, at der er nedskæringer for de ældre rundtomkring i kommunerne.
Det er da ellers noget af en melding at komme med fra et parti, som ellers normalt går ud og siger, at det er de ældres forsvarer.
Men så fik vi da slået det fast.
Det er åbenbart useriøst at bruge tid på at se på, hvad ens parti laver rundtomkring i kommunerne, og hvilke nedskæringer det medvirker til.
Det er da sørgeligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl mener det.
TV 2 har undersøgt Enhedslistens undersøgelse af Dansk Folkeparti og deres måde at reagere på rundtomkring i kommunerne, og TV 2 er jo ellers ikke ligefrem kendt for at være en rød tv-station, som vil lægge sig op ad Enhedslistens holdninger, tværtimod vil de nok snarere have en tendens til at synes, at hr. Kristian Thulesen Dahl er helt fantastisk.
TV 2 har fundet ud af, at det er korrekte oplysninger, der står i Enhedslistens undersøgelse.
Måske hr. Kristian Thulesen Dahl skulle bruge lidt tid på at sætte sig ned og se på, hvad hans parti laver rundtomkring i kommunerne.
Faktum er jo, at i halvdelen af de kommuner, hvor Dansk Folkeparti er repræsenteret, har man skåret ned på ældreområdet.
Det synes jeg egentlig man burde komme med en kommentar til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Så uanset hvor lang tid, man giver mig, bruger jeg ikke tiden til det, for jeg synes, det er så utrolig useriøst.
Jeg synes simpelt hen, det er en mærkelig tilgang.
Selv om der er realvækst, selv om der i en kommune bliver brugt flere penge i år på ældreområdet, end der blev sidste år, når Enhedslisten frem til, at det er en nedskæring.
Selv om de eksempler, jeg nævnte før, er med i Enhedslistens materiale som nedskæringer, hvor jeg så siger, at det ikke nødvendigvis kan tages med som en nedskæring, men at det lige så godt kan opleves af den ældre som en serviceforbedring, så anerkender Enhedslisten overhovedet ikke, at man går ind i den debat på det grundlag, og derfor bruger jeg ikke mere tid på det. Uanset om vi siger 3 uger, eller om vi siger 125 år, kan man sagtens stille det op og sige, at jeg har haft så og så lang tid til at finde en eller anden fejl.
Ja, det har jeg haft, men jeg har ikke brugt tid på det - derfor har jeg heller ikke fundet nogen fejl, men jeg har altså heller ikke fundet nogen rigtige tal - ud over det, jeg gjorde på et tidspunkt for efterhånden lang tid siden.
Med hensyn til de kommuneaftaler, der skal laves, vil vi, nøjagtig som vi har gjort det tidligere, gøre, hvad vi kan for at sikre de ældre nogle gode rammer, og det gør vi bl.a. ved at sige, at det, de offentlige udgifter kan stige med, skal hen til det offentliges kerneområder, og det er bl.a. de ældre.
Det er en stor del af vores politikgrundlag, at det går i den retning, og det vil man også se i forbindelse med de kommuneaftaler og vores påvirkning af dem den her gang.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har haft mange uger til at påvise fejl i Enhedslistens undersøgelse.
Det er endnu ikke lykkedes ham at komme med et eneste eksempel på en fejl, så vi venter stadig.
Det kan jo også være, at hr. Kristian Thulesen Dahl en dag tør tage imod udfordringen og stille op til et offentligt debatmøde og påpege de fejl, han måtte mene der er
i undersøgelsen
Men jeg mangler stadig at få svar på, om Dansk Folkeparti i de budgetaftaler, der skal indgås i kommunerne i år, igen vil lade de ældre betale prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten.
Vil man igen være med til at skære ned på ældreområdet?
Vil man, når der skal forhandles kommuneaftaler, igen være sikkerhedsnet for regeringen?
Hr. Kristian Thulesen Dahl var vidt omkring, men sagde - det
er nok meget forståeligt - ikke meget om, at Dansk Folkeparti er med til at skære ned i amter og kommuner og er med til ved skattestop med straffeaktioner og andet at sørge for, at folk bliver arbejdsløse ude i kommunerne og amterne, og at der ikke bliver leveret den velfærd, der egentlig burde leveres, og som der er behov for
Dansk Folkeparti har jo med de stramme økonomiske rammer fået strammet så meget i kommunerne, at man ikke engang kan overholde sine egne valgløfter.
I tre fjerdedele af de kommuner, hvor Dansk Folkeparti sidder, er man med til at lave nedskæringer på det sociale område.
I næsten halvdelen af kommunerne skærer man oven i købet ned på ældreområdet på trods af sine valgløfter om, at selv ikke hvis kommunekassen var tom, ville man være med til at skære på ældreområdet.
Hvad er Dansk Folkepartis svar til de mange vælgere, som troede, at når de stemte på Dansk Folkeparti, ville de få mere velfærd og bedre velfærd og ikke flere nedskæringer og flere arbejdsløse?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Jeg skal lige sige, at jeg ikke anerkender grundlaget for de påstande, der kommer fra Enhedslisten, og det ved
Enhedslisten også godt.
Billedet er langt, langt mere nuanceret end det, Enhedslisten gør det til.
Hvis det er sådan, at man i en kommune eksempelvis har planlagt at ansætte en fysioterapeut og så ikke gør det, er det så en nedskæring?
Ja, siger Enhedslisten, det tæller man med i sin undersøgelse som en nedskæring.
Det har man gjort, det er et konkret eksempel.
Hvis man i en kommune har to køkkener, der leverer mad til de ældre, og kommunen så siger, at fremover har vi ét køkken, der leverer mad til de ældre, og man måske endda går fra, at der ikke var valgfrihed før i forhold til maden, men at det er der nu, nu kan de ældre vælge mellem flere forskellige retter hver dag, men man sparer samtidig nogle penge på kommunens budget ved at lave det her, så siger Enhedslisten i sin såkaldte undersøgelse, at det er en nedskæring i forhold til de ældre.
Det er ikke sikkert, at de ældre oplever det som en nedskæring.
Sådan kan man jo jonglere med tal, og det har Enhedslisten så gjort for at lave et eller andet billede af en eller anden bestemt nedskæringspolitik.
Jeg synes ikke, det er en seriøs tilgang til det, og derfor har jeg også valgt at tage det som sådan.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
Hr. Kristian Thulesen Dahl snakker udenom og snakker udenom og snakker udenom.
Det kan jeg sådan set
godt forstå.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl mangler stadig at svare på, hvorfor Dansk Folkeparti er med til at skære ned på kommuner og amter og ude i kommuner og amter er med til at skære ned; hvorfor Dansk Folkeparti på trods af sit helt klare valgløfte om, at om så kommunekassen var tom, ville man ikke skære ned på ældreområdet, alligevel i næsten halvdelen af de kommuner, hvor man sidder, har skåret ned på ældreområdet.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har tidligere i pressen sagt, at det er magtens pris, og derfor vil jeg godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om de ældre ude i kommunerne igen i år skal betale prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten.
Skal Dansk Folkeparti ude i kommunerne igen i år skære ned på ældreområdet, fordi Dansk Folkeparti igen i år vil være regeringens sikkerhedsnet for en skarp aftale med kommuner og amter, der ikke giver plads til den fornødne pleje og omsorg for de ældre i kommunerne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Nu glæder jeg mig til at høre hr. Anders Samuelsens ordførerindlæg, for med det seneste indlæg her er der jo noget, der kunne tyde på, at der er kommet en temmelig stor sprække mellem Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Og nu er hr. Anders Samuelsens problem i forhold til skatteaftalen, at den måske ikke er finansieret godt nok, altså at man ikke hiver tilstrækkelig mange penge ind, når man giver penge ud, eller at man ikke har sparet på de offentlige budgetter.
Det er en noget anden indgangsvinkel, det må jeg erkende, i forhold til det, Socialdemokratiet har præsenteret.
Det er selvfølgelig spændende for de kommende års politiske arbejde, at der er den markante forskel i meldingerne her i dag under en så central debat som den, vi har i dag, fra de to tidligere regeringspartier.
Det, vi har søgt i forhold til skatteaftalen, har været ikke kun at se på beskæftigelseseffekten - det er fuldstændig rigtigt, det vil jeg gerne erkende heroppefra - for så skulle man jo lave skatteaftalen på en anden måde.
Vi har søgt at lave en skatteaftale, der havde et socialt sigte, der altså sikrede, at det i virkeligheden også rettede sig mod bunden i indkomstskalaen.
Der var jo forslag om noget helt andet til at starte med, som ville have en anderledes beskæftigelseseffekt, men som ville betyde, at man ville bruge de penge, man kunne bruge på skattelettelser, til de mere velstillede, end det, vi så landede på i den skatteaftale.
Ud fra de to hensyn syntes jeg, det var vigtigt også at få varetaget det andet hensyn. Hr. Anders Samuelsen
var også på banen før i forhold til det der med koblingen mellem Dansk Folkeparti og nogle politikområder.
Jeg må bare anerkende kreativiteten i spørgsmålet, for jeg synes, sådan en kobling er meget svær at lave.
Men jeg vil da gerne anerkende koblingen mellem vores indflydelse og faldende indvandring til Danmark.
Det er vi da halvstolte af, det kan jeg roligt sige.
Det har vi også gjort i de aftaler, der
er indgået.
Man kan altid diskutere, om udformningen af ældreydelsen var den mest perfekte, men den sikrede dog 420 mio. kr. - som det ender med at blive - mere i pensionisternes lommer end i statens lomme.
Man kan også diskutere udformningen af det personlige tillæg, men det sikrer trods alt 100 mio. kr. mere i pensionisternes lommer end i statens lomme.
Det er bare to konkrete eksempler på noget af det seneste, vi fik gennemført i efteråret.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-08:
tidligere, så det satser jeg meget på at han får lejlighed til at gøre om lidt.
Det er ting, hvor man har Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre med.
Men man har endnu ikke eksempler på noget, der rykker i den rigtige retning, hvor de to partier ikke er med, og hvor vi ved, at finansieringen er i orden.
Der er indgået en skattereform med Dansk Folkeparti, men den er ikke finansieret - det ved vi endnu ikke om den er, for det kræver, at alle de andre forudsætninger bliver opfyldt.
Den form for usikker økonomisk politik er det, Dansk Folkeparti står for indtil nu. Er det ikke rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti endnu ikke - sammen med regeringen - har præsteret noget sammenhængende, som kan være med til at fremme beskæftigelsen, og som er finansieret?
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Nok så mange bortforklaringer fra hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti kan ikke skjule, at den virkelighed, man oplever ude i det danske samfund, ude blandt almindelige mennesker, ikke er, at sygehusvæsenet er blevet bedre, mens Dansk Folkeparti har siddet, for samtidig med at man givet penge med den ene hånd, har man jo taget nogle med den anden. Skattestop, meget snævre kommune- og amtsaftaler, og nu en skatteaftale med regeringen gør, at man trækker penge ud af det offentlige, ud af vore sygehuse, vore skoler osv.
Derfor er det skrap kost, når Dansk Folkeparti nu siger, at de gerne vil beskytte de små sygehuse, men at det vil de andre ikke, samtidig med at man fjerner amternes mulighed for økonomisk at få det til at hænge sammen.
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har opdaget det herinde på Christiansborg, kan han blot tage til Århus Amt, hvor man i øjeblikket er i gang med endnu en stor sparerunde på grund af regeringens og Dansk Folkepartis politik.
300 mennesker inden for sygehusvæsenet i Århus Amt står til at miste deres arbejde.
Det er et direkte resultat af den politik, hr. Kristian Thulesen Dahl fører.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
De har det knap så svært i øjeblikket vil jeg sige til hr. Samuelsen, tværtimod.
Først vil jeg lige sige til fru Pernille Falcon som svar
på hendes spørgsmål fra sidste runde, at jeg ikke anerkender, at der generelt set er nedskæringer over for de ældre.
Jeg anerkender, at der er nogle kommuner, der har økonomiske vanskeligheder, og så er der nogle kommuner, der er bedre kørende.
Det, det drejer sig om, også når regeringen skal lave kommuneaftaler, er efter vores opfattelse at sikre de kommuner, der har det sværest, så de får mere at gøre godt med - noget af den øvelse, man prøvede sidste år, men i en forbedret form.
Det er der behov for, specielt fordi man har udsat en del af udligningsreformen, som ellers skulle træde i kraft den 1. januar 2004.
Hr. Nikolai Wammen nævnede mange ting, der er skåret ned på, herunder hospitalerne.
For at tage det som et eksempel: Det er jo ikke korrekt, og det ved hr. Nikolai Wammen godt. Men det er klart, at kommer man med 10 eksempler, kan man da håbe på, at der ikke rigtig er nogen, der får bidt sig fast i det ene. Men lad os tage hospitalerne.
I de par år, hvor vi har været med til at lave politik, har vi været med til at tilføre hospitalerne cirka 4 mia. kr. mere.
Der har været en vækst til hospitalerne.
I forhold til den pulje, som specielt er møntet på at få hugget af ventelisterne, har vi sagt til regeringen: Den pulje må ikke løbe tør.
Vi har presset på for det.
Det afstedkom så at regeringen - sammen med os selvfølgelig, fordi vi også er finanslovpartnere - afsatte 200 mio. kr. ekstra til den pulje, så man, allerede før forhandlingerne med amterne om næste års økonomi går i gang, har ekstra penge i den pulje, så vi kan sikre det høje niveau i bekæmpelsen af ventelister.
Nej, det, der er problemet, er, at der er nogle amter, der bruger en strukturdebat om, hvem der skal have sygehusene fremover, om amterne skal bestå, til at nedlægge små sygehuse.
Derfor har vi her i Folketinget fremsat et forslag
Det gør Socialdemokratiet.
Så det er svært at finde hoved og hale i det, der bliver sagt.
Så til fru Pernille Rosentkrantz-Theil, det er også om behovsanalysen ...
ja, så lyser lampen.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-08:
Min påstand var sådan set ikke, at der var en kobling imellem stigende arbejdsløshed og faldende indvandring.
Nej, min påstand var, at der er en kobling imellem faldende indvandring og så Dansk Folkepartis indflydelse.
Det anerkender vi fra Det Radikale Venstres side.
Vi ved godt, at det er sådan, at hvis man f.eks. får sig en udenlandsk kæreste og gerne vil have hende til Danmark og giftes med hende, kan det ikke lade sig gøre længere på grund af Dansk Folkeparti.
Det er så hvad det er.
Det er den kobling, der er.
Her har Dansk Folkeparti ingen bud på, hvordan de skal løse det problem.
Hele den periode, hvor vi havde Dansk Folkeparti uden for indflydelse, havde vi faldende arbejdsløshed.
Det er det, der er faktum i denne her sag, og Dansk Folkeparti har ingen svar.
Spørgsmålet er så: Hvor lang tid kan Dansk Folkepartis vælgere leve med, at arbejdsløsheden konstant har været stigende, siden Dansk Folkeparti kom til magten?
Kunne det tænkes, at det er derfor, Dansk Folkeparti har det lidt svært i meningsmålingerne i øjeblikket?