runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-21:
Jeg vil da i og for sig sige tak for den besvarelse, for så vil jeg sørge for, at ministeren får tilsendt et spørgsmål, således at vi kan få disse grundige vurderinger, for jeg har hele tiden ment, at kontroludvalget for det første er alt for lukket og for det andet er sammensat på en måde, der jo ikke giver alle partier mulighed for at kunne deltage og være med til at sikre, at der er betryggende forhold omkring efterretningstjenesten. Så jeg vil da gerne takke for tilsagnet, og så vil jeg give ministeren det løfte, at jeg skal sende ham et spørgsmål, så han kan få mulighed for at udarbejde den redegørelse, som han stiller i udsigt.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Det spørgsmål, hr. Keld Albrechtsen nu stiller, falder langt uden for det spørgsmål, hr. Villy Søvndal har stillet, og det kan ikke besvares uden grundige vurderinger.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-21:
Men mit bidrag er også bare at hjælpe på processen og sikre, at det også ender der, hvor vi gerne vil.
Altså noget af det, som jeg i bagklogskabens lys synes havde været rart, havde f.eks. været, om Folketingets Forsvarsudvalg eller Det Udenrigspolitiske Nævn i forbindelse med vurderingen af trusselsbilledet i Irak kunne have deltaget, have haft forsvarets efterretningsfolks officerer med på møder, hvor vi kunne udspørge, hvor vi kunne blive klar over alle de spørgsmålstegn, der, det tror jeg også forsvarsministeren medgiver, var en stor del af beslutningsgrundlaget, så vi var sikre på, at folketingsmedlemmerne havde samme adgang til oplysninger, som regeringen havde for at kunne sikre en mere kvalificeret offentlig debat.
Jeg vil spørge, om der også lå i forsvarsministerens eksempelrække, at det ville være en mulighed, at de i højere grad kunne inddrages i Folketingets arbejde, specielt i folketingsudvalgenes arbejde op til situationer, hvor det for alvor presser på.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-21:
Jeg kan forsikre hr. Keld Albrechtsen for, at det hænger fint sammen.
Nu er det jo ikke helt miljøministerens opgave at gå ind og forklare, hvorfor hr. Keld Albrechtsen ikke kan forstå det.
Hr. Keld Albrechtsen må ikke lade sig overraske af, at der er indledt forhandlinger, for det kunne hr. Keld Albrechtsen have stiftet bekendtskab med, allerede da jeg gav mit første svar på spørgsmålet, for da sluttede jeg med at sige: Med hensyn til forhandlinger om økonomisk kompensation for merindsats til opgaven vil jeg henvise til, at Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen har optaget forhandling ved Amtsrådsforeningen herom. At hr. Keld Albrechtsen så først fanger det i andet svar, har jeg forståelse for, men det kan hr. Keld Albrechtsen vel ikke bebrejde mig.
Det er nøjagtig det samme, jeg siger igen, at selvfølgelig optager vi da en forhandling, det er da de almindelige demokratiske principper.
Hvis en part mener, at den skal have kompensation, så optager vi en forhandling.
Det ville da have været mere overraskende, hvis vi havde sagt, at det ville vi ikke. Så er det, jeg siger, nøjagtig som spillereglerne er normalt, at kan man nå til enighed, så afslutter man, kan man ikke, så er det en opgave for Finansministeriet.
Nøjagtig som det er med alle andre sager, og nøjagtig som det er år efter år.
Så der er ingen ændringer.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Justitsministeren har redegjort for de regler, der gælder for min tavshedspligt i kontroludvalget.
Det følger af redegørelsen, at en ministers offentliggørelse af oplysninger om f.eks. medlemmers meningstilkendegivelse under mødet i udvalget i almindelighed vil være i strid med en ministers tavshedspligt.
Derfor vil jeg gerne understrege, at det heller ikke var det, der var tale om.
Mine udtalelser den 14. april i år tog alene sigte på det forhold, at der mig bekendt ikke var medlemmer af udvalget, som under den senere tids offentlige debat havde rejst konkrete kritikpunkter mod regeringen for dens anvendelse af informationer fra efterretningstjenesten vedrørende spørgsmålet om Iraks rådighed over masseødelæggelsesvåben.
Jeg har således ikke refereret fra mødet og dermed heller ikke gjort mig skyldig i en overtrædelse af tavshedspligten.
Det havde derfor været rigtigst af mig ikke at henvise til det omtalte forhold.
Det var bestemt ikke hensigten at referere fra mødet i kontroludvalget.
Dette meddelte jeg derfor også straks udvalget, da det blev klart for mig, at min udtalelse blev opfattet sådan.
Jeg fik brev fra hr. Jan Trøjborg og fru Anne Baastrup
Samme dag tilskrev jeg som bekendt - utvivlsomt bekendt - de to medlemmer af kontroludvalget og øvrige medlemmer om min holdning.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-21:
»Har ministeren efter egen vurdering gjort sig skyldig i noget, der er i strid med straffeloven eller anden lovgivning i forbindelse med sine udtalelser i TV 2-Nyhederne onsdag den 14. april 2004 kl. 22, og ville et medlem af det såkaldte kontroludvalg have gjort sig skyldig i noget, der er i strid med straffeloven eller anden lovgivning, hvis vedkommende havde udtalt sig på lignende måde?«
Skriftlig begrundelse
Spørgeren er naturligvis opmærksom på, at ministeren har givet en »undskyldning« til medlemmer af det såkaldte kontroludvalg for sine udtalelser den 14. april 2004 i TV2-Nyhederne.
Men det ændrer naturligvis ikke ved, at udtalelser, der kan være i strid med straffeloven eller anden lovgivning, fortsat kan være strafbare eller få anden retlig konsekvens.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
»Hvad kan ministeren oplyse om den seneste udvikling i Dan Lynge-sagen?«
Lene Espersen (KF), 2004-04-21:
Ikke overraskende har jeg nok større tillid, end fru Line Barfod har til anvendelsen af undersøgelseskommissioner til at komme til bunds i en sag, og det tror jeg altså også er tilfældet i denne her sag
, både fordi kommissoriet er meget bredt funderet, men naturligvis også, fordi det at benytte en undersøgelseskommission med de arbejdsredskaber, man har, er en af de virkningsfulde måder, hvorpå man virkelig kan komme til bunds i sagerne.
Så vil jeg sige til fru Line Barfod, at vi har jo tidligere diskuteret lige præcis den her problemstilling i Folketingssalen, og jeg finder altså ikke nogen anledning til at begynde at genoptage diskussionen på baggrund af et spørgsmål, der ikke har noget med den sag at gøre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Men undersøgelseskommissionen kan jo kun undersøge sagen fuldt ud, hvis de får oplysningerne, og når de sidder og afhører de forskellige, er det jo ikke sikkert, at de dermed bliver opmærksomme på, at der er andre, de burde afhøre rundtomkring, og det er derfor, jeg ville høre, om ministeren ikke vil opfordre til, at politifolk rundtomkring i landet, der måtte sidde inde med viden, der er relevant for kommissionen, kommer frem med det, så det ikke er journalister, der skal ud og grave historier frem, men at politiet faktisk af sig selv også viser en interesse for at få afdækket denne her sag bedst muligt, så vi ikke skal blive ved med at få nye afsløringer i medierne om, hvor vidtgående det egentlig har været med politiets godkendelse af salg af ikke bare almindelige håndvåben, men altså panserværnsraketter og lignende til rockerne midt under rockerkrigen.
Det, jeg har stillet spørgsmål til, er ikke kommissoriet, for jeg er klar over, og det har ministeren jo også tidligere lovet Folketinget, at ministeren vil sørge for, at når der kommer nye sager frem, så vil de blive sendt over til kommissionen.
Det, der undrer mig, er, at ministeren ikke selv synes, at det er ret ubehageligt for ministeren, at der sådan løbende kommer nye ting frem i medierne, ting, som ministeren åbenbart ikke er blevet underrettet om, og som man derfor heller ikke har givet videre til kommissionen.
Hvis kommissionen skal kunne udføre et fyldestgørende arbejde, skal den vel også have informationerne.
Derfor vil jeg godt høre, om ministeren på de interne linjer har meldt ud til politifolk og andre, der måtte sidde inde med viden, at det er vigtigt, at de kommer frem med det, så kommissionen kan få en fyldestgørende undersøgelse,
så f.eks. lokale politifolk, der har været ude for, at der er kommet den slags henvendelser, og pludselig opdager, at man har godkendt våbensalg osv., henvender sig med den viden, så det kan indgå i undersøgelsen.
Lene Espersen (KF), 2004-04-21:
Jeg kan sige til fru Line Barfod, at årsagen til, at der er nedsat en undersøgelseskommission, jo er, at regeringen ønsker, at man skal have en beskrivelse af det samlede begivenhedsforløb og dér have en sikkerhed for, at der så er mulighed for at få belyst alle kritisable forhold og oplysninger, som er fremkommet om, at politiet ikke skulle have taget de fornødne skridt i anledning af informationer fra Dan Lynge.
Årsagen til, at man har valgt fra min side at lave et bredt kommissorium, er jo netop, at vi meget gerne vil være dækket ind, dels i forhold til de ting, der har været fremme i pressen, dels også eventuelt i forhold til ting, som ikke har været fremme i medierne på nuværende tidspunkt, men som måtte dukke op under undersøgelseskommissionens arbejde.
Så jeg vil sige til fru Line Barfod, at jeg faktisk synes, at der i forbindelse med udarbejdelse af kommissoriet er taget højde, kan man sige, for den mere generelle problemstilling, som fru Line Barfod rejser, men jeg kan jo af gode grunde ikke stå her og forudsige, hvad fremtiden måtte bringe, jeg må blot sige, at jeg synes, kommissoriet er yderst fyldestgørende i forhold til den opgave, som kommissionen står over for.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Det glæder mig da, at også dette forhold vil indgå i kommissionens arbejde.
Man må sige, at det jo også er rimelig alvorlige ting, der kommer frem, om at politiet har fået at vide, at der er solgt kanoner til bandidosrockere midt under rockerkrigen, uden at man gør noget for at gribe ind.
Men jeg vil gerne høre ministeren: Kan vi forvente, at der kommer flere sager, at sådan med et par måneders mellemrum kommer der en ny sag frem i medierne om nye forhold, som vi så må håbe kommer med ind under kommissionen, og hvor ministeren skal til at have kontakt med kommissionen for at sikre sig, at det kommer med, eller har ministeren gjort noget for at undersøge internt, om der nu skulle være flere sager rundtomkring, som man allerede med det samme burde sende til kommissionen?
Lene Espersen (KF), 2004-04-21:
I begrundelsen for spørgsmålet er der henvist til en artikel i Ekstra Bladet den 14. april i år vedrørende Dan Lynge-sagen.
Det anføres i artiklen, at Dan Lynge i april 1995 skulle have fortalt politiet, at en bestemt navngiven person, i artiklen kaldet JF, havde solgt våben til rockergruppen Bandidos, uden at det gav politiet anledning til at afhøre JF eller på anden måde efterforske sagen med henblik på at indlede en straffesag.
Af kommissoriet for undersøgelseskommissionen vedrørende Dan Lynge-sagen fremgår det bl.a., at kommissionen har til opgave at undersøge og redegøre for det samlede begivenhedsforløb, som knytter sig til politiets samarbejde med Dan Lynge så vel i forbindelse med efterforskning og bekæmpelse af rockerkriminalitet som i andre sammenhænge.
Det fremgår endvidere, at kommissionens undersøgelse bl.a. skal omfatte de påstande om kritisable forhold, der er fremkommet i medierne, herunder om politiet ikke skulle have taget de fornødne skridt i anledning af informationer fra Dan Lynge. Det fremgår af artiklen i Ekstra Bladet, at politiet fik oplysninger om JF's virksomhed fra Dan Lynge.
Jeg finder derfor, at de forhold, der omtales i artiklen i Ekstra Bladet den 14. april, allerede er omfattet af kommissoriet for undersøgelsen af Dan Lynge-sagen.
Formanden for undersøgelseskommissionen, landsdommer Lis Sejr, har over for Justitsministeriet tilkendegivet, at hun er enig i dette.
Jeg ser på den baggrund ikke nogen grund til særskilt at rette henvendelse til undersøgelseskommissionen og anmode den om at inddrage de nævnte forhold i kommissionens arbejde.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Dan Lynge-sagen er jo en sag, vi har beskæftiget os med nogle gange, og ministeren har nedsat en undersøgelseskommission.
Allerede inden kommissionen kom i gang, viste det sig så, at der var en ny sag, der kom frem i medierne, som ministeren så måtte bede undersøgelseskommissionen om at tage med.
Nu er der så igen kommet en ny sag frem, og jeg vil høre, om ministeren vil sikre, at også denne sag indgår i undersøgelseskommissionens arbejde.
Ester Larsen (V), 2004-04-21:
Til det sidste kan jeg svare, at det ikke er nye kriterier, at der er tale om fællesbørn.
Det er kriterier, der har været praktiseret i lige så lang tid, som vi har tilbudt fertilitetsbehandling.
Med hensyn til forskelsbehandlingen så kommer den jo for alvor ind i billedet på grund af det system, som nogle amter tilbyder, hvor man siger til nogle familier, at de kan få to børn, fordi de var så heldige, at de havde overskydende æg, mens de, der ikke har overskydende æg, kun får ét barn.
Det er en forskelsbehandling, der batter.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-21:
Det kræver et meget kort svar, og så kan jeg sige: Jo, det er klart; den forundring kan jeg da også godt have, men jeg kan ikke gå decideret ind og sagsbehandle i sagen om Vejby-Tisvildes Fjernvarmes kontrakt med NESA.
Men jeg er helt sikker på, at spørgeren nok skal holde fast i denne her sag. Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2004-04-21:
Ja, men de redskaber er jo ikke sådan lige at gå til.
Det med at forlænge løbetiden på lån med 5 år betyder jo reelt, at man skal ind og have den pågældende kommune til at binde kunderne 5 år ekstra.
Der er jo ikke noget ved at forlænge lånene i 5 år, hvis kunderne springer fra efter de 20 år, som de kan. Jeg vil også godt spørge ministeren, om ikke ministeren synes, det er underligt, at NESA, lige præcis når vi her i Folketinget har bevilget en afgiftslettelse på 1,15 mio. kr.,
så kommer med kravet på 868.000 kr. og en forhøjelse af varmeprisen.
Føles det ikke lidt mærkeligt?
Er det rimeligt, at vi sidder og bevilger penge til nogle fjernvarmekunder, og så er der en anden part, der tager pengene?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-21:
Det her er jo ikke nogen nem sag.
Det ved både spørgeren og jeg.
Det er jo sådan, at vi i sin tid startede med først én hjælpepakke og så hjælpepakke nummer to, og så har vi faktisk også lavet en afgiftsændring for de små værker.
En af anbefalingerne er at forlænge lånenes løbetid med 5 år; det vil reducere den balancerede langsigtede varmeregning med knap 1.500 kr. om året for en standardforbruger med et hus på 130 m2.
Der er også andre tiltag omkring økonomien, men jeg vil blot sige, at jeg faktisk føler, at vi på en lang række områder har gjort, hvad vi magter, for at få styr på det her område fra regeringens side.
Vi er altså nede under en håndfuld, de har fået nogle redskaber, og dem må de til at tage fat i.
Arne Toft (S), 2004-04-21:
Vejby-Tisvilde Fjernvarme er et af de ti barmarksværker, vi har udtaget som de særlig hårdt ramte.
Vi har i udvalget med ministeren, og jeg vil i øvrigt gerne sige, at ministeren har gjort et stort og godt stykke arbejde her, været enige om, at prisen for at modtage varme fra et barmarksværk ikke må være væsentlig højere, end hvis man fyrer med olie.
Hvis Vejby-Tisvilde Fjernvarme taber den her sag, er ministeren så ikke enig med mig i, at vi er nødt til at gå ind og se på Vejby-Tisvilde Fjernvarme igen, for så vil de netop få en pris, der ligger væsentligt over olieprisen?
Har vi så ikke en forpligtelse til at gå ind og se på det igen, og hvis det er rigtigt, at prisen ligger væsentligt over, så kompensere de forbrugere, der er i det område?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-21:
Det er jo sådan, som det også blev oplyst, at vi faktisk fik løst tvisten mellem NESA og Vejby-Tisvilde.
Det, der så er sket, er, at NESA nu har hævet prisen, altså den pris, som Vejby-Tisvilde Fjernvarme betaler for varmen.
NESA's levering af varme til værket er reguleret af det, vi forstår ved en kommerciel varmekontrakt mellem de to parter, og værkets købspris for varme er afhængig af gasprisen og afhængig af elprisen, og det skal fremgå af den varmekontrakt, der ligger.
Arne Toft (S), 2004-04-21:
Jeg har selvfølgelig stor forståelse for, at hvis ministeren ikke kan gå ind i sagen her, så kan han selvfølgelig ikke gå ind i den.
Men jeg vil godt lige ridse en lille smule op: Den afgiftslempelse, vi reelt gav, når man begynder at regne det her ud, i december 2003, var på 135.000 kr., og det, NESA forlanger i merpris af kunderne derude, er 175.000 kr.
Siden hen er det også kommet frem, at NESA har et tilgodehavende, efter hvad de selv siger, på 868.000 kr.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvis det viser sig, at de borgere derude, som er forbrugere ved Vejby-Tisvilde Fjernvarme, ikke får medhold, når sagen kører, er ministeren så villig til at gå ind og kompensere dem?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-21:
Det er jo rigtigt, som spørgeren er inde på her, at Vejby-Tisvilde Fjernvarme køber deres varme fra NESA's lokale kraft-varme-værk, og som det også har været nævnt af spørgeren, har der været en tvist om, hvorvidt afgiftsnedsættelsen skulle komme varmeforbrugerne eller kraft-varme-værket til gode.
Problemet er løst, og afgiftslettelsen går ubeskåret til Vejby-Tisvildes varmeforbrugere.
Så har vi et nyt problem, som hr. Arne Toft også kommer ind på, og det er, at NESA og Vejby-Tisvilde Fjernvarme er uenige om andre forhold med betydning for varmeprisen.
Det er altså Energitilsynets og ikke ministerens kompetenceområde.
Der er ikke lovmæssig hjemmel til at bevilge statslige midler til dækning af den merudgift.
Det er altså en kompetence, en tvist, der ligger imellem NESA og Vejby-Tisvilde, og den skal afgøres af Energitilsynet.
Arne Toft (S), 2004-04-21:
Det er jo en tilbagevendende sag angående barmarksværker.
Vi endte et virkelig positivt sted, sidst vi behandlede sagen; det var om fjernvarmeværket i Vejby-Tisvilde, som ejer ledningsnettet, og hvor NESA ejer værket.
Der blev det slået fast også takket være ministeren, at de penge, vi giver til at lette forbrugerne, selvfølgelig går til forbrugerne.
Det, der så er sket siden hen, er, at NESA er kommet med en henvendelse til Vejby-Tisvilde Fjernvarme og vil have nogle af pengene.
Det viser sig nu, at de penge, NESA vil have, overstiger det beløb, vi har givet.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
I forlængelse af det foregående vil jeg godt høre, når nu det kommer frem, at der er solgt de her kanoner og raketter osv. til rockergrupper, om ministeren dels har gjort noget for at sikre sig, at Bandidosrockerne, som er omtalt her, ikke længere er i besiddelse af de pågældende våben, dels hvad ministeren vil gøre for at sikre sig, at man ikke fremover fra politiets side bare ser på, at der sker salg af våben til rockergrupper eller andre.
Lene Espersen (KF), 2004-04-21:
Jeg må sige til fru Line Barfod, at en af fordelene ved at have en undersøgelseskommission jo er, at man får en mulighed for uvildigt at komme til bunds i en sag.
Jeg må sige til fru Line Barfod, at jeg tilhører ikke de personer i Danmark, der åbenbart som fru Line Barfod før undersøgelseskommissionen har færdiggjort sit arbejde og der er et grundlag at forholde sig til, begynder at drage meget håndfaste konklusioner af det arbejde, som forestår i kommissionen.
Man må naturligvis afvente undersøgelseskommissionens arbejde, før man kan begynder i offentligheden at drage konklusioner angående de påstande, som har været fremført i diverse medier.
Jeg vil også sige til fru Line Barfod, at undersøgelseskommissionen er i fuld gang med arbejdet, og at man har indledt de afhøringer, som gennemføres som led i kommissionens arbejde.
Der vil jeg også godt understrege over for fru Line Barfod, at jeg selvfølgelig har fuld respekt for, at det arbejde bliver færdiggjort, og så må man jo, når kommissionen er færdig med arbejdet, forholde sig til de konklusioner, som måtte drages i den sag.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Jeg tror, ministeren taler i en anden retning, end jeg gør.
Ministeren taler i forhold til undersøgelseskommissionens konklusioner, men undersøgelseskommissionens arbejde er netop kun bagudrettet.
Undersøgelseskommissionen skal i forhold til Dan Lynge undersøge, om der er begået noget forkert, og om der er nogen, der skal stilles til ansvar.
Det, jeg stiller spørgsmål til ministeren om, er fremadrettet.
Det har sådan set ikke noget
med kommissionen at gøre, for den er ikke blevet bedt om at komme med forslag til, om der skal laves ændringer.
Den skal kun se på, om nogen kan drages til ansvar.
Det, jeg så spørger ministeren om, er: Har ministeren taget nogen initiativer, eller planlægger ministeren at tage nogen initiativer for at sikre, at noget tilsvarende ikke kan ske igen?
Lene Espersen (KF), 2004-04-21:
Jeg har meget svært ved at se, hvad det var for initiativer, der skulle tages på nuværende tidspunkt.
Godt nok anerkender fru Line Barfod, at der nu er nedsat en undersøgelseskommission, som skal sikre, at sagerne bliver belyst til bunds.
Men så siger fru Line Barfod, at uanset det skal vi tage de påstande, som har været fremme, og som danner grundlag for undersøgelseskommissionens arbejde, som faktuelle, korrekte påstande, og derfor må ministeren allerede nu foretage handlinger.
Det er da en mærkelig måde at argumentere på.
Jeg har vanskeligt ved at forholde mig til, præcis hvad fru Line Barfod mener at jeg som minister på grundlag af et kommissionsarbejde, som allerede er i gang, og som ikke er afsluttet, skulle foretage mig.
Jeg vil sige til hr. Aage Frandsen omkring den første del af hr. Aage Frandsens meningstilkendegivelse, at jeg medgiver, at det kan være vanskeligt at lytte sig frem til ting, når man står i en Folketingssal og ordene falder hurtigt.
Men jeg mener ikke, at hr. Aage Frandsens udlægning af den besvarelse, jeg er kommet med, er den rigtige udlægning af den, og derfor vil jeg gerne gentage, at Forsvarsministeriet har præciseret forsvarsministerens udtalelser i TV 2 om - og så citerer jeg - at nogle af medlemmerne i kontroludvalget, der har rejst spørgsmål om, at regeringen ikke har håndteret informationerne fuldstændig korrekt, alene tog sigte på det forhold, at der ministeren bekendt ikke var medlemmer af udvalget, som under den senere tids offentlige debat havde rejst konkrete kritikpunkter mod regeringen for dens anvendelse af informationer fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er ikke præcis det samme som det, hr. Aage Frandsen her redegjorde for.
Det skyldes jo, at der er medlemmer af Folketinget, der har stillet spørgsmål.
Men hertil kommer selvfølgelig også, som hr. Aage Frandsen sådan indirekte gerne vil spørge om her til sidst i spørgsmålet, at det jo i vores parlamentariske system er Folketinget, der behandler forhold, som efter Folketingets opfattelse vedrører ministres ansvar i forbindelse med deres embedsførelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-21:
Jeg håber ikke, at den her praksis bliver anvendt for meget i byretten, for det, vi er endt med, er jo, at forsvarsministeren siger, at det alene sigtede på, at de pågældende udvalgsmedlemmer ikke havde ytret sig i offentligheden, hvad de jo ikke må, for så er det jo i strid med straffeloven.
Det betyder jo sådan set, at man altid i fremtiden kan sige: Jamen de har jo ikke ytret sig i offentligheden.
Nej, heldigvis.
Jeg kan betro justitsministeren, at vores repræsentant aldrig vil gøre det, og derfor håber jeg ikke, hvis der kommer en tilsvarende situation, at man i den grad tager det for gode varer.
Den ville ikke holde i byretten.
Så har jeg lige et sidste spørgsmål, som ministeren