runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2000-05-05:
Ja, det var jo lidt kedeligt.
Hr. Niels Bloch Jespersen fortæller heroppefra lidt om, at vi ikke skal koncentrere os så meget om fremtiden, men hvis hr. Niels Bloch Jespersen har læst de her beslutningsforslag, så er det netop fremtiden, vi fra forslagsstillernes side også koncentrerer os om.
Det er netop, at hvis der skulle ske det, der faktisk allerede er sket i dag -
at man først siger nej til at udvide bræmmerne, og derefter så vil man udvide dem - så er muligheden lagt ind og kan bruges i fremtidig lovgivning. Det med fremtiden forstår jeg måske godt lidt i forhold til det, som måske hr. Kim Andersen også sagde.
Han interesserede sig meget for fremtiden, og det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Men jeg forstår egentlig godt lidt, at hr. Niels Bloch Jespersen ikke interesserer sig så meget for fremtiden, for det skulle jo gerne være en borgerlig regering, der fremover interesserer sig for fremtiden.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-05-05:
Det er meget kedeligt, at den socialdemokratiske ordfører ikke ville tale om fremtiden, for det er det, det drejer sig om.
Selvfølgelig skal dem, det går ud over, også have en kompensation for det, der er sket.
Men de mennesker venter lige bestemt på: Hvad vil Socialdemokratiet i fremtiden?
Hvis man laver yderligere indskrænkninger, vil Socialdemokratiet så kompensere?
Det må være et svar, som den socialdemokratiske ordfører kan give.
Det kan ikke være rigtigt, at Socialdemokratiet ikke vil tale om fremtiden, men kun om, hvad der er sket.
Niels Bloch Jespersen (S), 2000-05-05:
Jeg tror kun, det er fjerde gang.
Fremtiden må vi løse, når der kommer nye forslag.
Selvfølgelig kan jeg ikke sige, om man vil begynde at lave foranstaltninger i landbruget, som gør, at man skal udvide den bræmme yderligere.
Om der så skal gives kompensation eller ej, det kommer fuldstændig an på, i hvilken sammenhæng det vil ske.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-05:
Det ser vi da som et positivt tegn.
Jeg synes nu nok, at jeg hører nogle andre toner nu, men jeg har to spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Kim Andersen.
Jeg har læst i Kristeligt Folkepartis bemærkninger, at det nok er, fordi påstanden er galt formuleret i teksterne.
Det var det første spørgsmål.
Den køber jeg ikke, og hvis nogen ønsker det, så kunne de jo i øvrigt anlægge sagen igen, hvis de mener, den kan vindes.
Det næste, jeg gerne vil spørge om, er: Venstre siger, at landbrugerne er de fremmeste vogtere af naturen.
Kan hr. Kim Andersen så forklare mig, hvordan Venstre, der jo i meget vidt omfang herinde repræsenterer landbruget, må vi sige, selv om andre gerne vil gøre dem rangen stridig, så vil indrette det system her?
Niels Bloch Jespersen (S), 2000-05-05:
Ja, hr. Kim Andersen er rystet i sin grundvold, så vidt jeg kunne høre.
Er det over grundlovens definition af ejendomsbegrebet, eller er det Højesteret, hr. Kim Andersen er rystet over?
Kim Andersen (V), 2000-05-05:
Til fru Vibeke Peschardt vil jeg gerne sige, som jeg også sagde i mit indlæg, at vi naturligvis respekterer Højesterets afgørelse.
Men derfor behøver man jo ikke at være enig i den, og specielt ikke, når man læser præmisserne, og de er faktisk i forhold til domsudskriften korrekt gengivet i beslutningsforslagets bemærkninger.
Og jeg citerer endnu en gang: »Højesteret har i en dom af 21. september 1998 stadfæstet Østre Landsrets dom af 18. oktober 1996 om, at en dyrkningsfri bræmme på 2 meter indebærer indgreb af en så ringe intensitet, at det ikke generelt er et ekspropriativt indgreb«. Ja, men det må vi da undre os over.
Og vi er ikke enige i det, når man tænker på, hvad der i øvrigt udbetales erstatninger og kompensationer for i det her land. Så spørger hr. Bloch Jespersen om grundloven og Højesteret.
Jamen vi respekterer og anerkender grundloven.
Vi tror på de værdier og normer, som den sætter op for samfundet, for samfundslivet og for ejendomsretten.
Vi respekterer også Højesteret, men det er ikke det samme, som at vi i enhver henseende er enig i de afgørelser, der kommer.
Det er det, vi forsøger at skabe i dag, og hvis ikke det lykkes i dag, så vil det ske på et senere tidspunkt.
Hr. Christian H. Hansen vil jeg meget gerne svare.
Det har jeg ikke tid til nu, men det får jeg nok lejlighed til senere.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-05:
Jeg vil bare gerne sige tak for hr. Kim Andersens fulde og hele og varme tilslutning til vores initiativ.
Jeg må indrømme, at jeg slet ikke vidste, at hr. Kim Andersen var så flot en folketaler.
Det var virkelig noget, der ville gøre sig på Skamlingsbanken eller sådan et sted eller Himmelbjerget eller et andet fint sted.
Og så er vi jo politikere.
Jeg kan alligevel ikke lade være med at drille en lille smule.
Men også da man lavede de dyrkningsfri bræmmer i 1992. Dér ved jeg godt, at der var et politisk spil, og at der var noget, der gik galt; jeg kender det jo alt sammen.
Jeg takker hjerteligt.
Anni Svanholt (SF), 2000-05-05:
Ja, man må jo sige, at hr. Kim Andersen talte meget engageret og svingede sig
højt op
Men jeg vil gerne spørge hr. Kim Andersen, som taler om, at der er skabt ondt blod med gennemførelsen af de 2 meter bræmmer: Er det ikke et problem efter Venstres opfattelse, at landbruget får et så dårligt omdømme ved, at man faktisk ikke efterlever en lov, som trådte i kraft den 1. juli 1992?
Og man kan jo naturligvis kun få den opfattelse her, at hvis der så skal gives kompensation, og måske nogle kunne overveje at give den med tilbagevirkende kraft, så virker det jo, som om at man, når man overtræder loven, så kan blive belønnet.
Vil Venstre gå så langt, at man vil sige, at hvis man kan konstatere, at loven ikke er overholdt, så skal man efterfølgende belønnes?
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-05:
Men så vil jeg gerne have at vide, hvad det indebærer at være vogter af naturen.
Det er det ene.
Det andet er spørgsmålet om ejendomsretten og dens rækkevidde.
Mener man, at man skal have ret til at forurene helt ned til kineserne?
Hvor langt går retten til at forurene uden for ejendomsretten?
Til og med kineserne eller hvem?
Kim Andersen (V), 2000-05-05:
Jeg kvitterer og takker hjerteligt hr. Ole M. Nielsen.
Det havde tjent hr. Ole M. Nielsen, hvis hans erindring havde været lidt klarere.
Han ville også have vidst, at vi stred som brage jægere bl.a. ved vores daværende ordfører, fru Hanne Severinsen, for at få indført kompensation for bræmmerne.
Og det kan hr. Ole M. Nielsen forvisse sig om ved også at læse, hvad hans egen ordfører, hr. Knud Glønborg, dengang replicerede. Så vil jeg gerne sige til fru Svanholt: Altså jeg forstår ikke rigtig, hvad det er, fru Svanholt taler om. Selvfølgelig skal loven overholdes.
Jeg ved ikke, hvor det er, den ikke er overholdt.
Jeg ved derimod, at der er nogle amter, der har svært ved at give et tilpas klart billede af, hvad det er for nogle grænser, landbruget skal overholde, hvad det er for nogle vandløb, der udpeges som pligtige.
Jeg synes i og for sig, det er et problem for landmændene, at de ikke kan få klar besked.
Og hr. Søren Kolstrup er tilbage i den bedste koldkrigeriske marxistiske retorik.
Det kan jeg næppe nå at gå ret meget ind i, men jeg vil gerne sige, at der er ingen tvivl om, at landbruget kender naturens kredsløb.
Landmændene lever af naturen og har en egen interesse i at behandle den varsomt og godt.
Og det er selvfølgelig sådan, at forurenerne skal betale for forurening, men det er der jo ikke tale om her.
Der er tale om landmandskab, der er udøvet efter gældende lovgivning og god landbrugsmæssig praksis.
At man så har omdefineret nogle regler og opsætter nye mål fra samfundets side er helt i orden, men det gør ikke, at man skal komme med pegefingeren og sige æh, bæh, bussemand! til landbruget med tilbagevirkende kraft.
Det er der overhovedet ikke grundlag for.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-05:
Historieskrivning er jo vigtig.
Sagen er, at Venstre ikke støttede Kristeligt Folkepartis ændringsforslag om en kompensation, da Kristeligt Folkeparti fremsatte det ændringsforslag i en tillægsbetænkning efter anden behandling.
Og det er der sikkert mange gode grunde til.
Den anden sandhed er jo så også, at Venstre jo fik nedsat det samlede antal kilometer vandløb, der skulle være bræmmer ved, sådan at det kun blev de her naturlige og højt målsatte.
Og det var for så vidt jo også en sejr på det tidspunkt.
Det havde jo nok egentlig været bedre, at det havde været alle 50.000-60.000 km vandløb, og at der så havde været kompensation for bræmmer ved dem alle sammen.
Det ville også have været bedre for miljøet.
Det er bagklogskab, men det var nok sådan, det skulle have været lavet.
Anni Svanholt (SF), 2000-05-05:
Jeg kan forstå, at hr. Kim Andersen stiller sig tvivlende over for, om denne her lov bliver overholdt eller ikke overholdt og, jeg vil nærmest sige, giver indtryk af, at den bliver overholdt.
Så kan jeg oplyse hr. Kim Andersen om, at f.eks. står
jeg her med et udklip fra en avis, Århus Stiftstidende fra den 5. marts 2000, hvor der står her, at mere end hver tredje overtrådte vandløbsloven i Galten Kommune, og sådanne historier er altså kommet så sent som her i år.
Jeg kan også oplyse hr. Kim Andersen om et svar fra miljø- og energiministeren, der siger: »Jeg finder endnu ikke, at amternes og kommunernes tilsyn med overholdelse af 2 meter dyrkningsfrie bræmmer langs vandløb og søer er tilfredsstillende.« Der finder altså fortsat ret omfattende overtrædelser sted, men det virker, som om hr. Kim Andersen bagatelliserer det og ikke er optaget af, at retshåndhævelsen skal understreges, og at det også af hensyn til landbrugets omdømme er vigtigt, at reglerne overholdes.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-05:
Det var jo et interessant svar, hr. Kim Andersen kom med til undertegnede.
Hr. Kim Andersen sagde ganske fromt: Jamen selvfølgelig er Venstre da enige i det princip, der hedder, at forureneren betaler.
Selvfølgelig er vi det.
Der er ét erhverv, hvor det ikke må gælde, og det er et grundprincip.
Det må ikke gælde for dansk landbrug, her skal der derimod lyde et andet kodeord: Kompensation og atter kompensation.
Og hvis man så kommer lidt tæt på erhvervet og nævner princippet om, at forureneren betaler, lyder kravet om kompensation, så jeg kan ikke få det til at hænge sammen.
Så vidt jeg kan se, er der ved at blive opbygget en vældig skizofreni i hr. Kim Andersens væsen.
Men jeg vil gerne redde hr. Kim Andersen ud af den skizofreni, f.eks. ved at gøre opmærksom på, hvordan man kan bruge forureneren betaler-princippet og dermed undgå dette administrative indgreb.
Kim Andersen (V), 2000-05-05:
Nu skal Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Ole M. Nielsen, altså ikke lade helligheden stige sig til hovedet.
Kendsgerningen er jo, at Kristeligt Folkeparti forud for lovens indførelse i 1992 i virkeligheden kæmpede for 6 meter bræmmer, mens Venstre derimod fik reduceret de oprindelige 60.000 km, der skulle udlægges til bræmmer, til 30.000 km.
Vi sloges for kompensation for rådighedsindskrænkningen, og vi arbejdede efterfølgende for, at man i EU kunne få de udlagte bræmmer inddraget i det udlagte brakareal og dermed få brakstøtte.
Det er facts i den sag, må jeg sige til hr. Ole
M. Nielsen.
Fru Anni Svanholt står med nogle avisudklip og snakker om landbrugets omdømme.
Jamen ud over avisudklip kan jeg altså henvise til, at landmænd, der ringer til de amtskommunale kontorer, simpelt hen ikke kan få et vide, om deres åer, søer og bække er udlagt til at skulle have bræmmer omkring sig.
Man kan ikke få at vide, hvor der skal måles fra, man kan ikke få at vide, om vandløbet er klassificeret efter den ene eller den anden målsætning, og man kan ikke engang få at vide, når ens vandløb, å eller bæk, er ved at blive undersøgt med henblik på en opklassificering.
Jeg ved ikke, hvem det er, der har brug for at få omdømmet pudset af, så det kan blive troværdigt.
Hr. Søren Kolstrup svinger sig som sædvanlig op i retorikken og snakker om, hvilke principper der gælder for landbruget.
Jamen Venstres princip er altså, at det er forureneren, der betaler, men det er ikke den diskussion, vi har her, så jeg ved egentlig ikke, hvem der er skizofren.
Det er helt klart, at er der nogle, der har forurenet og brudt lovgivningen, også i landbruget, skal de naturligvis retsforfølges. Men det er der ikke tale om her.
Der er ikke tale om forurening, der er tale om, at et erhverv har udøvet sin brugsret efter bedste landbrugsmæssige skik og efter gældende lovgivning.
Det er svaret, og hvis hr. Søren Kolstrup bliver skizofren over det, tror jeg ærlig talt ikke, der er meget at gøre ved det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-05:
Ja, det er helt korrekt, at Kristeligt Folkeparti var inde på 6 meter bræmmer, men det skulle være med kompensation.
Det var Kristeligt Folkepartis holdning.
Kim Andersen (V), 2000-05-05:
Tak for det.
Jeg skal bestræbe mig på at overholde taletiden, hr. formand.
Fru Vibeke Peschardt kan ikke støtte beslutningsforslag nr. B 126, som taler om at skabe ensartede retningslinjer og regelsæt i administrationen, som landbruget kan forholde sig til.
Fru Vibeke Peschardt finder det bureaukratisk og besværligt.
Ja, det er dog forunderlig tale at skulle høre fra Det Radikale Venstre, et regeringsparti.
Ensartede retningslinjer, klare administrative afgrænsninger finder Det Radikale Venstre bureaukratisk og besværligt.
fru Peschardt ikke, at landbruget måtte føle om alle de regler, som man kræver skal overholdes, men som man ikke kan få klar besked om og eller få defineret?
Jeg spørger bare.
Det Radikale Venstre bryster sig jo meget af at være værner af retssamfundet, af ret og rimelighed, af bredt samarbejde, af det samarbejdende folkestyre.
Var der ikke en sag her, hvor man kunne prøve at skabe lidt bredt samarbejde om retfærdigheden, eller er det kun snak, og er bredt samarbejde dækket, når Det Radikale Venstre er involveret?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-05:
Det kan være, vi skal studere lovforslaget lidt bedre.
Men sådan som jeg forstår ordningen, er det pågældende boligselskabs afdelinger solidariske inden for kommunen, og det synes jeg faktisk er et fint princip i den aftale, man har lavet.
Christian H. Hansen (DF), 2000-05-05:
Det Radikale Venstre har som regel meget stærke bånd til Socialdemokratiet.
Derfor synes jeg, at det kunne være interessant at høre, om de Radikale går ind for, at de dyrkningsfri bræmmer fremover skal udvides, eller om man mener, at det er godt, som det er i dag.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-05:
Københavns Kommune er på mange måder blevet presset og har på mange måder også en stor gæld, så jeg kan godt forstå Københavns Kommune, hvis man vil kvie sig lidt ved at sælge ud af de værdier, man trods alt har, og også gerne vil sikre sig, at man får de penge ind.
Og at man så nu har fundet en løsning, synes jeg både er til hæder for Københavns Kommune og boligselskaberne.
Jeg ved i hvert fald, at fra slutningen af 1970'erne har ejerne klart fået besked om, at det her var en virkelighed, som de altså skulle tage alvorligt.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-05:
Jeg kan da udmærket forstå nogle af Enhedslistens problemer, men jeg synes, at det er lidt svært at blande Københavns Kommunes budgetproblemer ind på den måde.
Det, der er virkeligheden her, som vi skal tage stilling til, og som er vores afgørelse, er: Hvad vil vi gøre?
Vil vi hjælpe det her på vej?
Men jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, som jeg forstod også havde nogle overvejelser: Det er ikke engang nok at spørge den nuværende overborgmester, for det, vi rent faktisk laver her, er en ordning, som også sikrer os mod andre overborgmestre og måske endnu værre overborgmestre, hvis hr. Keld Albrechtsen kan forestille sig det.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-05:
Som hr. Keld Albrechtsen sagde, er det med pistolen for brystet, og det har vi jo også følt i CD.
Det er jo ikke et
forslag, vi elsker, men det er altså et forslag, hvor man ligesom må gå ind og sige: Hvad gør vi i den nuværende situation?
Og derfor håber jeg da, at hr. Keld Albrechtsen som følge af den aftale, han har haft med overborgmesteren, da i hvert fald står ved det, der står i lovforslaget, inden vi skal stemme for det.
Borgmesteren skal vel ikke rende og sjatte pengene væk til noget pjat.
Han skal vel leve op til loven.
Et par sider længere henne står der jo også, at Københavns Kommune har fået en anvisningsret til 600-800 lejligheder.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-05:
Jo, men jeg tror desværre, at det er fuldstændig korrekt, hvad der står om pengene i lovforslaget.
Det er sådan set lige netop det, der er problemet.
Det har Enhedslistens gruppe i borgerrepræsentationen og overborgmesteren altså ikke kunnet blive enige om, fordi pengene bl.a. anvendes til afvikling af kommunens gæld, og dér har jeg forstået det sådan, at overborgmesteren er helt ubevægelig i det spørgsmål.
Så det er beklageligvis sådan, at det, der står i lovforslagets tekstbemærkninger, er korrekt.
Det er sådan set det, der er problemet. Så vil jeg blot sige, at vi da vil håbe, at det inden tredje behandling kan lykkes at bløde op på det her.
Det er CD vel for så vidt ikke meget uenig med Enhedslisten i.
Jeg lagde jo mærke til hele den første indledende del af fru Annie Lunde Hansens tale, som jo også var en erkendelse af, at her er noget, som principielt ikke er helt i top, for nu at sige det mildt.
Men jeg håber da, at positionerne kan flyttes inden tredje behandling.
Jeg synes bare ikke, at det ser særlig lyst ud, det må jeg indrømme.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-05:
Ja, nu hører man jo fra forskellige ministerier, at der er blevet stemt for nogle lovforslag, hvor det økonomiske ikke har været helt korrekt. Det vil jeg som ordfører ikke ud i én gang til, hvis det viser sig fra et andet ministerium at være sådan.
Derfor vil jeg nu godt tillade mig, når ministeren engang skal svare, at spørge, om der ikke står i den betingede aftale, som ifølge lovforslaget indgås mellem boligorganisationerne, Kommunernes Landsforening og borgerrepræsentationen, hvad pengene skal bruges til.
For nu vil jeg altså vide det, så jeg ikke kommer galt af sted i så sen en alder.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-05:
Man må jo sige, at de, der sad i Københavns Borgerrepræsentation for sådan en 100 år siden, var ganske smarte.
De havde sans for købmandskab, og så kan man jo også sige, at de alle, og det gælder både den almennyttige sektor, de private udlejningsejendomme og alle private grundejere, har kendt til vilkårene.
Man kan vel nok spørge, hvor meget
man har tænkt over det, når man har handlet.
Man har sikkert troet, at den situation, hvor København vil bruge den ret, den har sikret sig, vel aldrig indtræffer.
Den situation er altså indtruffet, og det betyder jo efter min vurdering, at der er tre parter, som kommer i en situation, som de principielt burde have været klar over, men som de i virkelighedens verden næppe har tænkt meget over, og derfor er det kommet som en ubehagelig overraskelse.
Der er det mit udgangspunkt, at hvad enten vi taler om den almennyttige sektor, eller vi taler om nogle, som ejer nogle store eller små udlejningsejendomme, eller dem, der har en lille parcel, så må de behandles lige.
Det vil sige, at når de forhandler med kommunen, kan jeg udmærket forstå, at de kan forhandle sig til en rabat mod, at kommunen får noget igen.
Det synes jeg må blive en afgørelse i enkeltsager.
Så kan der være nogle, der står samlet, som står stærkt; well, de må forhandle og finde en ordning.
Men er det så statens opgave at udøve en form for sikkerhedsnet under én gruppering?
Det synes jeg principielt ikke, og sådan som jeg hørte SF's ordfører, var der jo også en bemærkning, eller hørte jeg galt, om, at ideelt set burde den almennyttige sektor solidarisk hjælpe.
Her handler det jo om et lån.
Der synes jeg, at den rigtige holdning vil være, at den almennyttige sektor spænder et sikkerhedsnet under de afdelinger i København, som er i en vanskelig situation, sådan at det er sektoren som sådan, der låner, frem for at staten låner.
Så kan vi bore i, under hvilke vilkår osv., hvor meget støtteelementet er.
Det står mig ikke helt klart.
Der er også nogle svar, vi ikke har fået endnu.
Men det, at staten understøtter én del, mens andre dele må afholde hele udgiften selv, synes jeg principielt ikke er rigtigt, og det er baggrunden for mine mange spørgsmål og min skepsis over for dette forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-05:
Men jeg synes godt nok, at hr. Kofod-Svendsens argumenter er de mest besynderlige, for hr. Kofod-Svendsen kan vel ikke mene, det er rimeligt, at nogle lejere i f.eks. Brønderslev, som ikke på noget tidspunkt har haft noget med sagen at gøre, via Boligselskabernes Landsbyggefond tvinges til at betale til afvikling af Københavns Kommunes gæld.
De har aldrig haft fordel af værdistigninger, men nu kommer man så og kræver en huslejestigning af dem på grund af værdistigninger, som de ikke kan udnytte.
Jeg synes ikke, det hænger sammen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-05:
Her er en stor almennyttig sektor, som vi har postet milliarder af offentlige kroner i for at få den etableret, og kunne man så ikke forestille sig, at man i nogle afdelinger, hvor man er ved at have betalt lånene ud, udviste solidaritet?
Men det ligger åbenbart helt uden for hr. Albrechtsens tankebane, og det tager jeg så blot til efterretning.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-05:
Hr. Kofod-Svendsen har ret i, at det ligger i den almene sektors idégrundlag, at man rykker hinanden til undsætning, hvis der sker ulykker, og det har man også valgt at gøre i denne sammenhæng.
Men det skal altså ses på baggrund af, at man bliver sat i en tvangssituation, også Boligselskabernes Landsbyggefond, fordi man får sat pistolen for brystet, og jeg vil fastholde, at det ikke kan være rimeligt, hvis vi gennem lovgivning her i Folketinget bestemmer, at en lejer i en almen bolig i Brønderslev har en særlig forpligtelse til at løse problemet med Københavns Kommunes gæld.
Det er simpelt hen for langt ude.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-05:
Jeg sagde ikke ét ord om, at Folketinget skulle bestemme.
Jeg troede bare, at sektoren havde så megen indbyrdes solidaritet, at de stærke gerne ville hjælpe de svage, men jeg forstår, at sådan tænker hr. Keld Albrechtsen ikke, og det må jeg så blot tage til efterretning.
Kim Andersen (V), 2000-05-05:
I Venstre har vi det altså sådan, at vi en gang imellem kan have lyst til at lade fortiden hvile, men fremtiden bryder vi os ikke om at lade hvile.
Den vil vi gerne have lov til at præge.
Og i denne her sammenhæng drejer det sig altså om bræmmerne.
Om det er i relation til pesticidhandlingsplanen, vandløbslov, eller hvad hr. Niels Bloch Jespersen kan finde ud af at sammenligne det med, er i og for sig ret ligegyldigt for landmændene, der i fremtiden skal leve af at dyrke deres jord.
Det, det drejer sig om, er, om Socialdemokratiet vil finde ud af, om man i fremtiden er indstillet på at udvide bræmmerne med x antal meter.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-05:
Så må jeg faktisk sige, at jeg er lidt mere vidsynet i min tænkning.
Jeg mener godt, man kan overskride kommunegrænser, altså udvise en landsdækkende solidaritet, og det synes jeg også SF kan i andre sammenhænge, så lad os se under udvalgsarbejdet, om vi måske kan komme frem til at overskride nogle grænser. Det ville kun være fornøjeligt.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-05-05:
Om forslaget så er rummeligt nok, vil vi se på under
udvalgsarbejdet
Men vi er altså positivt indstillet, dog med det forbehold, at vi vil komme med ændringsforslag, så alle relevante boligtyper kommer ind under forslaget, hvis det er rigtigt, og hvis der er behov for det.
Men vi vil gå positivt ind
i forhandlingerne.