Bent Bøgsted (DF), 2003-03-27:
Det er anden fase af »Flere i arbejde«, vi skal tale om i dag.
Det indeholder som bekendt flere elementer.
Det første er styringen af den aktive beskæftigelsesindsats.
Det fastsættes, at det fortsat er AF, kommuner og amtskommuner, der har ansvaret for beskæftigelsesindsatsen.
Det fastlægges også, at de har pligt til at påse, at andre aktører efterlever bestemmelserne.
Det fastsættes endvidere, at Landsarbejdsrådet og Det Sociale Råd lægges sammen til et nyt råd, Beskæftigelsesrådet.
Det får til opgave ud over det hidtidige
at være rådgivende over for beskæftigelsesministeren vedrørende beskæftigelsespolitikken.
Der skabes et mere rimeligt forhold imellem det rådighedsbeløb, som kontanthjælpsmodtagere har, og det rådighedsbeløb, som en arbejder på lavtlønsområdet har.
Det er ikke rimeligt, at der ikke har været fordele ved at gå på arbejde.
Derfor lægges der nu loft over, hvad man kan modtage på kontanthjælp afhængigt af, om man er gift, samlevende, forsørger eller enlig.
De ydelser, der indgår under loftet, er kontanthjælp, særlig støtte efter § 34 og boligstøtte.
Loftet træder i kraft efter 6 måneder på kontanthjælp.
Det drejer sig om en nedsættelse af kontanthjælpen på 500 kr. om måneden, og for de samlede ydelser er der lagt et loft på 2.580 kr. om måneden for gifte og 1.290 kr. for enlige og samlevende.
Det er meningen, at unge under 25 år skal påbegynde og gennemføre en uddannelse på ordinære vilkår.
Derfor koordineres satserne til unge med SU-satserne.
Det er desværre sådan, at det nemt kan blive en sovepude for de unge, hvis de får for høje ydelser, uden at de skal yde noget til gengæld.
Det er ikke rimeligt, og gør vi ikke noget, kan vi nemt risikere, at vi får en ny tabt generation.
Det er faktisk det, vi ser i dag hos dem, der er omkring 40 år i dag.
Mange af dem fik lov at gå, fra de var 17-18 år, og så har de gået på kontanthjælp lige siden, uden
at de har fået et spark til at komme i gang.
Det er det, vi gerne vil gøre her.
Som en sikkerhed for unge, der ikke kan tage en uddannelse eller ikke har en reel mulighed for at tage arbejde,
ydes der et behovsbestemt tillæg, så de ikke uforskyldt kommer i klemme.
Og unge, der er forsørgere, er også undtaget, og de vil stadig væk få kontanthjælp som forsørgere.
I lov om aktiv beskæftigelsesindsats samles bestemmelserne om tilbud til forsikrede og tilbud til personer, der får hjælp efter lov om aktiv socialpolitik, i én lov.
Det betyder, at alle ledige bliver omfattet af et individuelt kontaktforløb minimum hver tredje ydelsesmåned, og der sættes øget fokus på jobsøgning og jobformidling.
Det får også den betydning, at det ved henvendelse på AF skal være slut med, at man får at vide, at man kan gå hen
at se, om der er ledige job på opslagstavlen
De ansatte rådgivere på AF kommer til at yde en anden arbejdsindsats, end de gør i dag.
De, der har prøvet at komme på en arbejdsformidling, ved, at når man kommer derhen, henvender man sig ved skranken, og så får man at vide: Du kan udfylde den blanket her, og så kan du gå hen til tavlen og se, om der er et job.
Det er det, vi gerne skulle have stoppet, og derfor bliver det også en opgave for ministeriet at holde øje med, at de ansatte på AF også indretter sig efter de nye regler.
Kontaktforløbet skal tilrettelægges fleksibelt efter den enkeltes behov og kvalifikationer, og det kan bestå af afklaringssamtale, støtte til udformning af ansøgninger, formidling til job, kursus i jobsøgning, besøg på arbejdspladser og selvbetjeningsredskaber, og kontakten kan være hyppigere efter behov.
Det kan jo godt være, der er nogle, der skal have kontakt tidligere end efter 3 måneder eller oftere end hver tredje måned, og det er også sådan noget, der skal tages højde for.
De hidtidige ca. 30 redskaber, der findes for at få folk i arbejde, reduceres til tre redskaber, og det betyder en stor forenkling på det administrative område for både AF, kommuner og arbejdsgivere.
Det har hidtil på mange områder været svært at overskue, hvilket redskab der var det mest egnede.
Fremover bliver der tale om tre redskaber.
Redskabsviften skal anvendes, når der gives tilbud til dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere, modtagere af starthjælp, revalidender, nyuddannede personer med handicap samt personer med varigt nedsat arbejdsevne.
Der skal kunne udføres ordinært arbejde eller arbejde tæt på ordinært arbejde, og arbejdet gives som et tilbud i op til 4 uger.
Dog kan personer med andre problemer end kun ledighed gives et tilbud på op til 13 uger.
Det sidste redskab er løntilskud.
Modellen erstatter alle eksisterende løntilskudordninger og gives ved ansættelse i offentlige eller private virksomheder, og løntilskuddet kan tillige anvendes i praktikperioder i voksenlærlingeforløb.
Til modtagere af starthjælp og kontanthjælp og dagpengemodtagere kan der gives tilbud om ansættelse med løntilskud i op til 1 år.
Der kan dog for personer med nedsat arbejdsevne
gives tilskud ud over 1 år.
Ungeindsatsen udvides til de 25-29-årige, der herefter enten skal have et tilbud om et arbejde efter 6 måneders ledighed eller et uddannelsestilbud, hvis de ingen uddannelse har.
Ønsker de ikke en uddannelse, eller kan de ikke tage en uddannelse, skal de have et andet tilbud.
Der indføres desuden mulighed for, at AF og kommunerne ved ansættelse af langvarigt ledige kan finansiere udgifter til køb af uddannelse.
Alt i alt synes vi, det er en udmærket arbejdsmarkedsreform, der er lavet, og når det hele er blevet indarbejdet, er jeg overbevist om, at vi får et godt og effektivt redskab til en positiv medvirken til at skaffe ledige i arbejde.