runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-10-27:
Ja, der er jo to forskellige, ja, der er flere, men der er to vigtige forskellige interesser i den her sag om Gudenåen og selvfølgelig selve den kunstige sø, som blev skabt i forbindelse med, at Tangeværket for mange år siden blev sat i gang.
Jeg støtter ministerens forslag, for det er vanskeligt at gøre det rigtige.
Nu tales der så meget om naturgenopretning, men hvis man ser, hvordan det er derovre - og jeg skal ikke sige, hvad der er flertal for - så er det jo bedst for naturen, som det er nu.
Jeg tror også, det er det bedste, for hvis nu man siger, at vi vil ikke have det gamle værk mere, ja, så vil der ske det, at vandstanden i den kunstige sø vil blive sænket, og hvad så?
Så vil der virkelig blive naturproblemer.
Jamen det vil ændre hele området, så det er også forkert.
Så er det, hvor meget vi skal gøre for at få fiskene tilbage.
Jeg går ind for, og det tror jeg alle gør, at et af de skønneste områder, vi har, er Gudenåen og det, der hører til, men hvis vi ødelægger en hel masse andet, for at vi skal have laksen til at komme tilbage - hvis den kommer tilbage, det er mange år siden, den var der - ja, så bliver det jo dyrt for miljøet.
Så det er vanskeligt at sige, hvad der er rigtigt.
Hvis vi i dag skulle tage stilling til, hvad der skulle gøres, så vil jeg hellere sige: Lad det være, som det er.
Det med at lave et omløb vil også være med til at sænke vandstanden, og hvad vil der så ske videre?
Men kort vil jeg sige, at jeg støtter ministeren.
Altså den aftale forlænges med 2 år, og så lad os se, om vi kan gøre et eller andet, men jeg kan ikke lige se løsningen, det må jeg sige i dag.
Det er naturligt, at når vi støtter ministerens forslag, så må vi indtil videre sige nej til forslaget fra SF.
Men vi vil ikke afvise det, for det er muligt, det kan indgå, men vi støtter det forslag, der ligger fra ministeren.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-27:
Enhedslisten kan støtte SF's beslutningsforslag.
Vi synes, det er et godt beslutningsforslag, fordi det dels tager hensyn til hele naturgenopretningen af Gudenåen, dels også går til biddet og siger: Vi skal ikke forlænge koncessionen. Vi støtter begge aspekter i forslaget.
Vi mener, det er vigtigt at få en levende å og et levende åmiljø, altså den lange levende korridor.
Og vi ser også genopretningen af hele Gudenå-miljøet som et redskab til, at vi får et samlet løft af det tilstødende landbrug fordi, pokker stå i det, hvis vi bruger mange statspenge på at give Gudenåmiljøet et løft, og lodsejerne så fortsætter med at forurene.
Dér har vi løbende et dilemma, og det tror
jeg bliver en af de vigtigste ting, vi skal have diskuteret, når vi forestår denne her genopretning.
Altså dette her med at lave hvide snit og smide pengene ud er altså et stort problem.
I Enhedslisten mener vi, at den biologiske mangfoldighed og herunder selvfølgelig også fiskebestanden i Gudenåen er vigtigere end produktionen af elektricitet, men kan man forene begge synspunkter og stadig væk have en lille smule elektricitet i det gamle museale værk, som vi kan vise til vores børn og børnebørn, så er det selvfølgelig smukt.
Det rådgivende ingeniørfirma Rambøll har på foranledning af Gudenåsammenslutningens lakseprojekt, der både omfatter fiskeforeninger, lodsejere og Randers Kommune, udarbejdet beskrivelse af to mulige omløbsstryg.
Jeg er enig med fru Vibeke Peschardt i, at det at tømme søen er en rimelig radikal løsning, og derfor vil vi godt være med til at diskutere de to mulige omløbsstryg.
Hvad angår finansieringen, vil jeg godt sige: Vi vil gerne være med til at bidrage til en statslig finansiering, men vi finder altså også, at det vil være naturligt, at der sker en medfinansiering fra de private, der eventuelt måtte høste gevinsten af en genopretning.
Det kan være ved udlejning af fiskerettigheder, eller det kan være ved hjælp
af andre attraktioner eller herlighedsværdier, man får.
Og så kan jeg til sidst sige, at jeg selvfølgelig håber, at det smukke billede, der var i min barndoms læsebog, med den gode kernefamilie, der drog af sted og sejlede op og ned ad Gudenåen, og hvor der absolut ikke var diskussion om forurening,
er sådan en utopi, som vi kan slås for, men det indebærer unægtelig både naturgenopretning og en mere fundamental økologisk omstilling af det samlede landbrug, således at naturgenopretningen ikke bliver et lille musealt snit i en beskidt verden.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-10-27:
I modsætning til et naturprojekt som Skjern Å, hvor fordelene ved tilbagelægningen var helt indlysende, er sagerne mere komplicerede her. Her ved Gudenåen har vi mistet noget, nemlig den naturligt selvproducerende laks og havørred.
Til gengæld har vi fået flere værdifulde ting i stedet, nemlig grøn energi
fra Tangeværket og Tange Sø, der i dag repræsenterer et værdifuldt rekreativt fritidsområde for beboerne og dem, der bor omkring det.
Samtidig huser området et rigt dyre- og planteliv.
For at få tid til at overveje, hvilke løsningsmodeller vi skal vælge for at få et så solidt grundlag som muligt,
synes vi, at forslaget om at forlænge Tangeværkets koncession med 2 år er en god idé.
Dermed kan vi undgå dyrere hovsaløsninger, der måske ender med ikke at fungere godt nok.
Det er, som forholdene ser ud i dag, ikke muligt på samme tid at bevare elproduktionen på fuld kraft, Tange Sø som et rekreativt naturområde, og samtidig genindføre en naturligt selvproducerende lakse- og havørredbestand.
Altså må man vælge.
For at løse problemet har vi i flere år drøftet forskellige muligheder, men overordnet er der så i al fald tre tilbage: Den første, som jeg egentlig mener er umulig, nemlig at tømme søen og lægge Gudenåen tilbage i sit oprindelige forløb, det korte omløbsstryg og det lange omløbsstryg - i princippet en reetablering af Gudenåen uden om Tange Sø.
Den første løsningsmodel, nemlig den at tømme søen, er vi betænkelige ved.
Den tager udelukkende hensyn til fiskene og ødelægger søen som fritidsområde og forhindrer elproduktion fuldstændig.
Det gjorde måske heller ikke så meget, for det er jo ikke det store, der kommer fra det værk.
Løsningsmodellen med at tømme søen er heller ikke medtaget i bemærkningerne til lovforslaget, og vi tillader os derfor at gå ud fra, at den model ikke er til diskussion længere.
Lovforslagets bemærkninger angiver to andre løsningsmuligheder, det korte og det lange omløbsstryg.
Vi skal ikke på nuværende tidspunkt tage stilling til, hvad vi beslutter os for.
Det er jo også muligt, at der undervejs i undersøgelserne kommer endnu flere modeller på bordet, og det er jo bl.a. derfor, at man nu skal bruge 2 år til at finde ud af, hvordan hele denne her sag skal løses.
Men hensyn til beslutningsforslag nr. B 17, SF's beslutningsforslag,
Vi synes, det er et godt forslag, og jeg er glad for, at det faktisk også er blevet positivt modtaget af hele Folketinget.
Vi kan under udvalgsarbejdet se, hvad vi i fællesskab kan arbejde os frem til og måske ende med at afgive en beretning om det her.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-10-27:
L 10 og det forslag, der nu ligger om at udskyde beslutningen endeligt i 2 år, støtter vi selvfølgelig fuldt og helt.
Det er da rigtigt, at det er svært, det her.
Hele min indføring i elbranchen hos min gamle far, der er installatør, er jo foregået på Tangeværket.
Så rent kulturhistorisk for mig er det selvfølgelig også et spændende sted.
Men min gamle far, som viste mig Tangeværket, har jo også vist mig hele åen med en fiskestang i hånden, fra jeg voksede op, og en lang række andre jyske åer.
Da oplevede jeg ham jo også i min barndom fortælle, hvad problemerne var, når man havde stemmet op, som man gjorde - så man kan blive helt forvirret.
Men det afgørende er, at det er ganske fornuftigt at gå ind og lave en ordentlig analyse af det her.
De to modeller skal jeg slet ikke tage stilling til på nuværende tidspunkt.
Det kan også være, at der skal flere modeller til.
Det skal jeg heller ikke tage stilling til.
Så jeg mener i høj grad, at vi bør tage det med i hele den snak, vi skal have her.
Det er både kulturhistorisk og på anden måde et sted, som har en så flot baggrund.
Derfor skal vi finde den rigtige løsning.
Nu sagde hr. Fauerholdt 3 pct.
Så vidt jeg ved er det 3 promille, vi taler om, så mængden af strøm er ikke særlig afgørende.
Der har fru Anni Svanholt jo ret, når hun siger, at det kan vi klare med et relativt lille vindmølleprojekt eller andet.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-10-27:
Regeringen foreslår i sit lovforslag, at Miljø- og Energiministeriet forlænger den nuværende koncession for Tangeværket med 2 år.
Det ligger der selvfølgelig forskellige interesser i.
Hvis man tager en rundspørge blandt utrolig mange mennesker omkring Tange Sø og i kilometervis uden om Tange Sø, så vil de nok sige, at vi skulle forlænge den koncession med 80 år endnu, for folk elsker det område.
Det er utrolig naturskønt, og for mig som ordfører for Dansk Folkeparti, som ikke bor så langt fra det område og ved, hvad der foregår med sejlere og naturelskere og i det hele taget, jamen så forstår jeg jo også det, de mennesker siger.
Jeg er blevet spurgt: Er vi virkelig i en velfærdssituation her i Danmark, hvor vi vil gennemføre et projekt, som får følgeskab af mange, mange millioner kroner?
Med det, der er lagt op til i lovforslag nr. L 10, forlænger vi koncessionen med 2 år, og det giver selvfølgelig muligheder for en grundig belysning af konsekvenserne af de to modeller, som man regner med skal foregå: et kort omløbsstryg på 1½ km eller et langt omløbsstryg uden om Tange Sø.
På de 2 år skal der tilvejebringes en nøjere vurdering af konsekvenserne for det omkringliggende landskab og en vurdering af de kulturhistoriske forhold.
Endelig skal der gennemføres en analyse af de økonomiske konsekvenser, som må antages at være væsentligt forskellige for de to modeller.
Vi kan jo allerede se nu, at hvis vi gennemfører en af de to modeller, vil vandstanden falde betydelig i Tange Sø.
Kan vi så fortsætte med at producere fra Tangeværket?
Vi har også den situation i dag her i Danmark, at vi skal lave vådområder ifølge Vandmiljøplan II.
Vi har et godt, vådt område dernede, men vi ved også, at i det øjeblik vi begynder at røre ved og grave ud til et omløbsstryg, så sænker vandstanden sig, og vi får et mudderhul langt, langt ud.
Der bliver ganske lidt tilbage af vandet i forhold til i dag.
Det er klart, at det også vil gå ud over Tangeværket, som ikke kan fortsætte med at producere det, man gør i dag.
Det er klart, at det kun er 0,3 pct. af Danmarks energiforbrug, men vi er da mange derovre, der er stolte af, at vi har det vandkraftværk i Danmark, som kan producere.
Så at der er masser af mennesker, der ser med bekymring på de tiltag her, forstår vi udmærket godt i Dansk Folkeparti, for det er en natur, der forsvinder.
Men vi vil støtte L 10.
Vi vil gerne være med til, at alle forhold omkring det bliver undersøgt.
Angående B 17 er der lige en enkelt ting, jeg har hæftet mig ved, og det er, at der skal sættes effektive gitre op ved Tangeværkets turbiner.
Det kan jeg så allerede oplyse i dag: Det er sket.
Og det, der står i SF's beslutningsforslag, er der allerede.
Vi er gået ned på 1 cm i vores gitre.
Vi skal selvfølgelig snakke om det her i udvalget, men som det ligger i dag, vil vi ikke modsætte os de 2 år, hvor man tager mange forskellige vurderinger af det.
Jørn Jespersen (SF), 2000-10-27:
Jeg fik sådan en lyst til at spørge hr. Fransgaard
, om det også er hans opfattelse, at vi skulle afskaffe årsregnskabsloven og så lade det sådan være op til virksomhederne, om de havde lyst til at fortælle omgivelserne noget om, hvordan deres økonomi er, og hvis de har lyst til at fortælle det, så kan de selv finde en eller anden form at gøre det under
Det ville jo være den parallelle situation.
Nu er sagen bare, at i en markedsøkonomi er det jo indlysende nødvendigt, at man har en hæderlig kommunikation omkring sin økonomi i forhold til aktionærer m.v. Men vi har altså også en miljømæssig situation, hvor det er helt afgørende og samfundsmæssigt nødvendigt, at virksomheder har en kommunikation med omgivelserne om miljø, og det er derfor, vi nu er ved at udvikle det redskab, der hedder de grønne regnskaber.
Med hensyn til underleverandører: Man skal ikke redegøre for forholdene hos underleverandørerne, man skal redegøre for, om man har stillet krav og i givet fald hvilke.
Det kan
man da sagtens.
Og mange af virksomhederne vil så skrive: Nej, vi har ikke stillet nogen krav.
Så fremgår det.
I nogle tilfælde er det rimeligt, fordi det ikke kan lade sig gøre, og i andre tilfælde burde man have stillet dem. Det her handler ikke om for eller imod erhvervslivet, det handler om, at det grønne flertal i det her Folketing har en progressiv, dynamisk erhvervspolitik, som er til gavn for alle de fremsynede virksomheder, og de har nemlig haft stor succes med det.
Eva Møller (KF), 2000-10-27:
Det har for mig at se været interessant og tankevækkende at læse de høringssvar, som ministeren har fået på sit første udkast til et lovforslag, der gik forud for det, vi står med her, for det viser jo med al ønskelig tydelighed, at der er
mange og meget forskelligartede interesser, som knytter sig til spørgsmålet om Tangeværket og forlængelsen eller ikkeforlængelsen af koncessionen, der som bekendt udløber den 8. januar 2001.
Fra Det Konservative Folkepartis side kan jeg sige, at vi er ganske enige med ministeren i den konklusion, han har truffet på baggrund af disse meget forskelligartede høringssvar, nemlig at det vil være rimeligt med endnu en periode, hvor vi undersøger, hvilke konsekvenser det har, og søger at finde frem til en enighed om, hvorvidt det nu skal være den ene eller den anden af de to modeller, det korte eller det lange omløbsstryg, eller måske en helt tredje model.
Man kan jo kun vælge én model, men for vores skyld må ministeren gerne undersøge op til fem modeller, inden han lægger sig fast på en endelig model.
Det, der for os er væsentligt, er, at vi får en løsning, som tilgodeser de naturværdier, der ligger i Gudenåen, og sikrer, at der bliver en fornuftig fiskebestand, også gerne at der igen bliver mulighed for at fange laks i Gudenåen.
Jeg tror ikke, det bliver sådan, så man begynder at få laks syv dage om ugen, selv om vi får genoprettet Gudenåens tilstand.
Men fra Det Konservative Folkepartis side lægger vi også meget vægt på det dyre- og planteliv, der er skabt i forbindelse med Tange Sø, selv om det ikke var oprindelig natur, der var omkring Gudenåen, ligesom vi lægger meget vægt på de rekreative formål, der kan tilgodeses dels på Gudenåen i almindelighed og dels på Tange Sø.
Endelig har de kulturhistoriske værdier også en betydning for Det Konservative Folkeparti.
Så vi tilsiger altså vores fulde tilslutning til ministerens lovforslag nr. L 10.
I og med at jeg med bemærkningerne sagde, at man gerne måtte være åben for andre løsningsmodeller end de to, der lå her, så går vi også ud fra, at ministeren - sådan hørte jeg også ministerens åbningstale her - vil se på de aspekter, der ligger i SF's beslutningsforslag, og det er vi også åbne for.
Men vi har også bemærket, at SF's beslutningsforslag, sådan som det fremgår af bemærkningerne, koster mange penge, også penge, som vi i hvert fald ikke umiddelbart har i Det Konservative Folkeparti.
Men det vil vi jo kunne vende tilbage til, når vi ser ministerens endelige forslag om 2 år.
Bodil Thrane (V), 2000-10-27:
Det var meget interessant, om Gudenåen selv kunne fortælle sin historie; hvad der skete i Gudenåens hjerte, da man i 1918 lavede en opdæmning, der har været årsag til, at Tangeværket kom til verden.
For eksempel var der jo noget med, at bønderkarle ikke ville tjene i de landbrug, der lå tæt ved Gudenåen, for de fik fisk syv dage om ugen.
Laks syv dage om ugen, det var bare for meget.
Så måske var der nogle, der på det tidspunkt blev lidt glade for, at man lavede en opdæmning, som sikrede, at der blev en begrænsning af laksebestanden.
At den nu er helt væk er så en anden sag, og jeg skal være ærlig og sige, at vi i Venstre har flere interesser i den sag.
Men som verden ser ud lige i øjeblikket, handler det
om, at vi skal tage stilling til en forlængelse af koncessionen med 2 år, som ministeren foreslår i L 10. Tangeværket producerer jo ikke bare grøn energi, men det er jo også Danmarks ældste af slagsen.
Det er derfor naturligvis en god idé, at vi ser på, hvilke konsekvenser alle disse her ting har, hvis der skal til at ske ændringer, og det er jo klart - som også bemærkningerne og høringssvarene antyder - at der vil være både fordele og ulemper ved at ændre på den nuværende vandføring alt afhængig af, om man nu er lidt miljøminister eller energiminister.
Men det er selvfølgelig noget, vi kan tage stilling til i udvalget.
Vi kan i det hele taget have spørgsmål om, hvorvidt det er en god idé at ændre på Tangeværket overhovedet.
Men vi støtter meget ministerens forslag om den forlængelse af koncessionen.
Det betyder dermed, at Venstre ikke har tilkendegivet, at vi kun taler om lovforslagets model 1 eller 2.
Vi håber, at undersøgelserne også har andre muligheder med.
Men det vil Folketinget jo finde ud af, når de 2 år er gået.
Når jeg har sagt de her ting, betyder det selvfølgelig, at der for os - når vi følger ministerens ønske om at udskyde beslutningen om Tangeværkets fortsatte drift med 2 år - ikke ville være sammenhæng i at støtte SF's beslutningsforslag.
Derfor mener vi ikke, trods SF's mange gode hensigter, at vi vil gå ind får forslaget, og vi kan ikke støtte det, sådan som de her to ting skal behandles sammen på.
Anni Svanholt (SF), 2000-10-27:
Det er klart, at det skal være et grundigt arbejde.
Det går vi også ind for.
Men man kan jo godt blive lidt utålmodig, når nu der er snakket om de her spørgsmål gennem mange, mange, mange, mange, mange år.
Også de tre amter, Viborg Amt og Århus Amt og Vejle Amt, samt Gudenå Komiteen har jo beskæftiget sig med det spørgsmål her i mange, mange, mange år og vil gerne have gennemført en løsning, sådan at man kunne gennemføre målsætningen for Gudenåen. Derfor er det lidt uforståeligt, at der nu skal gå 2 år - man skal på forhånd have en udsættelse på 2 år.
Men det håber jeg i øvrigt er noget, som kan være genstand for diskussion under det udvalgsarbejde, der kommer.
Margot Torp (S), 2000-10-27:
Det eneste svar, jeg kender, er, at man ikke har villet ud i at skulle lave yderligere en forlængelse, for det er vigtigt, at der kommer et virkelig grundigt arbejde.
Og vi ved, at der, inden man får struktureret arbejdet, inden det virkelig bliver sat i søen, nemt går adskillige måneder.
Så jeg vil faktisk sige, at 1 år ville jeg frygte gav for dårlig en sagsbehandling.
Anni Svanholt (SF), 2000-10-27:
Jeg vil sige tak til den socialdemokratiske ordfører, for jeg synes, det var nogle meget positive tilkendegivelser.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål: Der er jo forslag om, at koncessionen skal forlænges med 2 år, men hvorfor lige netop 2 år?
Det synes at være meget, meget lang tid til at lave et beslutningsgrundlag og have en debat.
Det må da kunne gøres på maksimalt ét år.
Der skal selvfølgelig være god tid til at lave beslutningsgrundlaget og have en god offentlig debat, men mange ting er jo blevet debatteret gennem årene, så jeg vil godt spørge: Hvad er den nærmere begrundelse for de 2 år?
Jeg synes i og for sig, det ville være mere nærliggende, at man forlængede koncessionen med f.eks. ét år og så i øvrigt tog stilling efterfølgende.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-10-27:
Jeg vil bare sige tak for svaret fra ministeren - ja, det er forkert at bruge udtrykket tak.
Jeg sad lige og blev så glad, fordi jeg troede, at nogle af de kontrolforanstaltninger skulle fjernes, men det blev så afklaret i svaret fra ministeren, at det ikke er det, der er tale om.
Men tak alligevel, for så ved vi, hvad vi har at rette os efter.
Svend Auken (S), 2000-10-27:
Til hr. Fransgaard vil jeg gerne klargøre, hvad det var, jeg prøvede at understrege.
Det er, at den omstændighed, at vi nu giver tilsynsmyndigheden ret til at komme med en udtalelse - og det er i den lokale tilsynsmyndigheds substansbehandling, de grønne regnskaber foregår - er en svækkelse af den behandling, der hidtil har været på centralt hold i henholdsvis Selskabsstyrelsen og Miljøstyrelsen.
Det vil sige, at man, om jeg så må sige, flytter behandlingen ud til de myndigheder, der arbejder med virksomhederne til hverdag.
Det er det, jeg mener med det.
Derudover - det ligger ikke i forslaget, det er mere min bagvedliggende vision - har jeg den forestilling, at vi kan komme frem til grønne regnskaber, som på sigt er så oplysende, at de kan erstatte en lang række indberetninger, som både industrivirksomheder og landbrugsvirksomheder foretager i dag.
Det er mit ønske, at vi skal komme så langt frem, og jeg ved, at der er mange inden for dansk erhvervsliv, der ser frem til den dag.
Det er virkelig en tanke, som det er godt at hæfte sig på, vil jeg gerne sige - uanset om man er borgerlig eller, jeg havde nær sagt, fornuftig.
Nej, det er jo ikke det, jeg mener, men uanset hvilken holdning man har, må udgangspunktet være, at det er almindelig fornuft, at vi får samlet alle disse indberetninger og tilkendegivelser ét sted.
Det ligger altså ikke i forslaget, men forslaget er imidlertid forudsætningen for, at vi kan arbejde videre i den retning.
Med hensyn til transport: Det kommer vi jo tilbage til i vores forhandlinger.
Jeg tror, det er lidt for detaljeret til, at jeg kan komme ind på det her, men jeg vil gerne sige til hr. Søren Kolstrup, at vi er parat til at diskutere, hvordan vi får transportarbejdet ind i billedet, så det giver mening for virksomhederne i et grønt regnskab.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-27:
Jeg takker, fordi ministeren er indstillet på at drøfte en lang række forhold i udvalget, også om nogle af de spørgsmål, som jeg har rejst, bl.a. om substitution.
Jeg går også ud fra, at vi kan få drøftet kredsen af foretagender, som skal være med.
Men angående transportspørgsmålet sagde ministeren, at det var gennemtænkt, det var i orden, så derfor behøvede jeg ikke at rejse det.
Betyder det, at ministeren er indstillet på, at vi fra en bestemt dato går i gang med at inddrage transportspørgsmålet og CO2-udslippet i de grønne regnskaber?
Hvis det er tilfældet, synes jeg selvfølgelig, det er behageligt, men er det på ubestemt tid?
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-10-27:
Ministeren mente, at de virksomheder, der er ligeglade, har jeg måske sympati for.
Jeg kan nævne over for ministeren, hvem jeg har sympati for og kæmper for.
Det er de virksomheder, der arbejder fra morgen til aften for at holde gang i samfundet.
Det er dem, jeg har sympati for, og det burde de øvrige medlemmer også have.
Men det spørgsmål, jeg kom herop med, skyldes faktisk den meget interessante ting, som ministeren nævnte, nemlig at meningen med forslaget er, at den centrale kontrol med virksomhederne skal svækkes.
Det blev der sagt, og det er virkelig interessant.
Kan ministeren nævne bare nogle få af de kontrollanter, der har været ude på virksomhederne, men som ikke skal komme der mere?
Nu vedrører forslaget selvfølgelig kun miljøområdet, men så er der jo alle de andre områder, men det var virkelig interessant.
Anni Svanholt (SF), 2000-10-27:
Fru Eva Møller lagde netop meget vægt på, at det handlede om at få et godt beslutningsgrundlag og at få en række løsningsforslag frem, og jeg hørte det, som om det altså var mere end to modeller, som De Konservative lægger vægt på.
Vi er optaget af, at man kan få naturgenopretningen gennemført i Gudenåen og dermed også sikre muligheder for passage for fisk og fauna.
Sådan hørte jeg også fru Eva Møllers tale, og det synes jeg rummer nogle gode muligheder for, at der under udvalgsarbejdet kan komme netop et bredere beslutningsgrundlag ind end netop de to løsninger.