runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg tror, at mange ude omkring i virkeligheden har svært ved at genkende det, som kommer her fra Det Konservative Folkeparti.
Tal med folk i kommunalbestyrelserne, med Venstreborgmestre, konservative borgmestre, som i øjeblikket samstemmende siger, at de bliver nødt til kraftige besparelser på deres budgetter for 2003.
Tal med amterne, hvor man i Storstrøms Amt har foreslået nedskæringer på 14 pct. på det sociale område, og hvor en række andre amter skærer ned på det sociale område.
Det har da noget at gøre med, at den ramme på 0,7 pct. bliver ædt op af demografi, den
bliver ædt op af det ekstra sparekrav på 1 mia. kr., som regeringen har pålagt kommunerne, og der blev ikke kompenseret fuldt ud med de penge, der blev givet til de ældre.
Det er sandheden.
Sandheden er, at kommunerne er dårligere stillet næste år, end de er i år, på grund af det oplæg, som regeringen er kommet med.
Så endnu en gang: Fri mig så for, at man bliver med at sige, at kommunerne bare kan ordne det.
De har ikke økonomisk mulighed for at ordne de ting.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
For det første har vi ikke pålagt kommunerne noget som helst.
For det andet hørte jeg ikke bare det mindste anstrøg af sagligt argument mod det, jeg sagde lige før.
Det er en kendsgerning, at der frem til 2010 vil være 21 mia. kr. mere til disposition, heraf 14 mia. kr. til serviceforbedringer.
De 7 mia. kr. vil gå til den demografiske ændring, ja, men det er altså kun de 7 mia. Vi taler om 6 pct.s stigning, men hr. Holger K. Nielsen kan ikke forstå, at der nu er kommet en borgerlig regering, der faktisk tager indgåede aftaler og målsætninger på det økonomiske område alvorligt. Vi søger faktisk at styre de offentlige udgifter, også de kommunale.
De kommunale skal styres efter indgåede aftaler.
En aftale er en aftale, den skal overholdes, og det er alene det synspunkt, vi står for.
Og det er så stærkt under anklage.
Jeg forstår det ikke.
Er en aftale ikke en aftale i SF?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-30:
Det Radikale Venstre vil gerne invitere Det Konservative Folkeparti til et samarbejde om at sænke skatten på arbejde.
Der skal forhåbentlig indgås en arbejdsmarkedsreform til efteråret.
Et slag på tasken over provenuet kunne være 1,5 mia. kr., der kunne bruges på at sænke skatten på arbejde.
Må Det Radikale Venstre have lov til at invitere Det Konservative Folkeparti til et sådant samarbejde?
Vil Det Konservative Folkeparti være med til et sådant samarbejde? Ja eller nej?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Jeg anerkender fuldt ud, at Det Radikale Venstre øver sig meget i, at de ikke længere sidder på regeringsmagten.
Og jeg vil sige, at de yngre medlemmer af den radikale gruppe er længere fremme i projektet end de ældre medlemmer i den radikale gruppe, men alligevel. Det Radikale Venstre er ikke længere ved regeringsmagten, og det plejer nu engang at være sådan, at det er regeringen og regeringspartierne, der inviterer til forhandlinger.
Vi skal have gang i reformarbejdet, og det skal ske i næste folketingsår.
Sådan er det.
Så derfor en positiv tilbagemelding til Det Radikale Venstre: Lad os mødes, gerne sammen med andre partier, som måtte være interesseret, men jeg tror, at det er mest praktisk, at det er regeringen, der inviterer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-30:
Jamen vi hænger os ikke i detaljer, som hvem der sådan skriver under på indkaldelsen.
Det er slet ikke det.
Men spørgsmålet lyder: Hvis vi finder et provenu, der er fælles, i forbindelse med en arbejdsmarkedsreform, vil Det Konservative Folkeparti så være med til krone for krone at bruge det til at sænke skatten på arbejde?
Vi udfolder stor bestræbelse fra radikal side på at friste Det Konservative Folkeparti til at gennemføre en af Det Konservative Folkepartis egne mærkesager.
Vi gør det ved ændringsforslag til finansloven, vi gør det ved skatteudspil.
Nu gør vi det igen i forbindelse med en arbejdsmarkedsreform.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at bruge det provenu til at sænke skatten på arbejde, ja eller nej?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Jeg ved ikke, om hr. Helveg Petersen lagde mærke til det, men da hr. Helveg Petersens kollega, hr. Samuelsen, kom med ideen for nogle uger siden, var Det Konservative Folkeparti på pletten og tog pænt imod ideen.
Vi vil meget gerne drøfte en arbejdsmarkedsreform og meget gerne se, om vi dér kan skaffe et provenu, som kan indgå i finansieringen af skattelettelser.
Det vil vi meget gerne.
Der er jo lige den lille teknikalitet ved det, at der er forlig omkring aktiveringsordningerne, og jeg er ikke helt så tryg ved, at Socialdemokraterne er lige så optaget af at få lettet skatten på arbejdsindkomst.
Derfor er der jo en lille finurlighed indbygget i den radikale melding, som ikke skal være helt upåtalt her.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Det bliver jo spændende at se, om Det Radikale Venstre efterhånden indkalder regeringspartierne til finanslovsforhandlinger, men det kan jo være, at det kommer senere.
I regeringsmæssig sammenhæng har Det Konservative Folkeparti jo også ansvaret for kulturområdet.
Og der var jo nogen debat omkring en beslutning i regeringen, der vedrører det, nemlig beslutningen om at flytte Rigsarkivet.
Dels kan man sige, at den beslutning er blevet problematiseret, fordi spørgsmålet er, om der er god økonomi i det, hvis det endelig kommer dertil; og det er da også diskuteret, om det overhovedet er smart at flytte Rigsarkivet fra København med de funktioner, det nu engang har. Men det vil jeg sådan set se bort fra her i mit spørgsmål, for det, der var hovedbegrundelsen fra regeringens side, da beslutningen om at flytte Rigsarkivet til Odense blev taget, var, at det var god regionalpolitik.
Og det vil jeg godt anfægte at det er.
Mener Det Konservative Folkeparti vitterlig, at Odense er et specielt svagt stillet område, og at det er udtryk for god regionalpolitik at flytte Rigsarkivet fra København til Odense?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Ja, man kan jo skændes om ord.
Er det regionalt, er det københavneri, er det provinsielt?
Om det så lige præcis er Odense, der er Danmarks svageste lokalitet, tror jeg sådan set, at hr. Jann Sjursen og jeg kan blive enige om ikke er tilfældet, men er det den afgørende argumentation bag Rigsarkivets placering?
Nej, det er det vel ikke.
Idéen er at finde en naturlig placering for Rigsarkivet og sikre, at hele landet får andel i de statslige institutioner.
Det er da også en selvstændig målsætning, men altså selvfølgelig under forudsætning af, at den konkrete placering er naturlig af hensyn til opgaven og de lokale forhold.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Jeg takker for det ærlige svar
, som fru Pia Christmas-Møller gav.
Jeg kan forstå, at det sådan set ikke er decideret regionalpolitisk begrundet, at regeringen eller i hvert fald fru Pia Christmas-Møller kan forsvare flytningen af Rigsarkivet fra København til Odense, men at det er af mere naturlige grunde, sådan som det blev sagt.
Nu fremstår det sådan set ikke helt klart, hvilke naturlige grunde der så var tale om.
Jeg mener i høj grad, man kan diskutere, om det er smart i forhold til arkivets funktioner, at man placerer det i Odense og ikke som nu i København.
Men jeg mener også, at man kan diskutere de økonomiske grunde herfor.
Når jeg er optaget lidt af det, så er det, fordi det blev lanceret som et led i udflytningen af statslige arbejdspladser til provinsen, som et led i regeringens aktive regionale politik og vel som det hidtil eneste reelle eksempel på, at man mener det alvorligt. Så meget desto mere synes jeg, at det er beklageligt, at man som et eksempel på god regionalpolitik vælger at flytte Rigsarkivet fra København til Odense, vel vidende at Odense måske altså ikke lige er den plet på danmarkskortet, hvor det står allerdårligst til med hensyn til statslige arbejdspladser eller med hensyn til høj ledighed i forhold til andre dele af kongeriget.
Derfor håber jeg og vil godt spørge til, om ikke Det Konservative Folkeparti vil komme med andre og bedre eksempler på, hvordan man kan udfylde en god regionalpolitik.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Der lægges også op til, at Sikkerhedsstyrelsen skal flytte til Jylland, der er 85 ansatte, og i det hele taget prøver man at se på, om der ikke er nogle af de statslige styrelser og statslige institutioner, som med fordel kan placeres andre steder i landet.
Rigsarkivets placering i Odense, ja, der har regeringen vurderet, at det er en universitetsby, at det er ubestrideligt centralt i landet, der er en statsgrund ved siden af universitetet, der er nogle arkivpladshensyn, som kan imødekommes i Odense.
Det er sådan nogle overvejelser, man har gjort sig, som ligger bag beslutningen.
Der vil være andre styrelser og institutioner, som man med fordel hen ad vejen vil kunne placere uden for København.
Det hele skal jo ikke gå til København, selv om hovedstaden har overordentlig stor betydning for hele landet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-30:
Jeg bliver nødt til at tage ordet og takke hr. Holger K. Nielsen for et usædvanlig klart svar om udvist dobbeltmoral
her i folketingsarbejdet
Det kom godt nok sådan lidt mavesurt ligesom alt det andet fra hr. Holger K. Nielsen i dag, men det kom, og det var et meget klart svar.
Det synes jeg var befriende: Ja, vi mener, at man bør gøre som Frankrig, og vi sammenligner Dansk Folkeparti med Le Pen osv. og ud på et sidespor og ikke samarbejde, men o.k., min egen ordfører skal da selvfølgelig samarbejde med Dansk Folkeparti, når vi kan få noget ud af det.
Det er parlamentarisme, når det er bedst.
Så skal jeg lige spørge hr. Holger K. Nielsen om noget andet.
Jeg bliver nødt til at stille spørgsmålet, om der er noget nyt under solen fra SF's side omkring EU og selvfølgelig specielt om forbeholdene, afstemningstidspunkter og den slags.
Når jeg bliver nødt til at stille spørgsmålet her i dag, er det jo, fordi hr. Holger K. Nielsen, siden vi havde den sidste store debat, er blevet udpeget til årets europæer af den føderale Europabevægelse.
Det er jo altså ikke sådan noget, man bør lade gå upåagtet hen; det er dog noget.
Det er stort i den sammenhæng, og derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Holger K. Nielsen, om der er noget nyt under solen om SF's holdning til forbeholdene og eventuelt nye folkeafstemninger.
Jeg tænker også på forsvarsområdet, hvor der jo har været skiftende meldinger fra SF's side.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jamen herreste gud.
Jeg tror, Dansk Folkeparti har brug for psykologhjælp.
Det er, som om man er så fokuseret på, at man blev kaldt
ikke stueren
Det har taget så hårdt på sjælen i Dansk Folkeparti, at man bliver ved med at vende tilbage til det.
Når fru Pia Kjærsgaard har ordet, er hun så forarget, og hun vender hele tiden tilbage til dengang, da man kaldte partiet ikke stuerent.
Den slags spørgsmål synes jeg simpelt hen er rimelig ligegyldige.
Vi stemmer for de forslag, der er fornuftige.
Jeg bakker da helt op om vores arbejdsmarkedsordfører, hvis han kommer til Dansk Folkeparti og vil have partiet til at støtte et forslag fra SF.
Selvfølgelig gør jeg da det.
Men hvorfor har hr. Kristian Thulesen Dahl så stort behov for at få så meget bekræftelse.
Det er sådan et bekræftelsesbehov som et lille barns, der har fået tæsk af sin far eller sin mor.
Jeg synes virkelig, det er pinligt at blive ved med at høre på.
Men jeg skal stille og roligt bekræfte hr. Kristian Thulesen Dahl.
Vi skal nok bekræfte Dansk Folkeparti, hvis det er et fornuftigt og socialt afbalanceret forslag.
Sandheden er desværre bare, at i langt de fleste tilfælde ligger Dansk Folkeparti meget, meget tæt på regeringen og støtter regeringens asociale politik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-30:
Jamen nu forventede jeg sådan set ikke, hr. Holger K. Nielsen kunne nå at svare på ét minut på alt mellem himmel og jord om EU.
Derfor spurgte jeg lidt specifikt til forbeholdene, fordi det jo var noget, SF har en andel i, har været med i arbejdet siden 1992-93 efter nejet til Maastrichttraktaten.
Derfor troede jeg, det var noget, der sådan særlig lå hr. Holger K. Nielsen på sinde.
Det er jo lidt interessant at diskutere forbeholdet,
også al den stund vi i forrige uge havde en stor forespørgselsdebat, hvor Socialdemokratiet rejste spørgsmålet over for regeringen og mente, at man meget hurtigt skulle have folkeafstemninger.
Vi markerede på det tidspunkt over for regeringen, at vi anbefalede på det kraftigste - vi har også sagt det her i dag - at man står fast på forbeholdene og siger, at de undtagelser, som den danske befolkning fik for at acceptere det øvrige i Maastrichttraktaten i 1993, skal stå ved magt også i de kommende år.
Derfor er det da ikke helt uinteressant, om vi i den sag, uanset hvad hr. Holger K. Nielsen i øvrigt mener og siger osv., har SF med i den kamp mod nye folkeafstemninger om forbeholdene, mod forsøg på at underløbe forbeholdene.
Derfor synes jeg ikke, det skal affejes med et eller andet med, at det er provinsielt og lignende.
I så fald er det jo hr. Holger K. Nielsen og SF, der står for det provinsielle. Det var dem, der forhandlede forbeholdene på plads tilbage i 1992-93.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jamen det er da også derfor, vi hele tiden har lagt vægt på, at undtagelserne skulle være en del af en ny europapolitik.
Det har vi jo hele tiden lagt vægt på.
Det er virkelig sjovt at se Dansk Folkeparti stå her og forsvare de danske undtagelser.
Dansk Folkeparti var imod undtagelserne, da de blev forhandlet igennem. Det hele er lige vendt om.
Alle de partier, som var for i 1993, vil have forbeholdene væk i dag, og de håner os for at holde fast i forbeholdene, mens Socialdemokraterne, Venstre og De Konservative var for undtagelserne ved folkeafstemningen i 1993.
Vi er sådan set de eneste, der har stået fast hele vejen igennem.
Dansk Folkeparti og Enhedslisten var imod i 1993.
Vi er de eneste i det her Folketing, der har stået fast på den politik, så med så meget desto større glæde tager jeg da imod det her spørgsmål fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg kan sige, at der er ikke noget nyt under solen.
Vores politik er på det område, som den har været hele tiden.
Vi har sagt, at hvis der er nogle reelle problemer, som kommer op, så lad os se på det, men vi ser ingen som helst grund til, at der skal være folkeafstemning om de danske undtagelser.
Kristian Jensen (V), 2002-05-30:
Jeg kan måske ikke svinge mig op til at kalde den sprudlende, men den var i det mindste ikke sur.
Jeg forstår blot ikke, når fru Marianne Jelved beskylder andre for at skulle have stukket noget under stolen og ikke fortalt vælgerne åbent, hvad det var.
Jeg mindes en økonomiminister, der for nogle år siden forud for en folkeafstemning sagde, at der ikke var konkrete planer om økonomiske indgreb for kort tid efter at præsentere en færdigklappet pinsepakke.
Lad nu det ligge.
Jeg synes, det er interessant, at Det Radikale Venstre er så engageret i debatten om at få ændret skatten, få nedsat skatten på arbejde.
Og når hr. Anders Samuelsen tidligere var heroppe på talerstolen og sige, at det radikale skatteoplæg indeholdt nettolettelser på 9 mia., samlede lettelser på arbejde for 20 mia., nettolettelser på 9 mia., så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan de nettolettelser skal finansieres.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Jeg skal gerne give hr. Kristian Jensen en kopi af forsiden
af Det Fri Aktuelt, tror jeg bladet hed, fra maj måned 1998, hvor det citat er taget fra, som hr. Kristian Jensen nævner. Så kan hr. Kristian Jensen læse resten af artiklen og se, at jeg siger dér, at det, regeringen arbejder med, er at forberede skatteændringer osv., osv., osv.
KL. 20.25 Skatteændringerne i Det Radikale Venstres forslag - nu har jeg taget en med her og vil dedicere den til hr. Kristian Jensen, så jeg er sikker på, at den kan læses -
finansierer vi ved tre ting: dels besparelser i den offentlige sektor, dels via at tage og afskaffe særordninger, som erhvervslivet har - vi har valgt at fremlægge dem, vi kan lægge ryg til - og vi har så den tredje bunke.
Det er ændringer i ejendomsværdibeskatningen og benzinafgifter, som hr. Kristian Jensen godt ved.
Reelt er der besparelser for lønmodtagerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Sådan kan man af og til blive overrasket.
Jeg blev da også glad for det.
Det blev jeg da naturligvis, fordi vi har et ægte europæisk engagement i SF.
Hvad angår undtagelserne, synes jeg måske, at hr. Kristian Thulesen Dahl er rimelig fantasiløs igen, diskuterer hele tiden undtagelser, når man diskuterer EU.
Vi har sagt, at undtagelserne er der.
Hvis de er et problem, så lad os se på det.
Det er da klart, at hvis der er et reelt problem for Danmark omkring undtagelserne, må vi se på det, så er vi villige til at se åbent på det.
Men det kan vi ikke se at der er i øjeblikket, og derfor er vores stillingtagen til undtagelserne, som den har været hele tiden. I øvrigt synes jeg, det er langt, langt vigtigere at få diskuteret, hvordan vi kan få udvidelsen i sving, hvordan vi kan få et modspil til USA, hvordan vi kan få et mere socialt Europa, et mere grønt Europa, et Europa, som bliver mere demokratisk, hvor borgerne føler et engagement i deres hverdag.
Den dagsorden synes vi er langt, langt vigtigere end den lidt provinsielle og fantasiløse debat, som hr. Kristian Thulesen Dahl forsøger at køre op her.
Kristian Jensen (V), 2002-05-30:
Nu er der noget, der ikke hænger sammen, for det kan ikke være sådan, at både hr. Anders Samuelsen og fru Marianne Jelved har ret.
Hr. Anders Samuelsen siger endda to gange, at der er nettolettelser for 9 mia. kr., og fru Marianne Jelved siger, at de finansieres ved, at man hæver ejendomsskatterne og afgifterne.
Det er jo ikke nettolettelser.
For mig at se er det at tale om fuglene på taget, når man blot laver en post og siger: Besparelser på den offentlige sektor: et milliardbeløb.
Når fru Marianne Jelved nu er så interesseret i, at man fortæller vælgerne åbent om konsekvenserne, kunne vi så ikke få at vide, hvor det er, de milliarder skal hentes på besparelser i den offentlige sektor?
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Det har været meget positivt at høre De Radikale melde så klart ud i forhold til de forringelser, der sker for flygtninge og indvandrere.
Derfor har det også undret os
lidt, hvordan De Radikale så kan støtte gennemførelsen af terrorpakken og den europæiske arrestordre.
Fru Marianne Jelved talte om, at vi skal have en visionær diskussion om, hvilket land vi vil være.
Vi vil så gerne høre, om De Radikale kun ønsker, at man har den visionære diskussion her internt i Folketinget, eller om det også skal være en debat bredt i befolkningen.
Om vi skal have en demokratisk diskussion i befolkningen om, hvorvidt vi fuldstændig skal ændre på statsborgerskabet og stort set indføre unionsstatsborgerskab.
Om vi skal have en debat bredt i befolkningen om, hvorvidt vi skal have en total harmonisering af strafferetten inden for EU, eller om det er noget, der bare skal afgøres på en måned i Folketinget.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
I Det Radikale Venstre vil vi bruge alle vores kræfter på at diskutere uden for dette Folketing, ja, selvfølgelig også herinde, i Jylland, Fyn, Lolland-Falster, Bornholm, overalt, hvad det er for politiske opgaver, vi står over for, og hvad vi gerne vil bidrage med af løsninger.
Vi vil gerne i dialog om de løsninger.
Vi tror i det hele taget, der er meget mere brug for den type dialog, hvor vi kommer og drøfter, hvad det er for opgaver, vi ser for os, og hvilke konsekvenser de politiske valg, vi står over for, har.
Den europæiske arrestordre skal jo efterfølgende udmøntes mere konkret, og vi vil gerne bidrage til den debat, som fru Line Barfod efterlyser, også gerne i paneldiskussioner med Enhedslisten.
Vi mener ikke, at det fører til en harmonisering af retssystemet i Europa.
Men det kan vi jo så diskutere.
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Det glæder mig meget at høre, at De Radikale gerne vil diskutere ude omkring i landet, og jeg kan sige, at Enhedslisten meget gerne deltager i sådanne debatmøder.
Men problemet er jo, at udmøntningen af arrestordren først sker, efter at den er vedtaget.
Planen er jo, at arrestordren skal vedtages i Folketinget i morgen.
Den bliver snart vedtaget i den svenske Riksdag.
Derefter er den gældende i EU.
Så kan vi lave små ændringer i forhold til, hvordan vi helt præcist udmønter den i Danmark.
Men det overordnede, at vi ophæver beskyttelsen af statsborgerne, så man på stort set alle praktiske områder har et unionsstatsborgerskab, vil så være vedtaget i EU.
Det kan vi ikke efterfølgende ændre på under
udmøntningen
Og det, jeg simpelt hen ikke kan forstå, er, hvordan man kan mene, at det er i overensstemmelse med en demokratisk dialog, at man gennemfører det på 1 måned i Folketinget uden at have været ude at diskutere med befolkningen.
Der er stort set ingen i befolkningen, der overhovedet ved, at den meget, meget store ændring finder sted.
Det er en ændring, der på det strafferetlige område, på statsborgerskabsområdet, er lige så omfattende som ØMU'en på det økonomiske område.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Først vil jeg gerne understrege, at Det Radikale Venstre i hele sin historie har arbejdet for at etablere et internationalt retssamfund.
Det er utrolig afgørende for os, for vi mener, at det er den eneste farbare, ordentlige og anstændige vej frem mod en bedre verdensorden, så vi kan undgå krig og konflikter.
Den konkrete sag er en rammeafgørelse, som ikke umiddelbart har egentlig retsvirkning.
Den skal udmøntes efterfølgende.
Men jeg anerkender, at der er brug for brede diskussioner om disse spørgsmål også i medierne, hvor det jo ofte er vanskeligt, når det er komplicerede spørgsmål som det her, vi snakker om.
Og det vil vi gerne bidrage til.
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Jeg håber, at de andre ting, som De Konservative har været med til at gennemføre, baserer sig på lidt større kendskab til virkeligheden end det, fru Pia Christmas-Møller her giver udtryk for.
Hvis fru Pia Christmas-Møller tror, at det, beboerrådgiverne ude i de belastede boligkvarterer har lavet, er at spille bordtennis med beboerne, så ved fru Pia Christmas-Møller ikke særlig meget om virkeligheden.
Det, beboerrådgiverne har været med til, er f.eks. at forebygge, at familier bliver sat ud af deres lejligheder og ender i hjemløshed, med store sociale problemer, og at børnene ender på institutioner.
Det er noget af det, beboerrådgiverne kan være med til at forebygge.
Det koster næsten ingenting.
Det var et meget, meget lille beløb, man fjernede i statstilskud, men det er det, der gør forskellen på, om familierne ender i store problemer, ender i hjemløshed, eller om de kan blive ved med at have det godt og få noget hjælp til at få økonomien på fode igen, hvis de har fået problemer.
Det vil man altså fjerne, og man tror, at de bare spiller bordtennis.
Hvad med at sætte sig ind i virkeligheden, før man laver noget så fatalt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-30:
I kanten af den diskussion foregår der jo også en debat om et meget stort milliardbyggeri, som DR planlægger
i Ørestaden, nemlig et byggeri til op imod 4 mia. kr., som det ser ud netop nu. Byggeriet bygger på en statsgaranti, som Folketinget gav for nogle år tilbage, jeg tror, det var i 1999, hvor den daværende kulturminister var radikal.
Ministeren fik Folketingets Finansudvalgs accept af, at der blev givet en statsgaranti på 2,3 mia. kr. til DR's byggeri i Ørestaden.
Når jeg spørger fru Marianne Jelved om det er nu, er det, fordi jeg har set i Berlingske Tidende i lørdags og i TV-Avisen, hvor det blev gengivet i lørdags, at Det Radikale Venstre ved den tidligere kulturminister nu lægger op til, at man bør nyvurdere byggeriet på baggrund af det udspil, der er kommet til et medieforlig fra regeringen.