runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Det er godt at høre, at vi alle sammen er enige om, at det vil blive en smaddergod forbindelse engang.
I SF vil vi godt have den så tidligt som muligt, men da vi jo er vant til, at det er os, der skal betale, vil vi godt have lov til at kigge på, hvad det koster. Det er selvfølgelig betagende at se Enhedslisten, der siger, at et eventuelt underskud klares over finansloven.
Det kan man selvfølgelig godt klare at skrive på den måde der, men da det kommer i synet på os igen, så synes vi, at det bør indgå i overvejelserne, hvornår der kommer så meget rentabilitet i det, at det også prioriteringsmæssigt er relevant at lave den.
Vi skal her først og fremmest se på, hvad der sker på den tyske side, for det giver altså ikke mening at lave en højprioriteret forbindelse, hvis vi så havner i en bumler.
Så er vi altså næsten på det niveau, hvor vi var, da vi bombede sagen sådan delvis ned for et par år siden, hvor vi jo stod med Venstres hr. Hovmands dræsineløsning - det var det, som jeg kaldte trillebørløsningen - bare fordi han skulle kunne komme hjem og sige, at han havde lavet en fin forbindelse.
Trafikgrundlaget er i øjeblikket meget, meget spinkelt, og det kan man jo forundre sig over, og man kan sige mange ord om det.
Hvis, eller jeg vil godt sige, når trafikgrundlaget bliver bedre, for vi er vist alle sammen enige om, at det ville være fuldstændig mærkværdigt, hvis det ikke ville tage et hop opad, er der ingen tvivl om, at det er den vej, som vi skal arbejde videre med i vores forbindelser til Tyskland.
Vi har i øjeblikket en forbindelse til Tyskland, som går vestover, nemlig Storebæltsløsningen.
Der er en meget, meget elendig rentabilitet i Femer Bælt-forbindelsen.
Det kommer frem her med de sidste tal også.
Det er blandt andet nogle af de tal, som ministeren jo altså, uden at han direkte nævnte Femer Bælt, henviser til, når det skal beskrives, hvilke muligheder der er med det.
Vi er i SF ikke et øjeblik i tvivl om, at det er denne her forbindelse, vi skal satse på bliver den næste til Tyskland.
Det vil være det rigtige at gøre.
Og det må gerne være så hurtigt, som det overhovedet giver mening, eventuelt altså ved, at man må skifte.
Men det forudsætter altså, at det, der er på den tyske side, er noget, der er værd at sende folk hen til.
Kaj Ikast (KF), 2001-04-27:
Det var en tankeforskydning, og jeg vil gerne give en undskyldning herfra med det samme.
Men så kan jeg ikke med det positive svar, vi hele tiden har haft fra ministeren, forstå hr. Søren Kolstrup.
Vi har jo vidst, hvordan det kørte, og ministeren har orienteret os.
Derfor synes jeg ikke, at vi havde behøvet denne debat en sen fredag eftermiddag.
Jeg går jo ind for den, for samtidig med Femer Bælt-forbindelsen vil det være den helt rigtige forbindelse til Berlin.
De to kan supplere hinanden.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Jeg er ked af det, men jeg bliver nødt til på to punkter at korrigere hr. Kaj Ikast.
Jeg sagde meget udtrykkeligt både i debatten med Socialdemokratiet og med ministeren, at jeg forstod udmærket, at der var et særligt argument for at udskyde det til år 2003.
Og jeg vil gerne gentage det endnu en gang.
Jeg ser udmærket fornuften i det, netop fordi jeg er enig i den optimale løsning.
Klart nok.
Med hensyn til B 47 skal jeg bare gøre opmærksom på to forhold, nemlig at Enhedslisten først fremsatte et forslag, der så udløste B 47, og at Enhedslisten var med i det.
Jeg bliver nødt til at sige, at det faktisk var os, der kom med et forslag, og så var der nogle, der kom med et mere beskedent forslag.
Men vi sagde: O.k., det er i orden, at der er nogle, der formulerer det på en ny måde.
Det var lidt mere beskedent, o.k., o.k., men vi var med, og det var i øvrigt også forudsætningen for, at det kunne komme igennem.
Kaj Ikast (KF), 2001-04-27:
Det ville have klædt hr. Søren Kolstrup, såfremt han havde været med i beslutningsforslaget, det, der hedder nr. B 47, da vi vedtog det sidste gang, hvor Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti vedtog en fremskyndelse af denne sag, for det er på det grundlag, ministeren i dag kører videre.
Jeg er lykkelig for, at ministeren er kommet til den konklusion, som han er i dag.
Vi er kommet meget langt.
Og vi ønsker, at netop ruten Gedser-Berlin bliver fremmet, således at den metropol, vi skaber omkring Malmø-København, og den nye metropol i Berlin bliver koblet sammen med togforbindelser, der er effektive og velforberedte.
Hr. Søren Kolstrup burde kende det tyske system.
Når man skal videreudbygge noget, skal det med i Landeswegesverkehrsplan for en investering.
Det skal man også for jernbanerne, således at det går ind i den plan, hvor den næste kommer i år 2003.
Og man kan ikke lave nødløsninger i Tyskland over for den slags ting.
Når man skal lave noget, skal det laves effektivt og ordentligt.
Og det støtter jeg.
Vi har tidligere prøvet at lave nødløsninger, og derefter er det faldet fra hinanden.
Nu vil vi have en
effektiv og god forbindelse imellem metropolen Malmø-København og Berlin.
Og desto før, den kan komme, desto bedre er det selvfølgelig.
Men hr. Søren Kolstrup kan under ingen omstændigheder skyde det til før år 2003.
Jeg tror nærmere, at det bliver år 2004.
Men så glæder jeg mig så sandelig også til, vi åbner den, og så skal den køre med fuld speed, for så er der kunder nok til den.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Bestemt, men vi skal jo ikke ligefrem fange dem ind med lasso.
Og problemet er altså, at der ikke er ret mange, der rejser dertil.
Det er jo sådan, at Hamborg-forbindelsen har det svært i øjeblikket, fordi der heller ikke er så forfærdelig stor belastning på dén.
Det kan vi undre os over.
Det var jo noget af det, som vi andre fremhævede i sin tid med bilforbindelsen i forbindelse med Malmø-forbindelsen, at kommunikationen mellem København og Malmø var på et så ringe niveau.
Jeg tror, vi havde tal, der svarede til København og Düsseldorf.
Og der var det så, vi forudså, at der ikke var til den der dobbeltforbindelse med både jernbane og vej, og det har jo så vist sig at være rigtigt.
Der var dog trods alt flere til jernbanen, end vi havde regnet med.
Men hvis vi tager tallene og ser, hvem det er, der rejser til Berlin i øjeblikket, så kan vi ikke med noget af det, vi tilbyder i øjeblikket, konkurrere med flyforbindelserne.
Man skal jo huske, at de mennesker, der flyver, jo er gratister.
De bliver enten betalt direkte af staten eller gennem fradrag.
Det er ikke noget, folk betaler selv, og så er det for langsomt at køre med bumleren.
Så skal det være et meget højklassificeret tog. Derudover er der så få rejsende i øjeblikket, at de der busser, som hr. Kolstrup henviste til, rigeligt dækker det.
Men det bliver anderledes, for der kommer selvfølgelig mere kontakt, og så er den relevante forbindelse at tage vestover.
Vi er i SF positive over for forslaget, idet vi dog har lovet hinanden, at vi godt lige vil undersøge, hvad grunden har været til, at man har tøvet med hensyn til det.
Jeg kan
huske, også som fru Dorte Bennedsen nævnte, at vi har drøftet det i Færdselssikkerhedskommissionen, og det, som man kunne overveje - det er jo sådan noget, der går op for mig, også ved at sidde og høre på debatten - er, om det egentlig ikke burde være noget, der indgik i 10. klasse, eller hvornår man nu skulle have det ind, så det var noget, folk fik lært. For det kunne være en gavnlig del af det, hvis vi kunne få den store effekt.
Jeg tror, der blev nævnt, at hvis bare 10 pct. kunne give hjertemassage, så ville det redde, hvor mange menneskeliv det nu var, det ville redde.
Men man kunne overveje, om det skulle ligge dér, eller om det skulle flyttes oven i en køreuddannelse, som måske ikke engang køremæssigt er god nok.
Det er jo den anden side af den her sag.
Men vi er positive over for forslaget, uden at vi har lovet, at vi vil støtte det.
Hvis det viser sig, at der er tungtvejende argumenter for at gøre det på en anden måde, så er vi altså ikke argumentresistente, men tværtimod meget opmærksomme.
Birthe Skaarup (DF), 2001-04-27:
Når ca. 4.500 mennesker falder om af hjertestop uden for hospital hvert år, og kun ca. 2 pct. overlever, som oplyst af Hjerteforeningen, så er der en god grund til at tage op, hvorledes vi sikrer, at en endnu større andel af befolkningen kan reddes.
Derfor er forslaget om at indføre obligatorisk undervisning, når man erhverver kørekort, udmærket, idet en stor del af danskerne ikke har den basale viden i at udøve genoplivning.
Det synes vi er udmærket, men det er ikke alle, der har kørekort, og flere får det absolut ikke, blot fordi de fylder 18 år.
I bemærkningerne til forslaget anføres det, at der er en præventiv effekt ved at indføre undervisning i førstehjælp, og det kan vi som sagt kun give forslagsstillerne ret i.
Derfor må forslaget også indebære, at der også skal ske yderligere information om ulykkestal, og hvorfor det er så vigtigt at starte hjælpen ekspres, så såre man bliver opmærksom på en ulykke, hvor der er hjertestop.
Sundhedsudvalget havde jo lejlighed til i onsdags på Hjerteforeningens initiativ at få et kursus i genoplivning, og her blev vi informeret om de enkle, men vigtige regler, som skal til for at redde mennesker med hjertestop.
Dansk Folkeparti er positive over for forslaget, men som sagt ser vi gerne, at tilbudet allerede kan starte i folkeskolens afgangsklasser, også fordi de unge meget hurtigt kan sætte sig ind i de enkle, men elementære regler, som gælder for genoplivning.
Vi synes, at alle gode tiltag for at redde menneskeliv i det her land skal afprøves.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-27:
Jeg tror, vi alle i Folketinget er meget optaget af, hvordan vi får flest mulige i den danske befolkning til at kunne håndtere førstehjælp i de situationer, hvor det er nødvendigt.
Derfor synes jeg også, det er meget fint, at det her beslutningsforslag er blevet fremsat, for det giver anledning til, at vi anstrenger os omkring den her problemstilling.
Det Konservative Folkeparti foreslår her obligatorisk undervisning af førstehjælp i forbindelse med erhvervelse af kørekort.
Og det kunne der være fornuft i, hvis det var sådan, at det var en langtidsholdbar investering.
Men lige netop førstehjælp kræver vedligeholdelse gennem løbende kursusvirksomhed, så færdigheden ikke glemmes.
Så det er i hvert fald det, der gør, at vi fra radikal side er skeptiske med hensyn til, om det lige nøjagtig er i denne her sammenhæng, at man skal gøre det obligatorisk.
Desuden bliver elever, der er ved at tage kørekort, allerede i dag undervist i, hvordan de bør opføre sig på et skadested, og de bliver opfordret til at deltage i et førstehjælpskursus.
Vi mener, at de ressourcer, der skulle anvendes til et obligatorisk førstehjælpskursus i køreundervisningen, kunne udnyttes mere optimalt gennem andre målrettede tiltag, men vi finder som sagt, at det er vigtigt, at vi arbejder med de tiltag.
Det foreliggende forslag kan vi ikke støtte, som det ligger, men Det Radikale Venstre mener, som også flere andre har sagt, at det er hensigtsmæssigt at arbejde videre med etablering af undervisning i forbindelse med erhvervelse af erhvervskørekort.
Svend Heiselberg (V), 2001-04-27:
Fru Margrete Aukens indsigt og spådomsevner tror jeg vi fik at se i forbindelse med fru Margrete Aukens holdning til hele Nørreportbyggeriet, og jeg vil tro, at fru Margrete Aukens indsigt i den aktuelle sag kan sammenlignes med det, fru Margrete Auken dengang gav udtryk for.
Jacob Buksti (S), 2001-04-27:
Jeg har blot tilkendegivet, at jeg ikke føler mig overbevist om, at det er hensigtsmæssigt i forbindelse med køreuddannelsen, og at jeg mener, det kan være et reelt problem, hvis det er sådan, at man gør køreuddannelsen så omfattende og så omkostningsfyldt, at det bliver uhensigtsmæssigt.
Det er sådan set det eneste, jeg har sagt.
Så må jeg tilstå, at jeg indimellem har en lille smule svært ved at forstå, at det skulle være afgørende, om et forslag ligger i Trafikudvalget eller i Sundhedsudvalget eller i Uddannelsesudvalget eller i Retsudvalget.
Indimellem har jeg en fornemmelse på, at man trods alt bør tale sammen i partierne, så Det Konservative Folkepartis sundhedsordfører udtrykker Det Konservative Folkepartis opfattelse og ikke bare sin egen.
Jeg har ikke nogen som helst intentioner om at gå til specielt undervisningsministeren og sige, at hun skal lave noget, men jeg kunne da forestille mig, at partierne - bl.a. i forbindelse med udvalgsbehandlingen af forslaget og med den inspiration, der kunne komme - enten kunne finde ud af, hvordan og hvorledes forslaget skal kobles sammen med køreuddannelsen, eller i samspil med de andre medlemmer af de pågældende partiers folketingsgrupper kunne finde ud af at sende det til et andet udvalg, hvor det efter min mening rettelig hører hjemme.
Dorte Bennedsen (S), 2001-04-27:
Jeg vil godt sige til fru Henriette Kjær, at jeg synes, det er en lidt tosset måde at udtale sig på, når man siger, at jeg eller regeringen, eller hvem det ellers måtte være, kun synes, at vore egne forslag er gode.
Jeg synes faktisk, jeg har givet megen opbakning til selve tanken om at få udbredt kendskabet til førstehjælp
, men jeg har tilladt mig at sætte spørgsmålstegn ved, om vi skal belaste selve køreuddannelsen, der i forvejen godt kunne trænge til nogle opstramninger, med det. Når jeg bliver spurgt om, hvor et sådant kursus eventuelt kan ligge, vil jeg sige, at jeg hørte så sent som i går eller i forgårs om nogle spændende initiativer, der er taget i Storstrøms Amt.
De gik på en indsats i ungdomsskolen, og dem har jeg i sinde at grave noget mere frem om.
Som jeg også sagde i mit første indlæg, synes jeg, vi skal være klar over, at der faktisk foregår nogle ting, som er rettet mod den helt unge generation, rundtomkring i landet, og lad os prøve at se på dem.
Hvad er det, der er gjort?
Er det noget, vi kan bruge i en idéudvikling om, hvordan vi sikrer, at flere borgere i landet får kendskab til førstehjælp?
Lad os dog ikke slå hinanden oven i hovedet med mere eller mindre underlige påstande.
Birthe Skaarup (DF), 2001-04-27:
Det bliver lidt af det samme.
Jeg synes, det er utrolig vigtig, at vi får indført førstehjælpskurser i Danmark.
Det viste sig jo på det kursus, Sundhedsudvalget var på, at der kun skal nogle enkle, elementære ting til for at redde menneskeliv, og vi ved, at unge mennesker er utrolig åbne netop over for det at hjælpe andre mennesker og er utrolig videbegærlige, og derfor synes jeg godt, jeg vil afkræve trafikministeren et svar: Vil han gå videre med disse ting til undervisningsministeren?
Henriette Kjær (KF), 2001-04-27:
Jeg er da ganske enig med fru Dorte Bennedsen i, at fartbøllepakken er effektiv, men det betyder jo ikke, at man ikke kan supplere den og gøre den endnu bedre.
Jeg synes, det er meget snæversynet, at det kun er ens egne forslag, der duer, og at alt andet ikke duer.
Der var lidt om, at det er fint nok med førstehjælp, og man er enig i, at det er godt, og man synes også, at flere skal lære det.
Men man kommer ikke med nogle anvisninger på, hvor det skal foregå, og det er det, jeg mangler fra regeringens side.
Vi har jo siddet med denne viden i lang tid, så regeringen har haft mulighed for at spille ud med, hvordan vi kan gøre det.
Når regeringens sundhedsordfører udtaler sig til pressen, er der ikke grænser for, hvor positiv man er, og hvor god en idé det er.
Men når vi skal til at trække i snorene her i Folketingssalen, kan det ikke lade sig gøre, og derfor bliver jeg nødt til at spørge fru Dorte Bennedsen, hvis fru Dorte Bennedsen også kan svare på regeringens vegne: Hvor vil Socialdemokratiet og regeringen foreslå, at vi placerer den førstehjælpsuddannelse, vi alle ønsker?
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-04-27:
Det, der kalder mig på talerstolen i anden omgang, er trafikministerens indlæg. Jeg vil godt spørge: Er det korrekt forstået, at trafikministeren er åben over for, at man godt kan løse opgaven på en anden måde, f.eks. som fru Henriette Kjær var inde på: at vi ikke nødvendigvis lægger et førstehjælpskursus ind i selv køreuddannelsen, men at man i forbindelse med erhvervelsen af kørekortet skal dokumentere, at man har taget et førstehjælpskursus, som man kan have taget i ungdomsskoleregi eller i andet regi?
Er det korrekt forstået, at ministeren kunne være åben over for en sådan mulighed?
Dorte Bennedsen (S), 2001-04-27:
Forslagsstillerne taler meget om den præventive virkning af dette forslag, men jeg må indrømme, at jeg ikke tror, den vil være så stor.
Jeg tror, at nogle af tingene i fartbøllepakken, som også blev rost fra forslagsstillernes side, er meget mere effektive, f.eks. risikoen for at miste sit elskede køretøj i en periode og risikoen for at miste kørekortet og blive tvunget på efteruddannelse.
Jeg vil godt sige, at det har
jeg et meget stort medansvar for, idet det var mig, der tog initiativet til det, og jeg synes ikke, det kan forundre forslagsstillerne, at når man stiller et forslag, der vedrører køreuddannelsen, skal det behandles i Trafikudvalget.
Som jeg også sagde i mit første indlæg, er vi meget interesserede i at få udbredt kendskabet til førstehjælp og vil gerne være med til at drøfte, hvordan man kan gøre det. Men jeg synes, vi skal koncentrere køreuddannelsen om at gøre folk til gode bilister.
Der er nok et og andet, der kan gøres, før den opgave er løst tilstrækkelig godt, og indtil vi har gjort det, er jeg meget tøvende over for at putte andre ting ind i uddannelsen.
Jacob Buksti (S), 2001-04-27:
Også jeg ser frem til en positiv dialog.
Jeg er meget glad for, at dette forslag kommer i Trafikudvalget, fordi der her sidder folk, der har forstand på tingene, og det også er noget, som har min interesse.
Men som ansvarlig for færdselsloven og køreuddannelsen er min bekymring, at hvis man lægger alt for meget oven i selve uddannelsen, mister man simpelt hen sigtet med, hvad den går ud på, nemlig at lære at køre bil. Jeg synes, det er helt fremragende med uddannelse i førstehjælp, men det er bare ikke sikkert, at den skal placeres lige præcis her.
I dag er køreuddannelsen ganske omfattende og stiller mange krav, og bl.a. på grund af de forskellige initiativer, vi har taget, når folk skal op til ny undervisning osv., stilles der endnu flere krav.
I dag er det sådan, at køreuddannelsen består af 50 lektioner a 45 minutter med en hel masse forskelligt indhold, som jeg skal undlade at spilde tid med at redegøre for nu.
Det vil sige, at uddannelsen tager 38 timer, og hvis man skal have et obligatorisk førstehjælpskursus, som forslaget lægger op til, forlænges uddannelsen med 12 timer, altså omkring 33 pct.
Man kan spørge, om det er rimeligt, når det først og fremmest handler om at lære folk at køre bil, og man kan måske også være lidt i tvivl om, hvorvidt eleverne lærer nok af et sådant kursus.
Det er korrekt, som det blev sagt, at det ikke nødvendigvis er et økonomisk problem.
Et førstehjælpskursus koster ca. 500-600 kr., alt afhængigt af hvem udbyderne er, har vi fået oplyst fra Røde Kors.
Et kørekort er i dag en lille smule dyrere end det, der blev sagt fra ordførerens side.
Prisen er et sted mellem 10.000 og 13.360 kr., hvis man gennemfører på den normerede tid.
Min bekymring går kun på, om der er noget rimeligt forhold mellem det, køreuddannelsen egentlig går ud på, nemlig at lære at køre bil, og at der skal lægges 33 pct. ekstra tid oveni til noget, som ganske vist er sympatisk, men ikke har noget med det egentlige formål at gøre.
Men der er med garanti alternative muligheder, og jeg kunne høre på ordføreren for forslagsstillerne, at det ikke nødvendigvis var afgørende, at kurset lå i forbindelse med køreuddannelsen, hvis det kunne udbydes andre steder, og det synes jeg er en interessant overvejelse.
Min betænkelighed skyldes kun, at det er et spørgsmål, om ikke de ressourcer, man ønsker at sætte ind, kunne bruges mere effektivt til at forbedre selve køreuddannelsen.
Tove Videbæk (KRF), 2001-04-27:
Dette forslag er grundet på en af de ideer, hvorom man tænker: Hvorfor har jeg ikke selv fået den idé?
Det er en rigtig god idé og et godt forslag. Forleden dag fik vi i Sundhedsudvalget selv mulighed for at få en ganske kort undervisning i hjertemassage og mund til næse-metoder osv., og vi blev undervist om, at hvis bare 10 pct. af alle danskere kunne udføre den nødvendige hjertemassage ved hjertestop, så kunne op mod 500 liv spares pr. år. Sagt på en anden måde så kunne vi redde 500 mennesker om året bare ved at vide lidt mere om, hvad der skal gøres, og lære at gøre det rigtigt.
Og tænk så på, at hvis alle, der kører bil, kunne give hjertemassage og også yde anden form for førstehjælp, så må det jo blive til rigtig mange menneskeliv, der vil kunne reddes hvert år.
Det er de første minutter, der er så utrolig vigtige.
Når der sker et biluheld, er de forulykkede jo et hundrede procent og totalt afhængige af, at der er andre mennesker, der træder til hurtigt, mennesker, der ved, hvad der skal gøres, og som gør det.
Mange mennesker lever i dag i stor taknemmelighed over for de medmennesker, der straks trådte til og gjorde, hvad der skulle gøres øjeblikkeligt.
Jeg har selv mennesker i min nære familie, der i dag er i live, bl.a. på grund af at der sekunder efter et alvorligt biluheld kom mennesker til hjælp og gjorde, hvad der skulle gøres straks, indtil ambulancen nåede frem.
En anden positiv effekt af dette initiativ er det forebyggende element, der også nævnes i bemærkningerne, nemlig at man via et førstehjælpskursus kunne give helt unge et lille billede af, hvad der faktisk kan ske med et menneske i forbindelse med et biluheld.
Det kunne være med til at signalere især til de helt unge, at fart ikke er så smart, men farligt, det er klart.
Så hundrede procent opbakning til det her forslag, og som det er nævnt tidligere, så bør sådan et kursus naturligvis gentages med nogle års mellemrum. Så støtte til forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Enhedslisten finder, det er et fornuftigt forslag.
At gøre førstehjælp til en integreret del af et kørekort er oplagt, altså dermed gøre det obligatorisk.
Hermed får vi jo et langt større beredskab, der kan foretage genoplivning, hjertemassage m.m., når der virkelig er behov herfor.
Vi synes generelt, det er godt, at en befolkning kan medvirke aktivt til en så forebyggende linje som vel muligt.
Endelig er vi meget opmærksomme på, at der selvfølgelig er nogle folk, der ikke har taget kørekort, og vi har jo konstateret, at førstehjælp i hvert fald i nogle skolers idrætsundervisning har været en naturlig, integreret del, og derfor kan det også være relevant at se på, hvordan det kan indføres i uddannelsessystemet. Men som sagt er vi meget positive over for forslaget.
Poul Andersen (S), 2001-04-27:
Jeg vil gerne gentage: Vi er også og har hele tiden været positive omkring det her.
Jeg indledte med at nævne, hvem der fokuserede anderledes i 1995, og derfor kræver det her, at vi får tyskerne til at være positive omkring det her projekt.
Det er jo det, som det hele det handler om, og så ville det jo være fuldstændig urimeligt at stå her i dag og tage en forhandling.
Så går vi i gang med dialogen, får fundet det niveau, som ud fra det, som undersøgelserne vil vise, vil være det realistiske og relevante.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Jeg forstår udmærket det væsentlige argument, der er for at sige, at der kan være gode argumenter for, at det her bliver i år 2003, nemlig hvis man går efter den optimale løsning.
Det er jeg helt enig i.
Men mit spørgsmål gik udelukkende på, om man nu var indstillet på at sige, at vi vil arbejde hen mod år 2003.
Og den dag Warnowtunnellen er parat, da vil vi have ryddet alle de andre barrierer til side, f.eks. sikret, at Sydbanen er opgraderet, f.eks. sikret, at færgelejet ved Gedser er i orden.