Charlotte Antonsen (V), 1998-04-14:
Jeg vil for det første gerne sige, at for Venstre er det glædeligt, at debatten forud for folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten nu kan koncentreres om politik frem for jura.
Det siger jeg på baggrund af den dom, der er faldet i Højesteret her for en uges tid siden, hvor det netop blev slået fast, at det, som skiftende regeringer og et stort flertal i Folketinget har sagt, nemlig at EU i enhver henseende er i overensstemmelse med grundloven, er korrekt.
Så jeg imødeser faktisk en mere politisk debat.
Jeg har egentlig været lidt ked af starten på debatten her i dag, for jeg synes igen, at der er en tendens til, at modstanderne vil diskutere ligegyldige detaljer i stedet for at koncentrere sig om det, der er det centrale i vort EU-medlemskab og i EU's eksistens, nemlig det overordnede politiske samarbejde, der rækker over grænserne.
Det er da heldigvis det sidste, som forespørgslen vedrører, og jeg vil da godt starte med at sige, at der ikke for os at se er nogen tvivl om, at det danske forbehold på det retlige område står fast efter Amsterdam
Ja, man kan endda sige, at desværre står det endnu mere fast, end det gjorde før, for det er jo blevet sådan, at med de andre landes videre skridt på det retlige område både på flygtninge- og asylområdet og på politiområdet har det danske forbehold fået langt større negative konsekvenser for Danmark, end det havde før Amsterdam.
Det er nemlig blevet sådan, som ministeren allerede har redegjort for, at Danmark ikke længere er med i beslutningsprocessen på de nævnte områder.
Vi har mulighed for at tilslutte os de andre, men vi får ikke indflydelse på de nye samarbejdsområder på det retlige område.
Det er en af grundene til, at Venstre gerne vil have forbeholdet væk så hurtigt som muligt, men naturligvis efter en ny dansk folkeafstemning.
Det er kun os selv, der kan afgøre, om vi vil af med det forbehold.
Selv om Danmark på et senere tidspunkt opgiver sit forbehold på det retlige område, synes jeg også, det er vigtigt, at vi i dag understreger, at de fælles politikker skal vedtages i enstemmighed.
Det er også noget, hr. Keld Albrechtsen har glemt, når han diskuterer denne sag og forsøger at skræmme folk.
Der er tale om enstemmighed på det retlige område, og derfor er der ikke nogen risiko for det, som nogle taler om, nemlig en glidebaneeffekt, hvor Danmark bliver tvunget til at åbne grænserne for flygtninge.
Vi vil også efter Amsterdam have hånd i hanke med flygtninge- og indvandrerpolitikken, og det synes jeg er vigtigt at vi fastslår her i dag.
Til gengæld er der naturligvis store fordele ved EU-politik på dette fælles område.
Det retlige område er grænseoverskridende, og derfor kan vi kun være interesserede i, at de øvrige medlemslande bliver forpligtet til en effektiv kontrol af EU's ydre grænser uden mulighed for at smøre flygtninge- og indvandrerpolitikken af på hinanden.
Det er især i dansk interesse, for vi jo har en lang tradition for faktisk at efterleve EU-forpligtelser og FN-forpligtelser.
Sandheden i hele denne diskussion er jo, at den Fort Europa-politik, som EU-modstanderne kører i marken, alene har symbolsk betydning, fordi en fortsat grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse ikke kan begrænse den reelle strøm af flygtninge til Danmark, og derfor er vi langt bedre tjent med en fælles forpligtende EU-politik på flygtningeområdet, fordi vi dermed forpligter også de andre EU-medlemslande til at løfte i flok.
I øjeblikket er situationen lidt sådan, at man spiller de ulovlige flygtninge ud mod hinanden.
Man skubber dem fra den ene medlemsstat til den anden, og det har hverken Danmark eller de pågældende flygtninge nogen interesse i.
Med hensyn til EU's politisamarbejde, Europol, er det ligeledes klart en fordel, at man samarbejder.
Der er et behov for grænseoverskridende politisamarbejde, når vi har grænseoverskridende internationale forbrydere.
Jeg vil godt slutte af med at sige, at netop det retlige samarbejde og forbedringerne her er et af hovedargumenterne
for, at man skal sige ja til Amsterdam
Det er rigtigt, som jeg har nævnt, at Danmark står uden for, fordi vi har et forbehold, men det betyder jo ikke, at det ikke også er til gavn for Danmark, at man på europæisk plan gør noget for at forhindre og begrænse internationale forbrydelser og for at lave en ordentlig sikring af flygtningepolitikken i Europa.
Derfor mener jeg faktisk, at det område, som man nu har sat til debat her i salen fra EU-modstandernes side, er et af de områder, der er grundlaget for, at man skal stemme ja til Amsterdamtraktaten den 28. maj.