runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Nu er det en smule overraskende for os, at Venstre har valgt en ordfører til kommunalreformforslag, som ikke repræsenterer Venstres holdning til kommunalreformen, men det er da dejligt befriende at få en holdning til de mere statsretlige og demokratiske vurderinger af det.
Jeg kan forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech faktisk mener, at det, når man har et folkevalgt organ ud over Folketinget, der får tillagt opgaver ved lov, også er sådan, at disse regioner er en del af det kommunale selvstyre, og at det følgelig under enhver form er uacceptabelt at sætte en rigsrevision til at være over et folkevalgt organ.
Det vil jeg være meget glad for at kunne læne mig videre op ad i den debat, der kommer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Grundloven beskriver jo folkestyrets opbygning i Danmark.
Vi i Folketinget er valgt direkte af det samlede vælgerkorps, og i grundloven er det udtømmende beskrevet, hvilke betingelser der skal være, for at en valgt er valgbar.
Deraf følger for Venstre som en grundlæggende holdning til folkestyret, at vi er 179 arbejdspladser, vi er 179 medlemmer, som kun har én arbejdsgiver, nemlig vælgerne.
Vi er ikke bare en arbejdsplads, hvor nogle kan bryde ind i folkestyret ved at stille betingelser herinde til folketingsmedlemmerne, der ligger ud over grundloven.
Jeg siger ikke, at det er i strid med grundloven.
Jeg siger, at det er i strid med vores opfattelse af, hvad folkestyret er: at man altså tror, at man kan tvinge Folketingets medlemmer til at opgive deres økonomiske interesser.
Jeg har flere gange spurgt, hvorfor generelle pensionsopsparinger og sådan noget ikke skal opgives.
Det har jo slagside ud over alle grænser.
De regler, der er stillet op, er typisk socialdemokratiske.
Sådan er det jo.
Hvis det så var blevet foreslået, at alle skulle lægge deres selvangivelse frem, så man kunne se, hvor meget folketingsmedlemmerne havde betalt i skat, og hvor mange fradrag de havde, så var det måske mere lige.
Men reglerne har slagside.
Det skulle bare lige ud mellem sidebenene, for det har jeg længe haft lyst til at sige.
Det værste er naturligvis, at man tror, at man kan tvinge Folketingets medlemmer til disse handlinger, og mener, at man kan påtage sig en politivirksomhed, men dog er så fej, at man nu selv kommer rendende med de bemyndigelsesbestemmelser, som man har klaget så meget over i kommunalreformen, og overlader det til præsidiet at udøve sanktioner over for det danske folkestyre.
Det er fuldkommen i strid med forståelsen af, hvad et folkestyre er.
Så er det her bare blevet en arbejdsplads som en hvilken som helst anden almindelig arbejdsplads, hvor nogle mener, at de er chefer over os andre.
Vi har kun én chef herinde, og det er vælgerne.
Behøver jeg at sige, at vi ikke støtter forslaget?
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Jeg vil gerne som en af dem, der har fulgt meget med i tilblivelsen af og argumenterne om kommunalreformen, bekræfte, at Dansk Folkepartis holdning har været krystalklar hele vejen.
De ville af med amterne.
Det er det.
Nu har vi så fået regioner, og man har fra Dansk Folkepartis side lagt stemmer til en aftale, som handler om, at vi får folkevalgte til at lede disse regioner.
Synes hr. Poul Nødgaard ikke, at det er en usædvanlig opgave at sætte folkevalgte til at lave noget, der helt klart efter regeringens og Dansk Folkepartis mening skal være, hvad der svarer til en statslig institutions funktion, som skal underlægges Rigsrevisionen, f.eks. Rigsrevisionens revision?
Er det ikke en mærkelig nedvurderende holdning at have til folkevalgte?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-04-21:
Er der ikke noget, der taler for, at man eventuelt kan udsætte udfasen af portostøtten på det her område, hvis man nu har brug for 2 eller 3 eller 4 måneder ekstra til at finde på en konkret løsning af problemet?
Jeg vil gerne kvittere for statsministerens flotte måde alligevel at besvare de mange spørgsmål vedrørende portostøtten på, når der nu har været sådan en udbredt bekymring her i Folketingssalen for lige netop det spørgsmål.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Men der rejser sig et enkelt spørgsmål, som jeg også gerne vil have lov til at stille.
Statsministeren forklarer, at for de dagbladslignende ugeog månedsblade vil regeringen sørge for, at de midler, der nu bliver sparet på portostøtten, vil blive ført tilbage til netop disse dagbladslignende uge- og månedsblade.
Hvordan ligger det med den tidsmæssige horisont med at finde en løsning for lige netop disse blade i forhold til, hvornår man afskaffer den nuværende portostøtte for samme blade?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-21:
Jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt.
Afgørelserne vil ligge i et uafhængigt nævn.
Frank Aaen (EL), 2005-04-21:
Nu er det fint, at der er lavet et udvalgsarbejde, der ligger bag det her.
Men jeg hæfter mig alligevel ved statsministerens klare udtalelse om, at der ikke er tilsigtet nogen ændring af, hvem der kan få støtte efter den nye ordning sammenlignet med den gamle ordning.
Derfor vil vi selvfølgelig med spørgsmål have det afklaret, og jeg vil gerne være sikker på, at statsministeren vil gentage, at det er utilsigtet, hvis der sker nogen ændringer fra den gamle ordning til den nye ordning med hensyn til, hvem der kan få støtte.
Jeg er selvfølgelig igen optaget af, om f.eks. Notat, der tidligere kunne få støtte, ikke fremover vil kunne få støtte på grund af det her lovforslag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-21:
Om det sidste vil jeg sige, at jeg jo ikke vil blande mig i et uafhængigt nævns afgørelser.
Det er jo simpelt hen hele pointen med det her, så der kan jeg ikke sige andet, end at de afgørelser vil jo ligge i nævnet.
Med hensyn til det første vil jeg beredvilligt svare også skriftligt på de spørgsmål, der måtte blive stillet under udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2005-04-21:
Jeg skal takke for det sidste tilsagn om, at man skal sikre alsidigheden.
Det vil vi så vende tilbage til i forbindelse med behandlingen af portostøtten, og der bliver også en forespørgsel her i Folketingssalen, hvor vi tager spørgsmålet op i dets helhed.
Der vil jeg da godt være helt sikker på, at det betyder til anvendelse på dagbladsområdet og til anden mediestøtte, men det kan man ikke umiddelbart læse.
Derfor synes jeg, spørgsmålet er både relevant, og at det bør besvares, og jeg tror, vi skal have et skriftligt svar.
Mig bekendt har Notat, der nu rammes af nedskæring på portostøtten, tidligere fået støtte af Dagbladenes Finansieringsinstitut.
Skulle jeg forstå statsministerens udtalelse om, at det ville være utilsigtet, hvis nogle, der tidligere har fået støtte, fremover ikke kan få støtte, sådan, at hvis det er tilfældet, så ændrer vi lovforslaget?
Frank Aaen (EL), 2005-04-21:
Der er jo isoleret set mange gode takter i lovforslaget, som andre har været inde på.
Der er dog to spørgsmål, jeg gerne vil stille statsministeren.
Det ene er: Kan vi være sikre på, at den tilbageførsel af midler, når man likviderer det hidtidige institut, som der står i loven vil ske til statskassen, ubeskåret går til anden bladstøttevirksomhed?
Jeg vil sige det på den måde: Vi vil under ingen omstændigheder være med til, at en eneste krone tages fra bladstøttevirksomhed og tilføres statskassen med det her lovforslag, hverken nu eller på lidt længere sigt.
Det andet er: Kan statsministeren bekræfte, at der er visse former for bladvirksomhed, der hidtil har kunnet opnå støtte fra Dagbladenes Finansieringsinstitut, som ikke vil kunne få det under den nye ordning?
Så vidt jeg er orienteret, er der jo faktisk blade, der ikke er dagblade, som gennem tiderne har fået støtte fra Finansieringsinstituttet, som ikke fremover vil kunne få støtte.
Hvis det er korrekt, så er det jo sådan set en dobbelt hån, at på den ene side skærer man portostøtten til ikkedagblade, og på den anden side laver man Finansieringsinstituttet om på en måde, så man heller ikke kan støtte ikkedagblade.
Det er klart, at hvad vi stemmer i sidste ende også afhænger meget af svaret på det spørgsmål.
Men altså meget isoleret er vi grundlæggende positive over for det her lovforslag.
Vi synes, det bevæger sig i den rigtige retning, og det fjerner de store bladhuses dominans over finansieringen af dagblade og støtte til dagblade.
Vi er naturligvis meget bekymret over de 300 publikationer, som allerede er ramt af nedskæringer i portostøtten, og de yderligere 18 publikationer, der nu bliver ramt, og jeg vil da gerne bruge anledningen til at spørge statsministeren: Er det ikke i modstrid med dette lovforslag – det er jo derfor, det hører sammen, og det er også til hr. Jens Rohde – der har til formål at fremme alsidighed inden for medieverdenen, at man samtidig gennemfører en nedskæring i portostøtten, som begrænser alsidigheden?
Det hænger jo sammen, man kan jo ikke se tingene isoleret.
Det er en medieverden, vi taler om, hvor der er alsidighed, som jo kan opfyldes på mange forskellige måder.
Jeg mener, Weekendavisen er da vigtig for at sikre alsidigheden inden for det, jeg kalder dagbladsverdenen, altså medieverdenen.
På samme måde er Berlingske Nyhedsmagasin da vigtigt, Computerworld er da også for mig vigtig, Politiken Weekly er da også for mig vigtig.
Er det ikke et uklogt signal at sende til befolkningen her op til den kommende folkeafstemning den 27. september om EU-forfatningen, at 8 uger før folkeafstemningens gennemførelse lukker man for portostøtten til et af de vigtigste blade for at sikre alsidighed inden for EU-debatten, som jo er afsindig domineret, 99,9 pct. domineret, af EU-positive medier, nemlig Notat, som i dag kan udgøre en lille modvægt i den offentlige debat omkring EU-forfatningen?
Lige 8 uger før afstemningen, hvor de virkelig har brug for at komme på gaden, fjerner man deres portostøtte.
Er det ikke et stort problem, må jeg spørge statsministeren.
Ole Sohn (SF), 2005-04-21:
Jeg vil starte med at sige, at isoleret set kan SF støtte forslaget, for, som jeg tror det var fru Pia Gjellerup der ridsede op, fornyer det rammerne, økonomien og skaber klarere regler.
Det er jo sådan set det, der ligger i lovforslaget.
Grunden til, at der overhovedet er en debat, er jo sådan set, at forslagsstillerne fejlagtigt i bemærkningerne kæder forslaget sammen i en retorik, som ikke hænger sammen, altså hvor man skriver, at pressen er af afgørende betydning for opretholdelse og udvikling af demokratiet, ligesom også pressens funktion som kritisk iagttager af magtudøvelse i samfundet er af afgørende betydning for demokratiets udvikling.
Det er jo så sandt, som det er sagt.
Men så kan man jo ikke undgå, når man følger med i den almindelige politiske debat og det, der i øvrigt kommer af forslag fra regeringen, at hæfte sig ved, at regeringen i den grad har været med til at stække pressens muligheder for at kunne udføre dens opgaver med de nedskæringer, der er foretaget på portostøtteområdet, og det, der er lagt an til af forslag, som kommer fra Transportministeriet.
Det er ingenlunde tilfældet.
Vi er faktisk i en situation, hvor regeringen og Dansk Folkeparti er i gang med at om ikke dræne så i hvert fald udsulte mulighederne for, at store dele af pressen kan fungere og virke, sådan som det har været tiltænkt, og det er en indskrænkning af pressens muligheder for at virke, og det er at svække dens mulighed for at være en kritisk iagttager af magtudøvelsen i samfundet.
Derfor ser vi det som en vis, ja, ikke engang en vis, men en helt naturlig sammenhæng i den måde, som regeringen udøver sin politik på medieområdet på.
Som sagt er der isoleret set ikke noget i det her lovforslag, der gør, at vi vil stemme imod, men vi føler anledning til at kæde det sammen, og det er det, jeg hermed har gjort.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-04-21:
Det Radikale Venstre tilslutter sig fuldt ud formålet om at erstatte Dagspressens Finansieringsinstitut med Dagbladsnævnet.
Vi er meget glade for, at der bliver større uafhængighed af branchen.
Det vil være en fordel for nye bladprojekter, at Dagbladsnævnet sammensættes af folk, der ikke må have ansættelse i eksisterende dagblade og heller ikke have større personlige eller økonomiske interesser i enkelte bladhuse.
Dertil kommer, at ansøgningerne fremover vil blive behandlet efter de forvaltningsretlige regler, så alt i alt bliver der altså en bedre beskyttelse af ansøgernes forretningshemmeligheder.
Det er en forudsætning for at sikre et alsidigt og varieret presseudbud, og netop et alsidigt og varieret presseudbud er en af grundstammerne i en demokratisk stat.
Det er ikke uden grund, at pressen ofte benævnes som den fjerde statsmagt.
Det er nemlig ikke alene med til at få vores demokrati til at blomstre, men også med til at få kreativiteten og virkelysten frem hos flere sjæle.
Det er jo fint nok alt sammen, men lad os grave et spadestik dybere.
I regeringsgrundlaget hedder det: Regeringen vil for at sikre et større og mere varieret udbud af aviser videreføre den nuværende ordning for moms på bladsalg, forny ordningen for tilskud til nye avisprojekter og aviser, der er kommet i økonomiske vanskeligheder, samt følge op på det igangsatte udvalgsarbejde om omlægning af tilskuddet til befordring af blade.
Det lyder jo meget godt, men vi har jo allerede set det første tiltag fra transport- og energiministeren, hvad angår omlægning af tilskuddet til befordring af blade.
Det koster 18 blade, heriblandt Weekendavisen, portostøtten, hvilket var meget svært at læse ud af teksten i regeringsgrundlaget, og det er vel næppe et tiltag, der sikrer et større og mere varieret udbud af aviser.
Lige netop den formulering vil jeg godt tage lidt mere fat på her til sidst, for hvis man ikke finder på noget egentlig nyt, så er det vel svært at forestille sig et større udbud eller et mere varieret udbud på avismarkedet.
I Det Radikale Venstre finder vi det tvivlsomt, om formålet kan virkeliggøres uden forøget tilførsel af kapital.
Jeg ved godt, at vi ikke skal tage stilling til den del her og nu, men jeg vil gerne signalere, at Det Radikale Venstre meget gerne vil stille sig til rådighed med gode ideer, hvis statsministeren skulle komme i bekneb for sådanne.
Men overordnet set
er der intet, der kan forhindre, at Det Radikale Venstre kan stemme for det fremsatte lovforslag, som vi ser som et delelement i at sikre gode vilkår for pressens fremtid.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-04-21:
Selv om der har været sagt utrolig meget rigtigt i debatten frem til nu, så har der jo også været plads til enkelte drillende bemærkninger.
Henset til det fremskredne tidspunkt vil jeg nøjes med at sige, at Det Konservative Folkeparti fuldt og helt kan støtte forslaget.
Vi kan give fuld tilslutning til lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-21:
Lovforslaget har jo, som vi har hørt, til formål at nedsætte Dagbladsnævnet.
Det er i bund og grund en rigtig god idé som afløsning for det noget forældede Dagspressens Finansieringsinstitut og tilsynsrådene for samme, som selvfølgelig også udgår.
Meningen med det her er at give støtte til nyetablering og omstilling af eksisterende dagblade, der er kommet i økonomiske problemer, og endelig saneringsstøtte til eksisterende dagblade, der er umiddelbart lukningstruede.
Betænkning 1445, som det her lovforslag tager udgangspunkt i, konkluderer sådan set, at man kan diskutere støtteordningens samlede effekt, men modsat er det også umuligt at sige noget om, hvordan branchen ville have set ud uden.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi i Danmark bevarer en bred vifte af dagblade, der afspejler de forskellige holdninger til politiske og samfundsmæssige spørgsmål.
Vi ser, at et af de vigtigste elementer i lovforslaget er, at Dagbladsnævnet sammensættes af personer uden økonomiske interesser i dagbladsvirksomheder, hvilket vil give en bedre beskyttelse af ansøgerens forretningshemmeligheder og fjerne de habilitetsproblemer, som bl.a. har dannet baggrund for udarbejdelse af betænkningen.
Et andet vigtigt element er adskillelsen af statslige og private midler, idet Dagbladsnævnets økonomiske rammer udelukkende består af statsmidler, og selv om fru Pia Gjellerup ikke mener, at det er særlig mange penge, så er 14 mio. kr. årligt dog også en slags penge, i hvert fald for Dansk Folkeparti.
Ydermere kan man yde garantier indtil 30 mio. kr.
Portostøtten
: Jeg synes, det er at blande pærer og æbler sammen, for det har intet med hinanden at gøre.
Den eneste sammenhæng, jeg et eller andet sted har kunnet påpege i det,
er, at man måske kunne frygte, at fjernelsen af portostøtten kunne bringe lidt flere ansøgere i spil, som kunne blive økonomisk truet.
Men det er en helt anden diskussion, vil jeg godt sige til de ordførere, der har bragt det ind i den her debat, og det er en diskussion, som Dansk Folkeparti meget gerne vil være med til, når vi nu når til den.
Men skal vi nu ikke lige allerførst få det her lovforslag færdigbehandlet?
Vi synes i Dansk Folkeparti, at der er så mange positive elementer i det, at vi meget gerne vil støtte det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-21:
Altså, jeg kan jo ikke sige, hvor lang tid det vil tage at finde ud af en sådan løsning, men udgangspunktet må jo være at prøve at finde en løsning, der kan træde i kraft, samtidig med at omlægningen af portostøtten finder sted.
Det vil jeg ikke forholde mig til på nuværende tidspunkt.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om der på noget tidspunkt har været overvejelser i regeringen under forløbet med forberedelsen af dette lovforslag om helt at lukke for den facilitet, som oprindelig og nu Dagspressens Finansieringsinstitut står for og fremtidig det Dagbladsnævn, som oprettes, såfremt vi vedtager det her lovforslag.
Et andet emne er, at jeg forstår, at statsministeren mener, at når man er kritisk her i salen, så er det udtryk for knubbede ord og sådan noget, man kan tage let, og ikke udtryk for nogen væsentlige holdninger.
Jeg synes, statsministeren gør sig skyldig i at tage det meget let at forholde sig til noget af den omgivende kritik, der er til lovforslaget og dets formål, nemlig ved alene at forholde sig til de nye initiativer på portostøttens område.
Det var i hvert fald fra min side i høj grad også sat ind i den ramme, der handlede om det, og det må statsministeren vel indrømme, meget store spareinitiativ, der blev gennemført for portostøtten for 1½ år siden, i form af en besparelse på hen ved 200 mio. kr., som sammen med portostigninger har haft en værdi for de fagblade, der blev berørt, på hen ved 500 mio. kr.
Det må da siges at være en spareøvelse – eller hvad?
Jeg skal takke for det sidste svar.
Med hensyn til det første kan jeg sige, at det jo ikke har været statsministeren fremmed, at der ville opstå en diskussion, når man sejler under det flag med alsidighed, ytringsfrihed osv., at der er somme, der ville kunne finde på at spørge til et ret voldsomt indgreb over for det, der kunne være muligheden for at udbrede ytringer i en større kreds.
Det, som regeringen har gennemført om portostøtten, er en stor spareøvelse.
Statsministeren har jo selvfølgelig også været fuldt forberedt.
Det har vi jo også kunnet høre på besvarelserne.
Så jeg vil bare sige tak for den erkendelse.
Se, her er vi jo netop ved sagens kerne.
Det er regeringen, der siger, at regionerne ikke er et led i det kommunale selvstyre.
Vi mener, at regionerne et led i det kommunale selvstyre, og følgelig skal de ikke underlægges Rigsrevisionens revision.
Så det er fru Birthe Rønn Hornbech, der har et problem med altid fra Venstres side at sige ét og gøre noget andet, at tale om det kommunale selvstyre, men med handling reducere det kommunale selvstyre, i denne her sammenhæng at reducere regionerne med folkevalgte i spidsen til sundhedsenheder, som man så omsider i det her lovforslag kommer til at sige jo altså bare ikke er noget, der er led i det kommunale selvstyre.
Vi mener, at der, hvor man har sat åbne valg i hele befolkningen til at sammensætte folkevalgte organer, er de folkevalgte organer led i det kommunale selvstyre, såfremt det ikke er Folketinget, vi taler om.
Og Folketinget bliver jo heller ikke revideret af Rigsrevisionen, så ville Rigsrevisionen få meget travlt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Fru Pia Gjellerup gjorde meget ud af, at regionerne ikke er under kommunalt selvstyre.
Samtidig gjorde fru Gjellerup meget ud af, at nu skulle konventionerne om kommunalt selvstyre undersøges.
Det forstår jeg ikke helt.
Nu må Socialdemokratiet tage stilling.
Hvis man mener, at regionerne ikke er udtryk for kommunalt selvstyre, så er konventionerne om kommunalt selvstyre fuldstændig irrelevante i denne her sag, og det er Socialdemokratiets problem, at man forsøger at spille på to heste på en gang.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Også der er vi i den situation, at det ikke har været eller er Socialdemokratiets opfattelse, at kommunerne ikke kan lave mere, når de bliver større.
Det mener vi klart de kan.
Det vil vores stemmeafgivninger og ændringsforslag også i en række sammenhænge vise.
Men vi mener, at det, dette lovforslag og beslutningsforslaget fra Præsidiet handler om, jo faktisk er, om vi skal forholde os til, at man reducerer regionere, som får folkevalgte som ledelse og ansvarlig ledelse, til at være sundhedsenheder.
Mener hr. Poul Nødgaard det?
Det vil jeg meget gerne have at hr. Poul Nødgaard svarer på, når han kommer op som ordfører om et øjeblik.
Mener hr. Poul Nødgaard, at man kan tillade sig i et dansk demokrati at reducere folkevalgte til nogle, der skal sættes under revision, ganske som man gør med en offentlig institution?
Mener hr. Poul Nødgaard virkelig det?
For så er det kommet længere ud med Dansk Folkeparti, end jeg troede – og det siger ellers noget.
Jeg vil på Socialdemokratiets vegne klart sige: Der, hvor vi har folkevalgt demokrati, har vi tillid til, at de folkevalgte løser de opgaver, de får pålagt, og det vil sige, at de ikke skal underlægges en administration som sundhedsenheder, som indenrigs- og sundhedsministeren kalder de regioner, som folkevalgte kommer i spidsen for.
Derfor synes vi ikke, vi skal vedtage de her forslag, som vi, hvis man gennemfører kommunalreformen i den form, må vende tilbage til.
Vi mener ikke, vi skal gennemføre dem i denne her periode.
Det mener vi simpelt hen ikke der er noget grundlag for.
Poul Nødgaard (DF), 2005-04-21:
Det, der er hele problemstillingen med den kommunalreform, er jo ganske enkelt, og vi har fulgt det fra første færd, hvor vi har forhandlet den kommunalreform, at Socialdemokratiet, specielt Socialdemokratiet og sikkert også andre af oppositionspartierne, men nu nævner jeg det store oppositionsparti, ikke har nogen tiltro til, at kommunerne er i stand til at løse andet end de problemer, de løser i øjeblikket: folkeskole, børnepasning, ældreforsorg osv.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvorfor fru Gjellerup har det fuldstændig forstokkede syn, at kommuner ikke kan noget som helst.
Det er det, der er overskriften hele vejen igennem, ikke alene hos fru Pia Gjellerup, men hos en lang række socialdemokratiske toppolitikere her på Christiansborg.
Jeg synes, man skulle prøve at revidere den opfattelse.
Kunne man ikke tage det under stor overvejelse?
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Jeg har nævnt disse to forslag, som jeg ikke mener har nogen som helst hast.
Der er jo ikke noget at revidere, før en given konstruktion er sat i gang.
Den skal først sættes i gang for 2007, såfremt man vedtager det i den form, der er lagt op til.
Dernæst spørgsmålet om, hvad Socialdemokratiets holdning til kommunalreformen er: Ja, vi vil meget, meget gerne forhandle hver eneste bid, hvert eneste hjørne af denne kommunalreform.
Den kan gøres meget bedre.
Men vi har forstået, at det er ganske umuligt at forhandle noget af grundkonstruktionen.
Det må vi opgive, der er regeringen fuldstændig hug- og stikfast sammen med Dansk Folkeparti.
Det her at gøre regionerne til noget, der ikke er en del af det kommunale selvstyre, men sundhedsenheder, har Socialdemokratiet været imod, det vil Socialdemokratiet være imod, og det vil vi være, uanset hvilke jongleringer hr. Poul Nødgaard så kan udsætte vores forskellige meldinger om, hvordan vi vil behandle kommunalreformen, for.
Der er ikke nogen som helst, der har meldt, at vi er positive over for den grundkonstruktion at reducere regionerne til sundhedsenheder.