runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2000-05-11:
Jeg er ikke ude efter at klandre hr. Erik Mortensen i sagen
Jeg er indstillet på, at vi i fællesskab når en løsning, der redder nogle virksomheder og nogle arbejdspladser, og derfor sagde jeg, som jeg gjorde, at jeg synes, det forhold, at andre virksomheder kan være i en tilsvarende situation, ikke er noget særlig godt argument for at afvise intentionerne i det her.
Det var sådan set det, jeg sagde, og det gjorde jeg så også på baggrund af, at regeringen jo har en statsminister, som i åbningstalen og i øvrigt ved enhver given lejlighed bryster sig meget af, at regeringen er erhvervsvenlig og ønsker at give erhvervslivet bedst mulige vilkår.
Her er altså et meget konkret og overskueligt eksempel på, at man rent faktisk kan leve op til de flotte ord, hvis man vil.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-11:
Da den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: CD fortjener ros for dette glimrende forslag, som vil afbøde de værste virkninger for virksomheder, der anvender fjernvarme som procesvarme. Forslaget afhjælper ikke den store afgiftsbetaling, som er pålagt disse erhverv, og som vi fra konservativ side fra starten har taget skarp afstand fra, men forslaget kan afbøde de voldsomme likviditetsproblemer, som virksomhederne har på grund af tidsforskydningen.
Miljømæssigt er det langt bedre, at virksomhederne aftager fjernvarme end overgår til oliefyr.
Jeg er derfor enig med forslagsstillerne i, at de nuværende regler er uhensigtsmæssige både økonomisk og miljømæssigt. Det Konservative Folkeparti støtter derfor forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-05-11:
Forslagsstillerne tage udgangspunkt i, at der er et problem for et erhverv med hensyn til likviditeten, og at dette problem så giver anledning til en adfærd, som er uheldig for miljøet ved, at man går fra én form for energi, nemlig fjernvarme, over til fuelolie.
I det omfang den problemstilling er beskrevet korrekt, er det noget, man må gøre noget ved i forhold til, at vi også er interesseret i, at man ikke har en adfærd i retning af, at miljøet forringes.
Det siger sig selv.
Men vi mener på samme måde, som skatteministeren gav udtryk for, at vi jo lige må se på, hvordan det er. Så jeg vil sige, at vi kan give tilslutning til, at vi positivt ser på, hvordan man løser det paradoksproblem, man er kommet i, hvor man i virkeligheden fremelsker en forkert adfærd.
Om det er det her forslag, der er det rette, eller at skatteministeren og miljø- og energiministeren kan finde på noget andet, ved jeg ikke, for vi har også et andet hensyn.
Det er, at det overordnede om de energiaftaler, der er lavet af hensyn til miljøet og sådan noget, også skal respekteres.
Så ud fra de betragtninger kan jeg sige, at vi er enige i intentionen om, at vi i hvert fald ikke skal have en adfærd i den retning, som vi ser, men spørgsmålet er, hvordan vi så løser det problem.
Jeg har forstået, at skatteministeren er meget villig til at se på det.
Og ud fra de betragtninger kan man så sige, at vi ikke giver vores tilslutning til, at vi ved en afstemning engang i næste uge, eller hvornår det bliver, stemmer for det.
Der er andre metoder til at opnå måske ikke netop lige det her forslags gennemførelse hundrede procent, men sådan at intentionerne bliver gennemført.
Så ud fra de betragtninger kan vi altså sige, at vi giver tilslutning til tankegangen om at løse et problem, som er skitseret, specielt når det drejer sig om de miljøproblemer, som det afføder.
Mogens Andreasen (DF), 2000-05-11:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området ikke kan være til stede i salen, skal jeg tillade mig at fremføre Dansk Folkepartis synspunkter til det her beslutningsforslag.
Det er et udmærket beslutningsforslag, der er rejst af CD på grund af nogle gartnerier, som forsynes med fjernvarme og har været særlig hårdt belastet på grund af stigende priser og afgifter.
Det har medført et likviditetsproblem i forbindelse med den løbende aftagen af fjernvarmen.
Gartnerier, som opvarmes med olie, har mulighed for at blive registreret som oplagshaver, hvilket medfører, at virksomhederne modtager olie uden afgifter og efterfølgende alene afregner nettoudgifter, herunder moms af nettoafgiften, til Told og Skat.
Beslutningsforslaget har til hensigt i likviditetsmæssig henseende at sidestille gartnerier, som anvender fjernvarme, med gartnerier, som anvender olie.
Forslaget har således som hovedformål at forbedre
gartneriernes hårdtbelastede likviditetssituation
Forslaget, der er provenumæssigt neutralt, er efter Dansk Folkepartis opfattelse ganske fornuftigt, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte beslutningsforslaget.
Dorit Myltoft (RV), 2000-05-11:
Da partiets ordfører i denne sag, hr. Anders Samuelsen, ikke kan være til stede, skal jeg holde hans ordførertale.
Forslagsstillerne fra CD opfordrer med dette forslag regeringen til at afhjælpe likviditetsproblemer i virksomheder, der anvender fjernvarme som procesvarme.
Det er korrekt, at virksomheder som gartnerier kan opleve likviditetsproblemer som følge af tidsforskydningen mellem indbetaling af moms, energi og CO2-afgifter og refusionen af disse.
Men som skatteministeren gjorde opmærksom på i sin tale, så skyldes denne likviditetsvirkning først og fremmest, at gartnerierhvervet i flere år har haft
mere fordelagtige vilkår i forhold til momsafregningsregler og den samlede afgiftsbelastning, end andre erhverv har.
Fra radikal side kan vi derfor ikke se et behov for at give flere lempelser for gartnerierne på dette punkt.
Samtidig vil der fra den 1. januar 2001 ske ændringer i momsafregningsreglerne, som vil give alle erhverv samme afgiftperioder og kreditforhold.
Hvis man indfører de ændringer, som dette beslutningsforslag lægger op til, vil det virke stik imod ønsket om ens momsafregningsregler for alle erhverv.
Det vil betyde, at vi vil få skabt en særordning for et enkelt erhverv, allerede inden de nye ændringer i momsloven træder i kraft, og det virker ikke særlig hensigtsmæssigt.
Så samlet set synes der ikke at være de store økonomiske incitamenter for gartnerierne til at skifte fra fjernvarme til opvarmning med fuelolie.
Men skulle der imidlertid fremkomme nye oplysninger, der tyder på det modsatte, vil vi naturligvis se på sagen igen.
Jeg skal på den baggrund meddele, at Det Radikale Venstre ikke støtter beslutningsforslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-11:
Når jeg tager en kort bemærkning her, så vil jeg godt læse op for en kollega.
Men det er for lige at pege på det, at momsspørgsmålet og det at vi ændrer momsafregningsperioder osv. ikke er særlig interessant her.
Det er da rigtigt, at momsen har den betydning, at der også er moms af afgiften, så den skal man altså også vente med at afregne, men det har ikke nogen direkte indflydelse, om vi laver det ene eller det andet momssystem i denne her sammenhæng.
Det, der er det væsentlige, er i og for sig, at de samlede afgifter har en tidsforskydning.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-11:
Det er skæbnens ironi, at den nuværende skatteminister for mange år siden blev interviewet til tv.
Dér var problemet for landbrugs- og gartnerierhvervet, at man for at kunne betale de skatter og afgifter, som ministeren gerne ville have opkrævet, også var bragt i den situation, at der ikke var likviditet til det.
Ministerens svar til den åbne tv-skærm var på daværende tidspunkt, at så måtte man jo optage et lån i ejendommen, så man havde penge til at betale. Så har vi eksemplet her igen.
Det er gartneriet, der har
en så stram likviditet, fordi de er udsat for et internationalt meget, meget hårdt konkurrenceområde.
Så hvis man opholder sig i ganske få timer ved den dansk-tyske grænse, vil man se det ekstremt store antal lastbiler, der kører gartnerivarer ind i Danmark.
Det er ærgerligt for vores betalingsbalance.
Det er ærgerligt for beskæftigelsen i Danmark.
De kan bare låne pengene.
De kan bare etablere et lån, så de har råd til at betale afgifterne.
om det samfundsøkonomisk, miljømæssigt, sundhedspolitisk og alt muligt andet er fornuftigt at gøre det. Svaret fra Socialdemokratiet og regeringen er, at det er man fuldstændig ligeglad med, for man har et overordnet mål, der går ud på at skrabe pengene ned i statskassen så hurtigt som muligt.
De gange, og det er mange, hvor den nuværende skatteminister har fremsat lovforslag om opstramninger af likviditeten, har vi hver gang fra Frihed 2000 stemt nej, og det har vi, fordi statskassen langt nemmere kan bære et likviditetstræk, end den enkelte virksomhed kan.
Statskassen bliver ikke udkonkurreret af udlandet, men det gør de danske produktionsvirksomheder, hvis ikke vi sørger for, at de har tålelige vilkår i Danmark.
Derfor burde det her beslutningsforslag aldrig have været et forslag.
Det her problem burde have været løst af ministeren, inden CD havde følt sig nødsaget til at sætte pen til papir.
For forslaget indeholder jo et andet element, som viser, at regeringen er langt mere optaget af kroner og øre og kolde kontanter end f.eks. det miljø, man ellers ved festlige lejligheder taler så pænt om.
For når valget skal stå mellem, om en virksomhed opfører sig miljømæssigt ufornuftigt for at overholde de økonomiske regler, eller at staten skal have penge i kassen, så vælger regeringen igen pengene fremfor miljøet.
Det er en udmærket illustration af, at meget af den afgifts- og skattepolitik, som er indført i miljøets navn, intet har med miljø at gøre, men udelukkende er et spørgsmål om at skaffe provenu i statskassen.
For det skal naturligvis løses ud fra alle de argumenter, jeg har nævnt, plus en håndfuld flere, der også eksisterer.
Det er endnu et eksempel på, at man fører en politik med hovedet under armen, og hvor man får nogle virkninger, som ingen af os ønsker.
Derfor bør det være Folketingets pligt at få denne her sag løst.
Vi takker naturligvis CD for at have bragt det på banen, selv om det aldrig burde være blevet til et beslutningsforslag, men burde have været løst af skatteministeren.
Kim Andersen (V), 2000-05-11:
Som jeg sagde i mit første indlæg, så er vi altså fra Venstres side indstillet på her at nå et resultat til gavn for gartnerierhvervets konkurrenceevne og beskæftigelse.
Vi er lidt mindre interesseret i at polemisere over de her forhold, som i deres substans jo er ganske alvorlige.
Men skatteministeren lægger jo altså unægtelig op til det.
Jeg tror, det ligger til hans natur.
Det er jo også en del af livet her i huset, og ikke unaturligt for en minister og en politiker.
Så jeg bliver nødt til at replicere på et par af skatteministerens bemærkninger.
Jeg vil godt sige, at vi er helt klar over, at det på mange måder går godt for erhvervslivet.
Vi glæder os over mange gode nøgletal i erhvervslivet.
Jeg sagde ikke, at regeringen ikke levede op til forskellige ting, men jeg sagde: Her er muligheden for at leve op til målsætningerne om, at det skal gå godt i erhvervslivet og helst endnu bedre ved at tage et ansvar for problemstillingen i gartnerierhvervet og støtte beslutningsforslaget her.
Så vil jeg blot stilfærdigt sige til ministeren: Hvordan er det, det går med markedsandelene på de nære eksportmarkeder?
Der var lidt for meget i det her, som mindede om den gamle vise: fru kammerherreinde, her går det godt, her går det godt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-11:
Jamen det er vanskeligt.
Jeg tror også, der er nogle forskelle i ganske almindelig opfattelse af ret og rimelighed og livssyn i den diskussion, vi ofte har på de her områder. Det tror jeg faktisk der er.
Virksomheder, der anvender fjernvarme som procesvarme, får mulighed for at lade sig registrere som nettoafregnere i Told og Skat, tilsvarende det princip, der kendes fra andre virksomheder.
Eller hvis man er bange for skillingerne, fordi de er trængt de her - betaler de nu? - kan man lade deres fjernvarmeselskab gå ind og være nettoafregnere og lave den aftale, så man er sikker på, at man har skillingerne i skuffen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvorfor man lægger op til at sige, at vi sådan har været udstrakt flinke ved det her erhverv?
Men det her erhverv er jo i vanskeligheder, det her erhverv er trængt, det formindskes.
Der vælter, som hr. Kim Behnke sagde, varer ind over grænserne i stigende antal.
Hvad er årsagen til, at man ikke vil det her? For det er jo altså noget, de skal lægge ud, som egentlig er dem uvedkommende på sin vis, og det betyder altså, at de har de her økonomiske vanskeligheder. Jeg kan ikke rigtig forstå ministeren.
Det virker nogle gange næsten som forfængelighed, når man skal have mistænkeliggjort det her.
Ole Stavad (S), 2000-05-11:
Jeg synes nu ikke helt, hr. Kalnæs opfattede min replik i den ånd, den var givet.
Det var bestemt ikke uvenligt ment, og jeg har heller ikke et synspunkt om, at jeg er specielt bekymret for skillingerne.
Det er sådan set ikke så meget det, vi snakker om her.
Det er spørgsmålet om, hvor mange særregler og undtagelser og særlige arrangementer vi skal bygge ind i forskellige dele af vores lovgivning og regelværk.
Til hr. Kalnæs vil jeg sige, at den kritik, jeg jo som den anden halvdel oftest støder ind i ikke mindst i erhvervskredse, er: Hvorfor er lovgivningen så indviklet?
Hvorfor kunne vi ikke lave tingene mere enkle?
Hvorfor er der så meget administrativt bøvl?
Det er også noget, vi er meget enige om, og som vi skal være meget opmærksomme på.
Der er jo stort set ikke en dag, i hvert fald ikke en uge, hvor jeg ikke får en anmodning fra en organisation, virksomhed, personkreds, som synes, det er meget vigtigt - og ofte med ganske mange gode begrundelser, det er ikke det, jeg siger, det er altså ordentligt nok - at man får lavet en særlig regel for denne eller hin gruppe.
Men jeg tror bare, at vi er nødt til i fællesskab at prøve at hjælpe hinanden lidt med, at der skal være nogle helt særlige gode grunde, hvis vi skal lave knopskydninger og annekser på lovgivningen det ene sted efter det andet.
Ellers bliver det ikke til at håndtere, heller ikke for virksomhederne, heller ikke for borgerne, heller ikke for dem, der skal fortolke reglerne eller loven.
Derfor handler det her ikke særlig meget om skillinger.
Det handler om, hvor mange særregler vi skal indbygge i et i øvrigt forholdsvis enkelt, konsekvent regelsæt.
Dér er det, at jeg har sagt til hr. Kalnæs: Hvis vi skal ind i overvejelser af den karakter, så skal der være nogle særlig gode grunde.
Jeg venter stadig væk på, om hr. Kalnæs ikke vil replicere positivt på, at han også føler, at han har en opgave med at løfte en bevisbyrde.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-11:
Det giver jo ikke mere bøvl, vil jeg sige til ministeren.
Det giver jo ikke mere bøvl at nettoafregne.
Der er tale om et erhverv her, som bruger fjernvarme som procesvarme, tilskyndet miljømæssigt af det offentlige.
Vi kan ikke sige, at der er tale om særregler, der gør det mere kompliceret, fordi nogle, der likviditetsmæssigt er klemt, skal være nettoafregnere i stedet for at lægge
store afgifter ud i for lang tid, som de ellers ikke skulle have betalt.
Vi må lige have historien med.
Hvad var det, vi gjorde?
Vi lagde 7 mia. kr. i afgifter på erhvervslivet.
Vi førte 5 mia. kr. tilbage på forskellige ordninger - og det er jo derfor, vi har det system, vi har i dag - for ikke at ødelægge konkurrenceevnen, beskæftigelsen osv. Så er der altså nogle, som anvender denne her varme til procesvarme i deres produktion.
De betaler afgift, ligesom fru Jensen gør, og de skal så have afgiften tilbage, og det er alle enige om.
Det er ikke en afgiftslettelse, jeg står og taler om her, det er ikke en afgiftslettelse, de skal bare have afgiften tilbage.
Men den er altså så stor for dem, at selv mindre virksomheder skal have 1 mio. kr. mere i kassekredit for at finansiere det, de skal have tilbage.
Det er det hele, mere er der ikke i det, og det kan lade sig gøre at nettoafregne det på den ene eller anden måde.
Men som sagt: Lad os ikke trække det længere her, for jeg ser en åbning for, at vi kan få kigget på det her mellem første og anden behandling, og det ser jeg meget gerne sker, det ville være fornuftigt.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Man er i hvert fald nødt til at forholde sig til de konsekvenser, der kan komme, og så er det, jeg godt vil spørge hr. Henrik Svane: Hvad gør man, hvis det er sådan, at det viser sig, når man nu sætter penge i at udbygge det jordbaserede net, det digitale net, at det kun er DR og TV 2, som vil være på dette net?
Så er pengene vel dybest set kastet ud af vinduet?
Så fik jeg ikke svar på noget, jeg var fremme med i første omgang, nemlig om den fjerde kanal: Hvad er det, som skulle gøre andre udbydere end lige netop DR mere kvalificerede til at varetage P4, når man tænker på, at DR har det største danske musikbibliotek, og at DR har et symfoniorkester og ensembler, osv. osv.?
Tæller det slet ikke med i vurderingen af denne beautycontest?
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
Til hr. Donner: Jeg afviser ikke, at der er alle de problemer, men når man indgår et kompromis, er der altid noget i det, man ikke bryder sig om.
Men man har altså stadig en forpligtelse til at være med til at forsøge at få det til at fungere, og det vil vi også være.
Jeg er selvfølgelig ked af det - det er også et svar til hr. Søndergaard - men jeg henviste faktisk ikke til det brev, der blev udsendt; jeg henviste rent faktisk til de kontakter, der var, inden forliget blev indgået.
Men det har man jo godt nok gjort.
Jeg kan da huske, at Enhedslisten sprang på et forlig om Det Kongelige Teater.
Enhedslisten egentlig fik på det, men man var da med i udformningen af det, så man kan altså godt gøre det.
Men i dette tilfælde var det slet ikke den del af fasen, som hr. Søren Søndergaard henviser til.
Det var kontakter i selve forhandlingsfasen, hvor jeg i hvert fald fik den klare opfattelse, at der var partier herinde, der godt nok kunne se, at der var borgerlige træk i det, men som måske prioriterede drilleriet af regeringen og kulturministeren højere end det at få indflydelse i de næste 4 år, og det er jo bare ærgerligt.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-11:
Det er stadig vedrørende den femte kanal: Kan hr. Henrik Svane ikke bekræfte, at der står meget klart og tydeligt i medieforliget, at det eneste programmæssige krav til den femte radiokanal er public service-nyhedsdækning på niveau med DR's nyhedsdækning, og at der står meget tydeligt og klart, at radiokanalen tildeles det foretagende, som afgiver det økonomisk set mest fordelagtige tilbud efter det såkaldte auktionsprincip, altså at den, der kommer med den største pose penge, får kanalen?
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
Jeg vil ikke håbe, hr. Søren Hansens tid er udløbet, det ville da være trist. Hans taletid er måske udløbet.
Jeg vil bare bede hr. Søren Hansen være med til at aflive en myte, nemlig myten om, at man betaler licens i dette land efter, hvilke udsendelser man kan se.
Altså licensen i dette land er en apparatafgift, og det har det været i årtier.
Jeg kan huske diskussionen fra Radiorådet i gamle dage, hvor nogle oppe i Frederiksværk eller Hundested, eller hvor det var, ikke kunne se en dansk udsendelse.
Så kom de rendende og sagde, at så ville de heller ikke betale fuld licens, selv om de havde et fjernsyn stående.
Altså vi har jo holdt fast i pricippet, fordi det er det lettest administrerbare.
Derfor vil det være meget vanskeligt at gøre det, som hr. Kirk siger, nemlig begynde at dele op i dem, der kan se, og dem, der ikke kan se.
Dette bare lige for at sige, at det er altså en større diskussion end den, hr. Kirk lægger op til, og det vil jeg gerne bede hr. Søren Hansen bekræfte.
Jens Kirk (V), 2000-05-11:
Jeg ønsker ikke mere bureaukrati, men jeg hørte hr. Søren Hansen sige før, at dette forlig skulle vare i fire år.
Og jeg kan også forstå på hr. Søren Hansen, at hvis der kommer et forslag inden for det næste halve år fra Venstre, så vil man være positiv over for at se på, at vi kunne dele licensen op at sige: Det betaler I for, det kan I se; det kan I ikke se, derfor får I en reduktion.
Jeg kan forstå, at det vil man i regeringen være meget positiv over for, og det siger jeg tak for.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-11:
Der står i den nye medieaftale, at de eksisterende public service-regler fortsat skal gælde, præciseres og uddybes, herunder f.eks. i forhold til børn og unge.
Nu talte vi om unge lige før, men der er en passus i den nuværende lov, hvor der står, at indehaveren af en tilladelse til fjernsynsvirksomhed skal påse, at der ikke udsendes programmer, som i alvorlig grad kan skade mindreåriges fysiske, psykiske eller moralske udvikling, herunder navnlig programmer, som indeholder pornografi eller umotiveret vold.
Den passus, som nu er i medieaftalen, kan den betyde, at man vil lægge op til, at den her regel i radio/fjernsynsloven nu skal til at håndhæves?
Vi ved, at der i den senere tid har været en del postyr omkring pornoprogrammer, der blev sendt i aftenfamilietiden.
Jeg har selv sendt nogle spørgsmål til ministeren i den forbindelse, og ministeren har til en avis udtalt, at spørgsmålet om porno på lokal-tv vil indgå i det kommende medieforlig.
Porno er jo ikke bare frækt tv, det er også med til at give børn og unge billeder, billeder, som de tror er virkeligheden.
I opvæksten, i deres unge år, hvor de kæmper med identitet, at finde rollemodeller osv.,
der ser de disse programmer og tror, at sådan er virkeligheden.
Søren Hansen (S), 2000-05-11:
Jeg kan helt bekræfte hr. Duetofts vurdering af, hvordan licensen er funderet, nemlig i forhold til apparater.
Og det er nøjagtig den definition, som Venstres medieordfører har tilsluttet sig igennem hele det forløb, vi har haft op til nu og frem til, at dette nuværende medieforlig udløber ved årsskiftet.
Dermed er jeg altså også lodret uenig i hr. Jens Kirks forslag om at opdele licensen.
Det er vi absolut ikke positiv over for, tværtimod.
Det holder ikke en meter og gør det specielt ikke i forhold til den definition, der er af licensbetalingen.
Fru Tove Videbæk er inde på spørgsmålet om porno og vold.
De regler, der er, skal begribeligvis håndhæves.
Dér, hvor vi har problemet,
er i relation til forældrenes opgave, når det drejer sig om at passe ordentligt på deres unger.
Her var der måske et opgave, der ligger for, men den kan vi ikke lovgive for.
Det, der kan lovgives for, skal begribeligvis håndhæves.
Ole Donner (DF), 2000-05-11:
Det, der får mig på talerstolen, er hr. Søren Hansens bemærkning om, at man betaler licens efter apparater, og at det ligesom antydes, at det vil være fuldstændig uoverskueligt at dele licensen op i forskellige ting, alt afhængig af om man overhovedet kunne se noget eller ej.
Men jeg vil godt spørge hr. Søren Hansen: Vil det så sige, at det gamle forslag, som Dansk Folkeparti fik forpurret i det nuværende forlig, om, at man skal til at betale licens for pc'er, bliver taget op igen?
Man kan gå ind og se de regionale nyheder.
Man kan se mange, mange forskellige ting, og det var jo derfor, der var et genialt forslag - nogen syntes, det var genialt - om, at man nu skulle lægge licens på pc'er.
Så jeg vil godt spørge hr. Søren Hansen, om man har tanker om det nu.
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
Det er ikke, fordi jeg skal blande mig i hr. Søren Hansens debat, han klarer det jo fint selv, men jeg vil bare godt, om vi kunne tage klumperne, som de er, i stedet for at man vender tilbage på et tidspunkt, når vi andre får ordet.
Jeg vil gerne bede hr. Søren Hansen bekræfte, at der er et andet sted i medieforliget, hvor pornodiskussionen er, nemlig diskussion af must carry.
Altså der er to sider af forligets tekst omkring must carry.
Den ene er, om der er andre kanaler, der skulle ind her.
Man kunne godt forestille sig, at f.eks. DK 4 fik adgang til must carry, bl.a. fordi man bringer folketingsdebatter ubeskåret. Men den anden diskussion, der bliver lagt op til her - vil hr. Søren Hansen ikke godt bekræfte det - er, om en kanal, der har den programprofil, som nogle f.eks. har omkring pornografien, nødvendigvis skal være en must carry-kanal, altså om det er rimeligt, at man på én gang har den profil og på den anden side så sender den slags udsendelser.
Der er jo nok et eller andet kabel-tv et eller andet sted, der undrer sig over, de er tvunget til at bringe den kanal.
Er det ikke også rigtigt, vil jeg spørge hr. Søren
Hansen, at den diskussion ligger der også i forligets tekst på det her område?