runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Man kan jo bare konstatere, at regeringen i hvert fald har ønsket at inddrage statslige midler, som har ført til, at taksterne er steget i den kollektive trafik.
Så den omvendte model har regeringen altså ikke noget imod, nemlig at man trækker penge ud af den kollektive trafik med den konsekvens, at taksterne stiger.
Nu erklærede ministeren sig stort set enig i den første del af beslutningsforslaget, i og med at man har bebudet, at man i forbindelse med strukturreformen vil lave et slags loft
over priserne på den kollektive trafik
Men bare lige for at der ikke skal være nogen tvivl tilbage ude i de små hjem efter den her debat: Der er ikke noget til hinder for, at taksterne med regeringens model kan stige i både 2005 og 2006, uden at regeringen gør det mindste for at gribe ind.
Der er ikke nogen som helst tillid til, at regeringen eller trafikministeren vil tage initiativer til at sænke niveauet.
Og det er jo det, der er hele problemet: Man har fået skabt en ond cirkel for den kollektive trafik i den nuværende regerings tid med takststigninger ved fjernelse af taksttilskuddet og ved den stramme økonomiske styring af kommuner og amter. Der er altså ikke nogen initiativer i vente, som skal føre til lavere takster.
Nej, der er tværtimod udsigt til højere takster og så et loft et eller andet sted ude i fremtiden.
Flemming Hansen (KF), 2004-05-18:
Der er en meget sjælden grad af enighed mellem regeringen og Socialistisk Folkeparti i den sag i beslutningsforslag nr. B 148, der ligesom den netop afsluttede forespørgsel fra Enhedslisten vedrører taksterne i den kollektive trafik.
Beslutningsforslaget består af to elementer, dels et forslag om et stop for takststigninger, dels et forslag om at reducere taksterne i den kollektive trafik til niveauet, fra før regeringen trådte til i efteråret 2001.
Som jeg nævnte i forbindelse med behandlingen af forespørgsel nr. F 50, lægger regeringen op til, at der i forbindelse med den nye kommunale struktur og opgavefordeling etableres et nyt sæt rammer for taksterne i den kollektive trafik.
I første omgang sker det ved, at der lægges et loft over, hvor meget taksterne i den kollektive trafik må stige.
Regeringens forslag betyder, at borgerne sættes i centrum, og at passagererne skånes for takststigninger.
For kommuner, der vil have takstkompetencen i den nye struktur, vil begrænsningerne i mulighederne for takststigninger betyde et incitament til at effektivisere busdriften og måske overveje at anvende mere fleksible busløsninger i områder med begrænset efterspørgsel.
På længere sigt har regeringen et mål om, at der skal gælde samme takster, billetter og rejseregler i hele den kollektive trafik.
Det vil formentlig ske inden for en årrække i sammenhæng med introduktionen af det elektroniske rejsekort.
Det er således min klare vurdering, at regeringen med sit udspil til den nye kommunale struktur og opgavefordeling til fulde har imødekommet i hvert fald første del af beslutningsforslaget.
Når det gælder den anden del af beslutningsforslaget, hvor forslagsstillerne ønsker, at taksterne i den kollektive trafik reduceres til niveauet, fra før regeringen trådte til, ligger regeringen og SF et stykke vej fra hinanden.
Jeg synes, det er ganske tankevækkende, at SF i lyset af både Færdselsstyrelsens effektvurdering af takstnedsættelsesordningen fra 1999 og Trafikministeriets seneste analyse af taksterne i den kollektive trafik kan foreslå, at staten atter skal bruge penge på takstnedsættelser.
Jeg er godt klar over, at forslagsstillerne i bemærkningerne til forslaget skriver, at de ikke har lagt sig fast på, om takstnedsættelsen skal ske i form af genindførelse af det hidtidige tilskud til takstnedsættelser eller på anden vis, men det ændrer jo ikke ved to meget centrale konklusioner fra de nævnte undersøgelser.
For det første at takstnedsættelser ikke er et effektivt middel til at fremme brugen af den kollektive trafik.
For det andet at et statsligt tilskud til nedsættelse af taksterne er et dårligt instrument til at sikre et bestemt takstniveau i et kollektivt trafiksystem med decentral takstkompetence.
Ud fra en samlet betragtning kan regeringen derfor ikke tilslutte sig SF's beslutningsforslag.
Som nævnt rummer forslaget gode elementer omkring styring af takstudviklingen, men regeringen er under ingen omstændigheder indstillet på at anvende statslige midler til at reducere taksterne i den kollektive trafik.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg vil gerne undskylde, hvis jeg skulle have forsøgt at bibringe nogen det indtryk, at hr. Poul Fischer ligefrem glæder sig, hver gang der kommer en takststigning.
Det tror jeg da ikke han gør.
Men det, han har gjort, er, at han har fralagt sig ansvaret for, hvad der sker i 2005 og 2006.
Det var bare det, jeg beskrev, og det bekræfter hr. Poul Fischer i og for sig også selv, og ministeren bekræfter det ved sin tavshed, sin manglende mulighed for at svare.
Derved bekræfter ministeren det jo også.
Derfor står vi i en dårlig situation med hensyn til 2005 og 2006.
Det er da mærkeligt, at man kommer og siger, at fra 2007 er det meget vigtigt, at der kommer en regulering, så der kommer en begrænsning, men den skal nu ikke lige gælde i 2005 og 2006.
Det er da lidt mærkeligt, og det kunne da godt give anledning til den tanke: Hvad er det, der skal ske i 2005 og 2006, når der lige nøjagtig ikke skal være nogen begrænsninger på stigningerne i de 2 år?
Jeg beklager, men sådan ser billedet altså ud efter debatten i dag med hensyn til Dansk Folkepartis og regeringens standpunkt.
Nu har vi det ikke sådan i Enhedslisten, at hvis vi mangler nogle penge til at gennemføre et eller andet, så tager vi dem bare op af statskassen.
Det er jo den metode, som finansministeren har indført.
hvis der er et eller andet, regeringen vil forære befolkningen, og som der faktisk ikke er råd til, så tager man bare pengene af statskassen, og så bruger man fremtidige generationers formue.
Så uansvarlig som hr. Heiselbergs regering er vi ikke, det vil jeg medgive hr. Heiselberg.
Men til gengæld vil jeg gerne forpligte mig til at komme til hr. Heiselberg med forslag til, hvordan vi kan finansiere et takstindgreb fra den 1. januar, der kan sikre brugerne i den kollektive trafik.
Og så er der krone for krone-betaling for det, der skal ydes, og ikke den uansvarlige form for finansiering, som hr. Heiselbergs regering bruger, hvor pengene bare fosser ud af statskassen.
Det skal vi ikke have.
Hvis det er det, hr. Heiselberg tænker på, så vil Enhedslisten ikke rodes ind i det.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg ved ikke, hvor tit hr. Poul Fischer er passager i den amtslige kollektive trafik eller i HUR-områdets kollektive trafik.
Hvis han har været det, vil han have oplevet - hvilket også er veldokumenteret - at der er sket en væsentlig reduktion i omfanget af timer, afgange og ruter i den kollektive trafik, og det er jo bl.a. en konsekvens af den økonomiske politik, som Dansk Folkeparti fører sammen med regeringen, og helt konkret på grund af den fjernelse af taksttilskuddet, som Dansk Folkeparti har medvirket til.
Så ikke alene har det ført til højere priser for at køre med den kollektive trafik, det har også været med til at forstærke den onde cirkel i form af færre ruter og færre timer, der bliver kørt.
Jeg er helt sikker på, at hr. Poul Fischer kan forvisse sig om ved at kontakte HUR, at der er blevet reduceret endog ganske voldsomt i antal køreplantimer som følge af Dansk Folkepartis medvirken.
Flemming Hansen (KF), 2004-05-18:
Jeg gav svaret i besvarelsen på F 50, og jeg gav også svaret i mit svar på dette beslutningsforslag, B 148.
Det er deres kompetence alene at beslutte det.
Jeg håber ikke, at der vil blive takststigninger, men det er op til dem at beslutte det.
Det er ikke op til
regeringen
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Spørgsmålet gik på, om jeg benyttede den kollektive trafik her i hovedstadsområdet, og det gør jeg ikke.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-18:
Jeg indrømmer, at vi har haft en del af dem de sidste 10-15 år, men ikke desto mindre var Estland, Letland og Litauen for 15 år siden medlemmer af Warszawapagten, og hele det danske forsvar, som var noget større dengang, forberedte sig på, hvordan man skulle forsvare sig, hvis Warszawapagten med Sovjetunionen i spidsen kom, og hvis landgangsfartøjerne sejlede fra de baltiske havne hen over Østersøen og gik i land i Køge Bugt.
Alt det er forhistorie, og det er helt tilbage fra sidste årtusind.
Nu bare 15 år efter står vi i en situation, hvor de tre baltiske lande efter Murens fald har fået deres frihed.
De er sluppet af med den besættelse, de var underlagt i 50 år, og vi har i det omfang, det har været muligt, med bred tilslutning fra store dele af Folketinget støttet dem i deres politiske kamp, moralsk, økonomisk og med militært materiel.
Det var jo dejligt at mærke, da Folketingets Forsvarsudvalg for knap 2 år siden var ovre at besøge de tre baltiske lande, hvordan vi blev modtaget, fordi de havde lagt mærke til den hjælp og støtte, som vi stort set i enighed havde givet.
Så står vi i dag i den situation, at de nu er blevet medlemmer af NATO for 6 uger siden.
De har ikke fly, så de kan hævde deres egen suverænitet i luftrummet, de kan det på land og til vands.
Derfor har de bedt os og de øvrige NATO-lande, om vi vil hjælpe dem.
Det er balterne, der ønsker det her.
De har ønsket at blive medlem af NATO, de ønsker nu også at få støtte af NATO
, og derfor er det med stor glæde, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig kan sige, at vi accepterer, at de vil have den støtte, og vi giver den med stor glæde i fortsættelse af den politik, som denne og den foregående regering har ført gennem mange år.
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Jeg kan jo ikke gå ind i det enkelte trafikselskab, for så vidt angår trafikomfang.
Men på Fyn, hvor jeg bor, oplever jeg ikke, at der er nedskæringer i den kollektive trafik, og der har man heller ikke oplevet de takststigninger, som man har i HUR-området, så der er måske noget i HUR, der skulle gøres noget ved.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-18:
Det er en del af en turnusordning mellem NATO-lande.
Det anføres i bemærkningerne, at der ikke foreligger nogen trussel mod det danske styrkebidrag under udstationeringen.
Det er jo dejligt at vide, for når vi plejer at behandle de her forslag, plejer det at dreje sig om, at vi sender styrker ud i forbindelse med konflikter det ene eller det andet sted på jorden, Irak, Afghanistan osv.
Derfor er det dejligt at vide, at vi sender styrker ud, der ikke umiddelbart er nogen trussel imod.
Men det siger jo samtidig noget centralt om, at det her på den måde er et rent symbolforslag, som drejer sig om at fuldføre en symbolik.
Vi har nogle spørgsmål, vi godt vil have svar på under udvalgsarbejdet.
Vi vil godt vide, hvad det her koster.
Vi vil godt vide, hvor pengene findes.
Vi vil godt vide, når man nu står i en situation, hvor der ikke er trusler, og man ved, at de baltiske lande eksempelvis har kæmpestore sociale problemer, de slås med, om det er den rigtige måde at anvende pengene på. Alt det vil vi spørge om under udvalgsarbejdet, og når vi så har fået svar, vil vi tage stilling til, hvordan vi vil stemme til forslaget.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Men jeg giver ikke meget for sådan en fremstrakt hånd, når man ikke vil være med til at skaffe pengene.
Det er sådan noget tom snak, og det er noget, man vil pådutte vælgerne, at nu er man parat til at skaffe en masse penge, og nu skal man sætte nogle takster ned.
Søren Krarup (DF), 2004-05-18:
Vort partis normale ordfører, hr. Peter Skaarup, er ikke i stand til at være til stede, og jeg er derfor blevet bedt om på Dans Folkepartis vegne at sige ja til dette forslag, som forekommer os helt naturligt.
Danmark var jo et af de første lande til at støtte de baltiske landes suverænitet, og det ligger lige i forlængelse heraf, at vi siger ja til et forslag, hvor vi også hjælper dem med at hævde suveræniteten - her i form af luftstøtte til sikring af luftrummet over de baltiske lande.
Der er et par ting, vi godt vil have afklaret under udvalgsarbejdet, bl.a. spørgsmålet om kommandovejene.
Hvem er den egentlige kommanderende i forbindelse med disse danske fly over de baltiske lande?
Er det NATO eller de baltiske lande?
Men det er alt sammen noget, der hører under udvalgsarbejdet.
Jeg skal på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi støtter forslaget.
Per Kaalund (S), 2004-05-18:
Socialdemokratiet kan medvirke til at give samtykke i henhold
til beslutningsforslaget.
Vi ser det som en fortsættelse af det arbejde, vi har haft med de tre baltiske landes indpasning i NATO, herunder har vi jo ydet en del materiel til støtte.
Vi har i forskellige sammenhænge haft soldater fra både Estland, Letland og Litauen med i de danske kontingenter, og endelig har vi jo stået for uddannelsen af visse officerer i de baltiske lande.
Det er efter vores opfattelse rigtigt, at det bliver en opgave, der løses af flere NATO-lande, sådan at det går på skift, og at Danmark tager 3-måneders-perioden fra juli måned og frem.
Vi kan støtte og give samtykke.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-18:
Med forslaget om dansk deltagelse i NATO's håndhævelse af suveræniteten i luftrummet over Estland, Letland og Litauen tager vi fra dansk side endnu et skridt i retning af integrering af de baltiske lande i vores sikkerhedspolitiske fundament, nemlig NATO.
Integreringen af de baltiske lande i NATO har været et af dansk sikkerhedspolitiks fyrtårne siden Murens fald.
Med udvidelsen af NATO og endelig medlemskab er dette mål nu nået.
Som en naturlig konsekvens af de nye landes medlemskab, skal Estlands, Letlands og Litauens luftrum kunne håndhæves imod suverænitetskrænkelse.
Da de tre baltiske lande ikke selv råder over luftstyrker, som kan løfte opgaven, har NATO-rådet besluttet, at NATO vil stille styrker til rådighed for at sikre de baltiske lande på samme niveau som resten af alliancen.
Det betyder, at der i dag flyver belgiske F 16-fly over de baltiske lande, og Danmark har mulighed for at kunne afløse Belgien på posten i en 3-måneders-periode startende fra den 1. juli.
Baltiske soldater er udstationeret i Irak og Kosovo sammen med danske soldater.
Det er et samarbejde, som viser, hvorledes Danmark og de baltiske lande har gensidig glæde af samarbejdet.
Danmark kan nu udvide det store udviklingsarbejde, som det danske forsvar har udført i de baltiske lande under hele membership actionplan-processen, hvor de baltiske landes forsvar er blevet forberedt på NATO-medlemskab.
Konkret er det danske bidrag på fire F 16-fly plus et til to fly i reserve.
Hertil følger ligeledes ledelse og organisationspersonel, således at der i alt udstationeres ca. 75 personer i Litauen.
Opgaverne er håndhævelse af suveræniteten over de baltiske lande efter standard NATO-procedure.
Flyene udsendes med mandat til anvendelse af magt, jævnfør NATO-standardretningslinjer, således at opgaven kan løses. Der forventes ikke skarpe konfrontationer, idet truslen mod de baltiske landes luftrum og dermed de danske F 16-fly og personellet på jorden er vurderet til at være lav, men opgaven er alligevel vigtig, idet signaleffekten over for de baltiske lande er stor.
De baltiske landes befolkning skal vide, at NATO regner med dem, ligesom de kan regne med NATO. Derfor støtter Venstre forslaget.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg vil opfordre hr. Kaj Ikast til lige at læse på lektien én gang til.
Man kan altid diskutere, hvor meget taksttilskuddet har betydet, men det er uomtvisteligt, at det har betydet en styrkelse af den kollektive trafik.
Det vil jeg godt holde fast i, og det kan hr. Kaj Ikast forsikre sig om, hvis han faktisk læser de rapporter, som han taler om.
Så vil jeg også godt fastholde, at hr. Kaj Ikast også er med til at tage de amtslige trafikselskabers situation ind i Folketinget, for hr. Kaj Ikast har været med til at fjerne tilskuddet til amterne til at drive trafik, og derfor kan det jo ikke overraske nogen, at der så kommer den konsekvens ud af det, at priserne stiger og servicen falder.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse.
Men jeg forstår godt, at hr. Kaj Ikast gerne vil skubbe ansvaret fra sig og sige, at det alene er amternes problem, men så let tror jeg ikke at hr. Kaj Ikast slipper.
Jeg tror faktisk, at de fleste mennesker i det her land udmærket ved, at når regeringen fjerner et tilskud til amternes trafik, er regeringen også medansvarlig for, at priserne stiger og servicen falder.
Kaj Ikast (KF), 2004-05-18:
Jeg tror, at hr. Morten Homann skulle have søgt opstillelse til et amtsråd i stedet for.
Han ramte helt ved siden af, for det er amtsrådenes afgørelse, hvordan de vil bruge pengene i den kollektive trafik.
Den undersøgelse, der lige er lavet, viser jo, at det ikke har givet en eneste passager mere i busserne, at man har givet 350 mio. kr. til dem.
Det viser alle undersøgelser.
Det eneste, der er sket, er, at man visse steder har slappet af og så givet noget mindre til den kollektive trafik.
Vi har jo fået hele rapporten i Trafikudvalget.
Den kan hr. Morten Homann jo bare læse, så vil han opdage, at det er en amtsopgave, som hr. Morten Homann absolut vil føre ind i dette hus.
Det forstår jeg ikke.
Jeg synes, at hr. Morten Homann skulle stille op til amtsrådsvalget
, hvis de overhovedet eksisterer mere.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg kan forsikre hr. Kaj Ikast om, at der er meget få mennesker i det her land, som kører mere i tog end undertegnede.
Jeg er fuldt på det rene med, at der er store successer, når det drejer sig om fjerntogstrafikken, og det har SF også støttet helhjertet.
Men det er jo en lidt interessant øvelse, hr. Kaj Ikast laver: Når der er nogle successer, vil hr. Kaj Ikast gerne have æren for det, men når hr. Kaj Ikasts parti og hr. Kaj Ikasts regering har været med til at skabe nogle eklatante fiaskoer, nemlig forringelserne i den lokale og regionale kollektive trafik, skubber man ansvaret fra sig,
De har ikke haft noget valg.
Taksterne måtte stige, køreplansomfanget måtte falde, når VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti har ført den politik, man har.
Kaj Ikast (KF), 2004-05-18:
Det er Sønderjylland, det er Esbjerg, det er Struer, det er Århus, det er Aalborg, det er Frederikshavn.
Det er det samme fra Malmø til København.
Det er kun de amtskommunale busselskaber, det er gået dårligt for.
Det er kun de amtskommunale busselskaber, der har skruet priserne op.
Al den øvrige kollektive trafik har aldrig haft det bedre.
Der har aldrig været så mange med.
Jeg synes ikke, det går så dårligt i den kollektive trafik.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg vil gerne starte med at takke de partier, som har udtalt sig pænt om det her beslutningsforslag, som jo, som flere også har påpeget, ligger godt i forlængelse af den debat, vi lige har været igennem.
Det giver mig i hvert fald forhåbninger om, at det kan lade sig gøre at få gjort noget
ved den kollektive trafiks onde cirkel
, hvis altså flertallet skifter efter et kommende folketingsvalg.
Det kommer jo ikke bag på nogen, at Det Konservative Folkeparti og i øvrigt også Venstre hele vejen igennem har været imod, at man skulle gøre en indsats for at sænke taksterne i den kollektive trafik.
Den kollektive trafik har sådan set måttet sejle sin egen sø.
Det er ærlig snak, og jeg synes egentlig, at det er gavnligt for den politiske debat, når vi ligesom ved, hvor vi har hinanden.
Det er klart, at der er et flertal i Folketinget bestående af regeringen, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, som ønsker at svække den kollektive trafik, som ikke ønsker at gribe ind, når taktsstigningerne løber løbsk.
Der er forhåbentlig efter næste folketingsvalg et andet flertal, som vil bryde den onde cirkel og sætte en positiv udvikling i gang for den kollektive trafik.
Regeringen har forsøgt at imødekomme denne debat ved at foreslå et taktsstop i forbindelse med strukturreformen.
Det er dog stadig væk så fleksibelt udformet - lige så fleksibelt som regeringens skattestop - at der stadig væk vil være mulighed for, at de kan stige med pris- og lønstigningerne.
Det væsentlige, som regeringen har glemt, er de takststigninger, som allerede er sket siden regeringens tiltræden, og som vil ske fra nu af og frem til 2007.
Derudover er der de serviceforringelser, som også følger med.
Der er en kraftig reduktion i antal kørte timer, der er ruter, der bliver nedlagt osv. Der er blevet sat en ond cirkel i gang ikke bare ved den stramme økonomiske styring, men først og fremmest ved at stjæle taksttilskuddet til den kollektive trafik.
Med det, man kunne kalde det store togrøveri, som regeringen og Dansk Folkeparti har været i gang med, har man simpelt hen skabt behov for, at der nu for alvor skal ske en takstnedsættelse og en serviceforbedring, sådan at vi kan få brudt den onde cirkel.
I SF's øjne er det utrolig asocialt, hvis man bare lader den kollektive trafik sejle sin egen sø.
Det er de dårligst stillede, som kommer til at betale.
Det er børnene, det er de gamle, det er førtidspensionisterne, det er de arbejdsløse, som ikke har andre muligheder, der kommer til at betale prisen for det her.
Derfor er der virkelig behov for at gøre noget ved det.
Jeg er meget fortrøstningsfuld og tror, at det kan lade sig gøre efter et folketingsvalg at finde en ny model for tilskud; ikke bare gentage den samme model, som vi har prøvet en gang før, som har haft en effekt, hvilket den seneste undersøgelse fra Trafikministeriet også har dokumenteret,
men prøve at videreudvikle modellen, så vi får noget, som virkelig effektivt kan få skabt en positiv udvikling i den kollektive trafik. Tak til de partier, som har kunnet støtte forslaget.
Vi håber på det bedste med hensyn til at kunne skabe et flertal, som forbedrer den kollektive trafik.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Vi er selvsagt i Enhedslisten positive over for beslutningsforslaget fra SF, som jo også ligger inden for de samlede bestræbelser, som gøres i oppositionen, og som vi har drøftet her de forløbne par timer.
Så vi kan tilsige SF al mulig støtte til beslutningsforslaget under udvalgsarbejdet.
Kaj Ikast (KF), 2004-05-18:
Jeg skal meddele, at Det Konservative Parti ikke kan støtte forslaget, men vi støtter ministerens tale fuldt ud, og vi har hele vejen igennem været imod og stemt imod, at der skulle gives tilskud fra staten til de amtskommunale trafikselskaber.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Men så kan jeg godt forstå, at hr. Poul Fischer gerne vil sno sig uden om det, der er det egentlige problem ved det her, for det er også en ubehagelig historie at skulle forsvare.
Men det, der jo er sagen, er, at hr. Poul Fischer ved at fjerne taksttilskuddet til den kollektive trafik ikke alene har været med til, at de lavtlønnede, pensionisterne, førtidspensionisterne, skal betale mere for at tage med bussen, men også til, at de skal vente længere på, at bussen kommer, hvis deres rute altså ikke er nedlagt.
Så hr. Poul Fischer må jo kunne bekræfte, at når man har fjernet en del af indtægtsgrundlaget fra den kollektive trafik med taksttilskuddet, så betyder det højere priser, og når man sætter en ond cirkel i gang, betyder det også reduktioner i køretiden f.eks. i HUR.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jamen her tror jeg, der er noget, som hr. Heiselberg måske har overset.
Det er, at der sagtens kan indgås delaftaler i forbindelse med en finanslov.
Vi vil gerne sammen med de andre partier, der har fremsat forslag til vedtagelse i den her debat,
komme til hr. Svend Heiselberg og til ministeren og foreslå en finansiering, så der kan indgås en aftale.
Den aftale kan så indgå i en finanslov, som Enhedslisten næppe, hvis den her regering stadig væk sidder til den tid, kan tænkes at ville stemme for.
Det kan jeg sige med ret stor sikkerhed, men det er altså et andet spørgsmål.
Så jeg håber, at hr. Svend Heiselberg forstår mekanikken i det, og at han også kan se den fremstrakte hånd, som jeg har rakt frem til ham.