runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Jeg kan sige – og jeg har jo svaret på spørgsmålet – at det, regeringsgrundlaget direkte tager sigte på, er ud fra den her konkurrencemæssige argumentation, som jeg har givet, at afbøde effekterne af beslutninger, der træffes i EU.
Og det kan ikke pr. automatik udstrækkes til også at omfatte situationer, hvor vi selv nationalt vælger at træffe nogle beslutninger.
Ministeren har nu et par gange præciseret, at reduktion af EU-landbrugsstøtten bliver kompenseret.
Det får mig til at spørge, ligesom jeg har spurgt tre ordførere: Er det regeringens politik, at man vil kompensere for en eventuel frivillig modulation, altså en støtte, der bliver flyttet fra den direkte landbrugsstøtte over til landdistrikterne?
Vil det være omfattet af det regeringsgrundlag, som ministeren taler om?
Hvordan vi vil forholde os til fuldstændig frivillige nationale beslutninger, skal jeg ikke stå og foruddiskontere.
Men regeringsgrundlaget tager sigte på at, kan man sige, balancere EU-beslutninger, som påvirker de økonomiske rammevilkår, og derfor vil det ikke som udgangspunkt indbefatte spørgsmålet om frivillig modulation.
For et større gods i Danmark vil jeg tro, det betyder 40.000-50.000 kr., og for en husmand betyder det vel 1.000 kr. i besparelse pr. år.
Det er nogenlunde den størrelsesorden, som jeg efter min bedste overbevisning tror det kan betyde, hvis jeg skal sige det sådan meget løst.
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Jo, men kan ministeren så ikke forstå kommunerne og forældrene i daginstitutionerne?
De oplever en markant forringelse af velfærden og forholdene i f.eks. daginstitutionerne, og så siger regeringen: De byrder, kære venner, vil vi ikke lette, dem må I bære.
Når landbruget oplever det, som regeringen kalder byrder, forsømmer man ikke en eneste lejlighed til at gå ud og i virkeligheden give lettelser, der – og jeg kan godt dokumentere det – løber op i et godt stykke over 500 mio. kr.
Kan ministeren ikke forstå, at det lyder en anelse mærkværdigt?
Det er jo præcis det, der er blevet dokumenteret i dag, hvor regeringen har sat sig sammen med KL og opgjort resultatet af den kommunale budgetlægning, som viser, at aftalen er overholdt til punkt og prikke.
Lidt merforbrug på driftssiden modsvares af noget mindreforbrug på anlægssiden, alt sammen inden for den ramme, der er aftalt i sommer, og det betyder, at kommunerne kan fastholde det serviceniveau, der er i kommunerne i dag.
Ole Glahn (RV), 2006-10-26:
Nu siger indenrigsministeren, at regeringen ikke sådan lige har planer om at gå af.
Jeg har set, at indenrigsministeren lige har udgivet en bog, der hedder »Løkkeland«.
Det ville ellers have været lykke med y, hvis indenrigsministeren kunne have oplyst Folketinget om, at der kunne være planer om, at regeringen snart gik af.
Jeg vil lige sige, at jeg sådan set ikke synes, at jeg fik svar på mit spørgsmål: Er det sådan, at der er indregnet, at man fortsat skal kompensere på den her måde?
Det er det ene spørgsmål, som jeg stadig væk fastholder.
Det andet, jeg vil sige, er, at det jo ikke er alle erhvervsgrupper, som får den kompensation, det er jo en særordning for landbrug, frugtavl, skovbrug osv., for dækningsafgiften kompenseres der jo ikke for.
Nu er det jo sådan, at det her lovforslag lægger sig op imod en forandring af EU’s landbrugsstøtteregler, som påvirker dansk landbrug
Der er jo tale om, at et erhverv, som har fået noget direkte støtte, som bortfalder, for at stå i den samme, man kan sige gunstige konkurrencemæssige situation, så afløftes nogle omkostninger.
Det er meget, meget fornuftigt, og det er jo ikke mindst fornuftigt, når man i øvrigt overordnet har det politiske sigte, hvis verden var så god, at man kunne lave alting om med et fingerknips, at få jordbeskatningen reduceret, fordi det er en skat på erhverv, som i virkeligheden stiller os uhensigtsmæssigt i en international konkurrencesituation.
Indenrigsministeren undrede sig over den debat, der havde været, og mente ikke, at der var noget nyt i det her, for det stod jo i regeringsgrundlaget.
Men nu er det jo et eksempel på, at regeringsgrundlaget udrulles, og så er det vel oppositionens opgave at belyse konsekvenserne af det, og jeg synes, det kunne være interessant at få indenrigsministeren til at svare på følgende spørgsmål: Har regeringen regnet på, hvor hurtigt man har råd til at få nedsat landbrugsstøtten i EU?
For der skal åbenbart kompenseres, indtil man når til det niveau, hvor landbrugsstøtten er helt afskaffet.
Og regeringen mener altså, at det er skatteborgerne, der skal betale det.
Der er vedtaget en ny EU-landbrugspolitik, som har en profil, som gjorde, at jeg mødte op i Folketinget sidste år som – hvad skal man kalde det? – lovsnedker på det her med et forslag om en reduktion af grundskyldpromillen; det gør jeg også i år, og det kan ikke udelukkes, at jeg også gør det i årene fremadrettet.
Det kan bestemt ikke udelukkes, for det regeringsgrundlag, som jeg refererer til, er jo et regeringsgrundlag, der dækker den her regering, og den her regering agter jo sådan set at blive siddende frem til næste folketingsvalg og har i øvrigt ikke nogen planer om, det er jo statsministerens prærogativ, men mig bekendt har vi ikke nogle planer om, at det skal være lige nu, så det kan jo ikke udelukkes, at det her vil blive fulgt op i de kommende finansår.
Men jeg tror omvendt, at prognosen for en afvikling af EU’s landbrugspolitik næppe er sådan, at den har så meget dynamik, at hr. Ole Glahn behøver at bekymre sig om, hvorvidt vi sådan statsfinansielt skulle have plads til at indfri det løfte, vi har afgivet i sidste valgkamp.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at der er en asocial vinkel i forslaget, og så må jeg også sige, at specielt den konservative ordfører har argumenteret med, at det går lige op.
Den beregning kan man jo godt lave, for der er en nedskæring i støtten, og samtidig nedsætter man skatten.
Men man kunne jo have undladt at nedsætte skatten, og derfor er forslaget asocialt, forstået på den måde at det er de store, der får mest ud af det.
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Nu synes jeg ministeren undlader at kalde tingene det, de i virkeligheden er.
Altså, de her skattelettelser til landbruget benævner ministeren nærmest som en lettelse af byrder; det er i hvert fald ikke tilskud til landbrugene.
Man må jo sige, at pengene under alle omstændigheder bliver i landbrugets lommer, og specielt de store landbrugs.
Men jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at skattelettelserne til landbruget gennem de sidste 5 år summerer sig op til et godt stykke over 500 mio. kr. Kan ministeren bekræfte det?
Det, der er det helt afgørende her, er sådan set, at der er fairness omkring det, og der er netop tale om lettelser i byrder; det er ikke støtte, det er en lempelse af byrder.
Det betyder, at når dansk landbrug får et mindre direkte EU-tilskud, er der alt andet lige også det mindre økonomi til at kunne betale skat, hvis man skal være i en uændret konkurrencesituation.
Det er det, der er afgørende.
Hvad det summer op i, skal jeg ikke kunne sige.
Det er altså ikke, fordi jeg står og benægter det tal, hr. John Dyrby nævner, det er såmænd bare, fordi jeg ikke har det præsent, og man skal jo passe på med at af- eller bekræfte noget, hvis man ikke er helt stringent omkring det.
Men det er såmænd ikke det afgørende.
Der er ikke tale om, at nogen stilles bedre her.
Der er i princippet tale om en krone til krone-reduktion i skatter, som modsvarer tabte tilskudsindtægter, for at bidrage til, at dansk landbrug fortsat er i en gunstig konkurrencesituation, som vi så kan glæde os over alle sammen, fordi det skaber valutaindtjening, skaber arbejdspladser og er et element i, at vi nu har beskæftigelsesrekord og en historisk lav arbejdsløshed.
Ole Glahn (RV), 2006-10-26:
Nu er det jo også sådan, at ejendomsskatten er fradragsberettiget i indkomsten.
Det vil sige, at det beløb, hr. Leif Mikkelsen formentlig omtaler her, er en bruttobetragtning, der drejer sig om det, ejendomsværdibeskatningen steg, men hvis man modregner det, der fratrækkes i indkomstskat, er det jo sådan, at det altså bliver temmelig meget, man sparer i skat, hvis man har en marginalskat på 60 pct.
Men jeg vil godt bede hr. Leif Mikkelsen om at svare på mit første spørgsmål: Indbefatter regeringsgrundlaget, at hvis der nu bliver skåret 10-20 pct. i EU’s landbrugsstøtte, så skal vi fortsat afsætte så mange ekstra beløb til dansk landbrug mange år frem i tiden, idet jeg forventer, at der går mange år, før vi får afskaffet landbrugsordningen fuldstændig, selv om jeg gerne så, den blev det hurtigt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
For det første vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti er imod modulation.
Vi mener, det er en forkert fremgangsmåde, og vi mener, det er forkert at reducere støtten til dansk landbrug ensidigt.
Vi mener, at skal støtten reduceres, skal det ske i hele EU, og derfor vil vi på det kraftigste tage afstand fra et ønske om at gennemføre modulation, som jo er en nedsættelse af EU-tilskud, alene i Danmark og ikke i hele EU.
Det er klart, at her taler vi virkelig om penge.
Her er der tale om 1,4 mia. kr., og hvis vi reducerer det beløb med 20 pct., vil det fuldstændig smadre dansk landbrugs konkurrenceevne og dermed være en trussel mod den beskæftigelse, det landskab, det miljø og den historie, vi kender, og som Danmark bygger på.
Det må jeg derfor på det kraftigste tage afstand fra.
For det samlede danske landbrug drejer det sig om 60 mio. kr., som der også står i lovforslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Hør nu her: Der er tale om en grov sammenblanding af tingene.
Hvad angår de 424 mio. kr., der blev bevilget lidt ekstraordinært, kan jeg godt her sige åbent og ærligt, at det var Dansk Folkeparti, der over for regeringen sagde: De opgaver, der flyttes fra amterne til kommunerne specielt på det sociale område, tror vi lige må have en nærmere gennemregning.
Og det fik de.
Vi havde hellere set, det vil jeg gerne sige helt åbent, at man havde bedømt kommune for kommune, hvem der skulle have hvilke beløb af de 424 mio. kr., men de blev drysset ud sådan, at også de kommuner, der eventuelt var kompenseret på den rette måde i forbindelse med kommunalreformen, fik et ekstra beløb.
Vi havde gerne set, at de kommuner, der var underkompenseret, var dem, der alene fik andel i de 424 mio. kr.
Men det er to vidt forskellige ting, vi taler om.
Her er der tale om en landbrugspolitisk beslutning om at lette jordskatter og føre det over på finansloven for at kompensere kommunerne for det provenutab, de har ved at nedsætte grundskyldpromillen.
Og hvad angår de 424 mio. kr., synes jeg, hr. Dyrby burde glæde sig over, at Dansk Folkeparti udvirkede over for regeringen, at det kom med.
Jeg hører i min øresnegl, at nu er kommunernes økonomi for 2007 faktisk faldet mere eller mindre på plads, det er ude i de offentlige medier, og det synes jeg er en lykke.
Det skal vi også glæde os over.
Læg mærke til, at da der var forespørgselsdebat her i Folketinget, stillede Dansk Folkeparti et forslag til vedtagelse, der blev støttet af regeringen ...
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Jeg er en kende forvirret.
Nu får jeg at vide, at de 600 mio. kr., som man vil lette grundskyldpromillen med over årene, er en lillebitte dråbe.
Og da var det så sandelig et kæmpebeløb.
Der skulle kommunerne nærmest bukke og skrabe, fordi regeringen havde været så velvillig, at den ville stille dette store beløb til rådighed.
Og nu får man så at vide af ordføreren fra Dansk Folkeparti, at 600 mio. kr. til landbruget er en dråbe i havet.
Det kan jeg ikke rigtig få til at hænge sammen.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Hr. Dyrby har været her i Folketinget et års tid.
Jeg vil sige til ham: Hør nu lige her, prøv lige at se, hvor stor finansloven er.
Vi taler om mindre end en dråbe i relation til det samlede samfundsbudget.
Og når vi bliver beskyldt for, at vi pludselig går ind for skattelettelser, vil jeg sige, at det gør vi i forbindelse med det her forslag, for det har vi gjort tidligere, og det er en opfølgning af en tidligere beslutning, vi har taget i vores folketingsgruppe om, at vi vil støtte det her – og det vil vi også fortsat gøre.
Der er tale om en skattelettelse af et lille omfang for landbruget, og om, at vi så kompenserer kommunerne, fordi de får et provenutab.
Det gør de jo, når de skal nedsætte grundskyldpromillen med 0,7 pct., tror jeg.
Så er det klart, de får et provenutab på de 59 mio. kr., og det fører vi så over på finansloven.
Så vil jeg sige, at det positive i lovforslaget jo er, at man individuelt kompenserer kommunerne.
Man har jo sagt en del om det kommunale selvstyre og om, at det skal de selv finde ud af, og det skal gøres sådan og sådan, og hvad ved jeg.
Det synes jeg er et skridt i den rigtige retning.
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Tak for det egentlig ret klare svar, nemlig, at skattelettelser stadig er på programmet for Dansk Folkeparti, og at de åbenbart skal ske på bekostning af velfærdsudbygningen i kommunerne.
Det synes jeg egentlig var et meget klart svar, om end det var et lidt overraskende svar.
Landbruget har i mange år tjent Danmark meget, meget godt og også selv tjent store penge, og fred være med det.
Nu skal de altså gives skattelettelser til næste år for 60 mio. kr., noget, der bliver til 600 mio. kr. over 5 år.
Er ordføreren fra Dansk Folkeparti ikke enig i, at de penge jo lige så godt kunne være anvendt til velfærdsforbedringer i kommunerne?
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Jeg synes, at det at stille det spørgsmål er som at skyde gråspurve med kanoner.
Man kompenserer.
Det er jo det, der er tale om.
Man fører det simpelt hen på finansloven, således at pengene går ud og ind af de offentlige kasser.
Vi er indstillet på fortsat at forfølge det princip, at når EU-støtten sættes ned, kompenserer man landbruget ved, at de får nedsat grundskyldpromillen.
Og hvad angår de kommuner, der lider et provenutab ved det, er det det, det her lovforslag drejer sig om, nemlig at man kompenserer kommunerne for provenutabet over finansloven.
Hvis jeg læser lovforslaget korrekt – det er jo ikke sikkert – er det jo sådan, at fremover vil det bare blive indregnet i de årlige finanslove, så det er ikke sikkert, vi ser sagen mere her i Folketinget.
Sådan læser jeg i hvert fald forslaget, men det kan være, jeg ser forkert; det har jeg somme tider gjort før.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Jeg forstår hr. Poul Nødgaard sådan, at Dansk Folkeparti stemmer for denne skattelettelse og også vil kunne stemme for andre skattelettelser, der måtte komme fra denne regering, så det løfte, man udstedte for få uger siden, om, at man ikke ville stemme for skattelettelser i denne valgperiode, er ikke længere gældende for Dansk Folkeparti.
Er det korrekt forstået?
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Man kan jo ikke gå ind og sige til fru Barfod, at de skattelettelser, vi fik for en 2-3 år siden, var mærkbare skattelettelser.
Vi lægger ikke skjul på, at den dag, hvor det såkaldte økonomiske råderum og statens gæld er mere eller mindre afviklet, kan der eventuelt blive tale om nogle nye.
Men det er givet, at vi skal have skatterne ned på arbejdsindtægter, det er der ingen tvivl om.
Der er så bare lidt uenighed om det – det kan vi godt sige at der er i regeringen, det er noget, enhver kan læse i aviserne – hvor nogle, bl.a. også et parti, der er til stede her i salen, vil have lettet topskatten, og så er der nogle, der hellere vil lette skatterne i bunden.
Vi hører til de sidste.
Jeg synes, det er meget mere socialt og ansvarsbevidst at lette skatterne i bunden.
Med hensyn til topskatten vil jeg sige, at jeg selv betaler en stor topskat – det kan man få at vide ud fra, at man kan se, hvad jeg tjener om måneden – og det vil jeg gerne blive ved med nogle år endnu, således at vi får et godt samfund, hvor vi føler et ansvar over for vores medborgere.
Så når råderummet er der, kommer der yderligere skattelettelser, vil jeg sige til fru Barfod.
Det sker på et eller andet givet tidspunkt før eller efter valget, men det vil jeg ikke spå om i dag.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Det er jo altid spændende at se, hvor længe løfter fra Dansk Folkeparti holder, efterlønsløftet, løftet om, at man ikke ville skære på ældreområdet osv.
Her i efteråret fik vi så løftet fra Dansk Folkeparti om, at man ikke ville være med til skattelettelser i denne valgperiode, og det holdt altså fra åbningsdebatten for 14 dage siden og til i dag, hvor Dansk Folkepartis ordfører meddeler, at man vil stemme for en skattelettelse.
Jeg skal bare have bekræftet hos hr. Poul Nødgaard, at man altså hermed siger, at det løfte ikke holdt så længe?
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Altså, nu skal man passe på med at spå om jordpriserne i det hele taget, for de går både op og ned.
Det, der er det korrekte, er jo, at regeringen kompenserer for noget, de i virkeligheden ikke burde kompensere for.
Og det får en betydning for jordpriserne, selvfølgelig gør det det.
I en situation, hvor man ikke kompenserede, ville der ske noget med jordpriserne.
Det sker ikke, fordi man kompenserer, og det er det, der i virkeligheden er problemet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Jeg vil sige til hr. John Dyrby, at man altså nedsætter grundskylden, og at man nedsætter tilskuddet.
Det vil sige, at der går 60 mio. kr. ud den ene vej og 60 mio. kr. ind den anden vej.
Det betyder, at hvis man regner på de beløb, giver det 0, og det betyder, at jordpriserne er uændrede som følge af det her.
Er det ikke en korrekt udlægning?
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Det, der er tilfældet, er jo, at vi i virkeligheden alle sammen er enige i, at EU’s helt absurde landbrugsordninger burde sættes ned, og det bliver de så gradvis, meget gradvis og meget lidt.
Det var det, der burde være det reelle.
Det kan ikke være anderledes.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Det er jo ikke nogen overraskelse, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at værne om konkurrenceevnen og sikre landbruget ordentlige rammebetingelser.
Men altså, med hensyn til hele filosofien om jordpriserne fjerner man altså her 60 mio. kr. i grundskyld, samtidig med at EU’s tilskud er faldet med 60 mio. kr., det er 60 mio. kr. til den ene side og 60 mio. kr. til den anden side, 60 mio. kr. ind, 60 mio. kr. ud.
Jeg vil gerne spørge hr. John Dyrby: Hvordan virker det på jordpriserne?
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Man kan sige, at for landbruget indfinder julen sig i hvert fald under denne regering de fleste år allerede i august, nemlig når regeringen hvert år med aldrig svigtende fornemmelse for behovet i landbruget uddeler en gaveregn i forbindelse med finanslovforslaget.
Ja, det ville måske i virkeligheden være mere rigtigt at kalde dem vennetjenester frem for julegaver, for det er både gaver og tjenester til Venstres venner og støtter i landbruget.
600 mio. kr. er det så blevet til gennem de sidste 5 år, og det er immer væk en sjat.
Nogle vil kalde det for kammerateri af værste skuffe, men jeg tror, at ordet kammerat vist er et skældsord i regeringskredse, så det må det nok ikke hedde.
Regeringen bruger også denne gang begrundelsen, at landbrugets direkte tilskud fra EU vil falde, og at landbruget derfor skal kompenseres – en temmelig besynderlig holdning, når samme regering samtidig synes at mene, at selv samme støtteordninger skal væk.
Vi, der ikke bryder os særlig meget om EU’s enorme landbrugsstøtteordninger, kan jo blive helt betænkelige ved, at de bliver afskaffet i denne regerings levetid, for så betyder det åbenbart, at vi skal kompensere dem fuldt og helt, og det kan jo altså blive til betragtelige beløb.
De årlige vennetjenester til landbruget betyder altid, at de største landmænd får de største gevinster.
Det bidrager til den ulighed, vi ser stige år for år under denne regering, og at den form for skattelettelser så altid ender i en kapitalisering med højere jordpriser til følge, ja, det melder historien, når denne regering fortæller den, ikke noget om.
Sandheden er jo, at de højere priser på landbrugsjord skal betales af de unge landmænd, der skal til at etablere sig.
Og det er altså en fuldstændig skæv fordelingspolitik mellem unge og – i gåseøjne – gamle landmænd.
De gamle vinder, og de unge får lov til at betale.
Nu bliver det så spændende, om regeringens faste støtteparti, Dansk Folkeparti, som hvert år lægger stemmer til regeringens vennetjenester til landbruget, vil gøre det endnu en gang.
Siden sidste år, hvor de sidst lagde stemmer til denne gave til landbruget, har de jo lovet danskerne at prioritere velfærd frem for skattelettelser.
Og nu er det altså første gang, siden Dansk Folkeparti kom med sit løfte til danskerne, at det skal stå sin prøve i praksis.
Og siger Dansk Folkeparti ja til disse skattelettelser til landbruget, må vi her blot halvanden måned efter løftet til danskerne om at sige nej til skattelettelser konstatere, at det er tomme ord uden politisk indhold.
Vi er mange, der venter spændt.
For os Socialdemokrater er der imidlertid ingen tvivl.
Vi har lovet danskerne, at vi vælger velfærd med ordentlige børnehaver, folkeskoler og ældreomsorg frem for skattelettelser.
Det ved danskerne, og de ved, de kan regne med os.
Derfor kan de også regne med, at vi vil stemme imod regeringens forslag om nye lettelser i landbrugets ejendomsskatter til gavn for de største og rigeste landmænd.
De 600 mio. kr., det er blevet til indtil videre, kunne være brugt væsentligt bedre på mere velfærd.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Det er tilsyneladende en forholdsvis lille sag, som vi kan diskutere meget længe her i Folketinget.
Det synes vi er ret og rimeligt, det har vi støttet både i 2005 og 2006, og det vil vi også støtte fremover.
Jeg synes også, det er værd at notere sig, at det finanslovforslag, som regeringen har fremsat, jo indeholder de 59 mio. kr., vi her står og taler om.
Jeg kunne selvfølgelig også gå ind med en kort bemærkning til den socialdemokratiske ordfører, men jeg har så valgt i stedet for at sige det i min ordførertale, som jeg har lyst til at sige nogle ord om, og det er, at jeg har det utrolig svært med at skulle høre, at man ligesom går til angreb på landbruget.
Sådan følte jeg det.
Jeg vil gerne gøre hr. Dyrby og andre her i salen opmærksom på, hvad dansk landbrug igennem årene har betydet for det danske samfund. Landbruget har haft gode tider, det har haft dårlige tider, og jeg må åbent og ærligt og reelt sige, at vi er glade for, at grundskyldpromillen i kommunerne går ned, for det synes vi er et godt tegn for landbruget.
Hvorfor skal man lægge sådan en helt urimelig skat på landbruget?
Jeg er også modstander af dækningsafgift på forretningsejendomme, som enkelte kommuner fortsat har – nogle er heldigvis ved at være så fornuftige, at de afskaffer den.
Derfor vil jeg prøve at dreje debatten over på, om ikke man kunne få Socialdemokratiet til at forstå, at landbruget fortsat er en vigtig aktør i det danske samfund og også vil være det i mange, mange år fremover.
Og jeg husker tilbage til årene, hvor specielt SF hjemme i mit byråd gik til angreb på landbruget ustandselig.
Socialdemokraterne var meget moderate.
Nu føler jeg ligesom, at den der negative ånd fra SF har bredt sig over i Socialdemokratiet.
Og jeg går da ud fra, at hr. Dyrby taler på hele den socialdemokratiske gruppes vegne, når der kommer sådan nogle måske lidt indpakkede bemærkninger, af hvilke jeg tydeligt kan høre, at landbruget ikke er noget, der har hr. Dyrbys hjerte.
Det burde det have, for landbruget er i relation til vores erhvervsliv en utrolig vigtig partner at have, og det håber jeg da at også hr. Dyrby vil kunne indse.
Så vi vil støtte det her lovforslag, og vi vil glæde os den dag, grundskatterne går yderligere ned for det danske landbrug, så deres konkurrenceevne bliver endnu bedre.
Punktum, finale, færdig.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Jeg havde ikke så meget held med at få svar fra Dansk Folkeparti på mit spørgsmål, så nu vil jeg prøve, om De Konservative vil besvare spørgsmålet.
Hvis der indgås en frivillig modulation, altså sådan at man tager fra den direkte landbrugsstøtte og giver til landdistriktsstøtten, vil De Konservative så også kompensere landbruget for den nedgang i støtten, der her bliver tale om, altså nedgangen i den direkte støtte til landbruget?