runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-10:
Jeg synes, at lydforholdene i salen er ganske udmærkede.
Jeg har hørt alt, hvad skatteministeren siger.
Så der er fuld klarhed over det.
Det, jeg spurgte om, var: Hvad er der i gang med henblik på et konkret udredningsarbejde, som sikrer, at de principper, man kan læse på Venstres hjemmeside, nemlig at den samfundsmæssige omkostning ved brug af visse stoffer og processer bliver indregnet i varernes pris, bliver til noget?
Så henviser skatteministeren til et nedsat udvalg omkring øget brug af markedsinstrumenter.
Kommer der i forbindelse med det udvalgsarbejde, som skatteministeren henviser til, konkrete forslag til områder, hvor varernes pris ikke i dag afspejler de miljømæssige omkostninger, som samfundet har?
Det må man kunne sige ja eller nej til.
Kommer der konkrete forslag?
Indgår det ikke i regeringens overvejelser?
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Jeg synes, det er meget beklageligt, at vi har en skatteminister, som helt åbenlyst enten ikke kender de mest grundlæggende ting om skatternes udvikling her i landet eller helt bevidst siger forkerte ting til Folketinget.
Og det sidste er jo noget meget, meget farligt noget. Derfor er det jo rigtigt, som hr. Jens Peter Vernersen siger, at nu siger skatteministeren igen, at man ikke bare som den tidligere regering skruer skatterne højere og højere op.
Det håber jeg skatteministeren vil kunne dokumentere, ligesom han kommer til at skulle dokumentere det med de grønne afgifter.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg vil meget gerne sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg jo netop har sagt, at hvis det økonomiske råderum er til stede, er det regeringens plan at bruge den mulighed, der i så fald vil være, til at sænke skat på arbejdsindkomsterne. Der er ingen tvivl om det, og det ved hr. Jens Peter
Vernersen også.
Men mulighederne, sagt til hr. Buksti,
for at gennemføre skattelettelser afhænger af udviklingen bl.a. i arbejdsstyrken, herunder beskæftigelsen, konjunkturerne, og stiller samtidig krav om en meget, meget stram styring af de offentlige udgifter.
Det afhænger af en række faktorer.
Men der er ingen tvivl om, at kursen for regeringens politik er for det første at indføre et skattestop, for det andet at vende skibet med kurs direkte mod den havn, der hedder den 1. januar 2004, med henblik på at sænke skatterne for arbejdsindkomster.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Nu var det i al beskedenhed ikke mig, der sagde, at regeringen gik rundt med tanker her og nu, det var hr. Anders Samuelsen.
Jeg bad bare skatteministeren, om han ikke godt ville forholde sig i det mindste rent logisk til det forhold, at skatteministeren bekræfter, at skattestoppet betyder, at man kan sætte skatten ned, og man kan også regulere sådan lidt hist og pist, men man kan sætte skatten ned alt det, det skal være.
Men samtidig diskuterer fremtrædende folk fra Venstre - og hvis det er noget, jeg har misforstået, vil jeg gerne have skatteministeren til at dementere, at det overhovedet er et spørgsmål - at skattestoppet kun skal vare valgperioden ud. Hvis det kun skal vare valgperioden ud, må det jo være, fordi man vil noget andet end at lette skatten, for at lette skatten kan man stadig væk inden for skattestoppet.
Når diskussionen om skattestoppets varighed overhovedet er på tapetet, kan det kun betyde, at regeringen har tænkt sig at sætte skatten op på nogle områder.
Der håber jeg så, at man vil leve op til det, som hr. Kristian Jensen sagde den 20. marts, nemlig at man i god tid før næste valg ville tillade sig at fortælle vælgerne det, og det vil vi også være meget interesserede i.
Skatteministeren benyttede sin svartid her til at tale om en hel masse andet end det, der bliver spurgt om.
Jeg vil gerne bede skatteministeren forholde sig til følgende meget enkle problemstilling: Vil skatteministeren bekræfte eller afkræfte, om skattestoppet gælder efter næste valg?
Vil skatteministeren det?
Det burde være ret enkelt.
Med hensyn til virksomhedernes skattebetaling håber jeg, at skatteministeren kan huske under den forespørgsel, vi havde om velfærdssamfundets finansiering i begyndelsen af den her samling - jeg husker det tydeligt - at skatteministeren sagde fra Folketingets talerstol, at det ikke var skatten på virksomhederne, der bestemte, hvor virksomhederne lokaliserede sig i Europa.
Det var altså ikke skatten, der var udslagsgivende for, om virksomhederne nedsatte sig i Danmark eller ej, for skatteministeren mente faktisk, at vi havde en af de lavere selskabsskatter i Europa.
Hvis ikke skatteministeren kan huske det, skal jeg gerne oversende en kopi.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Det er ikke regeringens opfattelse, at skattestoppet er en klods om benet.
Det er regeringens opfattelse, at skattestoppet er en meget, meget vigtig ting for udviklingen i det danske samfund, og det er en opfattelse, som vi, tror jeg, deler med en meget, meget stor del af vælgerne.
Det var i hvert fald det, vi gik til valg på; det er det, vi har gennemført; det er det, vi agter at stå fast på.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-10:
Jeg fik faktisk ikke svar på mit spørgsmål om, hvorvidt man kunne få skatteministeren til at tage klar afstand fra Venstres skattepolitiske ordførers udtalelse om, at nu må vi se at komme af med det her skattestop, for det er blevet en klods om benet.
Vil skatteministeren være venlig at tage afstand fra det udsagn?
Ellers må vi jo tage skatteministeren til indtægt for den samme holdning.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-10:
Nu gik skatteministeren måske lidt væk fra spørgsmålet, da han kom med et udsagn om, at alle her i Folketinget ønsker størst mulig vækst til danske virksomheder. Ja, sådan er det, og jeg må minde skatteministeren om, og jeg går ud fra, at skatteministeren kan bekræfte det, at der lang tid tilbage næppe har været en større vækst, end den vi har set fra 1994 og her frem til 2002.
Jeg går ud fra, at skatteministeren er enig i, at der har været ført en politik, der har gjort, at 200.000 flere er kommet i arbejde.
Jeg synes, det er underligt at insinuere og ligesom tilkendegive, at andre har ført en politik, der ikke ville beskæftigelse, når fakta viser det modsatte.
Jeg håber, skatteministeren kan bekræfte, at der faktisk har været en positiv udvikling i 1990'erne.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg vil gerne sige til den sidste spørger, at uanset vores partipolitiske forskelligheder går jeg ud fra, at vi alle i dette Ting er optaget af den størst mulige vækst for dansk erhvervsliv, den størst mulige beskæftigelse, den størst mulige udvikling i konkurrenceevnen for danske virksomheder.
Ellers er der noget, jeg har misforstået.
Dér vil jeg bare sige, og det ved hr. Jacob Buksti godt: Regeringen har ingen planer om at forhøje skatterne.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-10:
Det var nu skatteministerens svar, jeg hæftede mig ved, hvor skatteministeren gav udtryk for, at regeringen havde sænket skatten med sin finanslov.
, og så vidt jeg kan beregne, er det heller ikke noget, der ligger sådan lige foran.
Men jeg ville egentlig godt have skatteministeren til at bekræfte, at også med den finanslov, den socialdemokratisk ledede regering havde fremsat, faldt skattetrykket rent faktisk fra 2001 til 2002.
Det vil sige, at man ikke opkrævede så meget i skat af bruttonationalproduktet, som man havde gjort hidtil.
Skatteministeren sagde også, og det vil jeg også godt have et svar på, at det var nødvendigt af hensyn til virksomhedernes konkurrenceevne at få en skattelettelse.
Er virksomhederne trængte i Danmark, sådan at det kniber for dem at konkurrere, eller er de kun tilfredse med regeringens politik, fordi man jo som enkeltgruppe altid ønsker at betale mindre i skat?
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-10:
Jeg synes også, at det må være meget væsentligt at få sat en dato på eller alternativt at få at vide, at det her er et uendeligt gældende skattestop.
Ellers efterlader man jo befolkningen i rystende angst for og usikkerhed om, hvad regeringen kan finde på.
Den dag i morgen kan de jo finde på at bryde skattestoppet, når man ikke kan få sat en dato på.
Kan det være rigtigt? Okay, vi har fået at vide indtil 2004, men hvad efter 2004?
Vi må vel kunne få et svar, eller i det mindste må man kunne forvente, at skatteministeren vil tage klar afstand fra det udsagn, som netop blev citeret, fra Venstres skattepolitiske ordfører, nemlig at skattestoppet skulle være en klods om benet, for det kan vel ikke være regeringens opfattelse.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Ja, så meget har jeg forstået, men jeg har også forstået, at nedsættelser af skatten ikke er i strid med skattestoppet.
Det håber jeg, vi i hvert fald er enige om.
Så hvis det bare drejer sig om at sætte skatten ned, så gælder skattestoppet.
Det er vi enige om.
Det er jo sådan, at statsministeren - den daværende og nuværende formand for Venstre - i JyskeVestkysten den 13. maj 2001 understregede, at hvis et skattestop skal have nogen mening, skal det gælde i mindst 10 år - i hvert fald til 2010.
Men så begynder det at blive et problem, således at Venstres skattepolitiske ordfører, hr. Peter Christensen, udtaler, at nu skal det gøres mere fleksibelt, fordi det er en klods om benet.
Desuden skal det kun gælde valgperioden ud.
Det bekræftes af Venstres finanspolitiske ordfører, hr. Kristian Jensen, her den 20. marts under finanslovdebatten, hvor hr. Kristian Jensen siger, at skattestoppet gælder valgperioden ud.
Det gentager han så senere og siger, at man i god tid før et valg vil fortælle hvad så.
Det må jo betyde, at hvis det kun skal gælde valgperioden ud, så har man tænkt sig at sætte skatten op, for hvis man ikke har det, giver det jo ingen mening at sige, at det kun gælder valgperioden ud.
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Ellers vil jeg gerne have skatteministeren til her i dag at bekræfte, at skattestoppet gælder lige så lang tid, man kan forestille sig, for ellers må det betyde, at i det øjeblik, skattestoppet ikke gælder, så vil regeringen sætte skatten op.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Regeringen gik til valg på et løfte om at gennemføre et skattestop.
Det er et klart løfte til borgerne, som regeringen agter at holde.
Det skal understreges, at skattestoppet ikke forhindrer, at skatter og afgifter sættes ned.
Allerede i løbet af de første 100 dage er skatten sat ned, hvor der var en særlig belastning af virksomhedernes konkurrenceevne.
Herudover har vi som bekendt fjernet et par milliarder i skatteforhøjelser, som hr. Buksti og hans kolleger i den tidligere regering havde planlagt i den nye finanslov.
Skattestoppet forhindrer derimod, at vi får højere skatter.
Derfor igen: først skattestop, og når regeringen har fundet penge til det, vil regeringen nedsætte skatten på arbejdsindkomster.
Det er som sagt regeringens ønske at have skabt det fornødne råderum til en nedsættelse af skatten på arbejdsindkomster fra den 1. januar 2004.
Det sidste spørgsmål handler om et helt andet begreb, nemlig transfer pricing, som er overførsel af skattepligtige overskud, jeg husker også den diskussion, vi havde.
Men i den forbindelse er det ikke bare et spørgsmål om skattelettelser, der er en række andre forhold, som også gør sig gældende med datterselskaber osv. Det skal jeg ikke komme ind på her, men kun sige, at selvfølgelig har skatteniveauet betydning for virksomhedernes vækst og udvikling, og derfor har denne regering ingen planer om skatteforhøjelser for danske virksomheder, ligesom vi heller ikke har, hvad skal jeg sige, fastsat nogen udløbsdato for skattestoppet.
Det er det, vi er gået til valg på, det er det, vi agter at gennemføre i denne her valgperiode, og jeg synes, at vi skal koncentrere os om det og så se på de omlægninger, der skal ske fra 2004.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
»Hvor lang tid mener ministeren, at regeringens skattestop i sin nu produktudviklede form skal gælde?«
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg har tidligere i dag været inde på rummeligheden inden for hele miljøområdet.
Jeg har tidligere i dag været inde på rummeligheden inden for hele bilbeskatningsområdet.
Jeg kunne nævne andre eksempler. Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Indledningsvis vil jeg godt sige til skatteministeren, at når jeg nu har bedt om ordet og benytter min sidste mulighed, er det ikke, fordi jeg vil have ordet som den sidste.
Jeg har et spørgsmål til skatteministeren, som jeg håber skatteministeren besvarer, og det drejer sig i virkeligheden også om de to ubesvarede spørgsmål fra henholdsvis hr. Vernersen og hr. Samuelsen: Er
skatteministeren ikke enig i, at når disse to menneskers udsagn er forskellige, skyldes det ikke, at de er uenige, men at de ikke forstår skatteministeren.
Er skatteministeren ikke enig i, at det simpelt hen er, fordi vi ikke kan finde ud af, hvad skatteministeren mener? Så vil jeg spørge efter: Har jeg forstået det rigtigt - det er ikke sikkert, jeg har det, men skatteministeren kan belære mig og også andre - at regeringen kun flytter rundt på skatter, hvis det er inden for meget beslægtede områder?
Det bruges jo til at illustrere cirka, hvad vi taler om.
Det vil sige, at til de eksempler, som hr. Samuelsen kom med, må svaret være nej, og til mit eksempel med hensyn til selskabsskat og energiafgifter må svaret være nej.
Er det ikke rigtigt forstået?
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Alene debatten her i dag viser jo, at der kan herske nogen uklarhed, uanset om vi så helt har forstået det dybere indhold i skattestoppet.
Det er også sådan, som jeg har forstået det, at det også har været lidt svært blandt ministrene, Venstrefolk, Greves borgmester osv.
Derfor har det været nødvendigt for regeringen at lave sådan en skattestoppets grønspættebog, som man kan slå op i og se, hvordan og hvorledes det skal forstås. Jeg er da glad for, at skatteministeren som en særlig service har tænkt sig at oversende det til Skatteudvalget, når det er sådan, at man i øvrigt kan gå ind på Finansministeriets hjemmeside og trække det ud direkte. Det, som jeg er lidt optaget af, er sådan set ikke så meget indholdet i skattestoppet nu, men hvor lang tid skatteministeren egentlig mener, at skattestoppet skal vare.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Fornemmede jeg i den sidste spørgers udsagn en frygt for, at det skulle komme til at se ud, som om der var uenighed mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet?
Ja, jeg spørger kun.
I hvert fald var der ingen tvivl om, at de to udsagn tidligere i debatten var vidt forskellige.
Og jeg vil gerne endnu en gang understrege, at skattestoppet betyder stop for nye skatter og afgifter, ingen diskussion om det.
Hvis man har problemer med at forstå detaljen, har jeg faktisk til service for Skatteudvalgets medlemmer oversendt en nærmere fortolkning, sådan at man ikke kan være i tvivl.
Det betyder ikke, at der ikke er mulighed for at foretage omlægninger af fornuftig art.
Jeg har i dag nævnt flere muligheder specielt inden for miljøområdet, ikke bare biler, men også andre.
Nu skal man altså ikke skyde os ting i skoene, som man ikke har sagligt belæg for.
Jeg mener, at vi alle sammen i dette Ting har et stærkt behov for nu at overveje grundigt, hvordan skatten skal være i fremtiden.
Vi skal ikke her med en håndbevægelse sige: Er du med på det, er du med på det, er du med på det?
Vi ved alle sammen, at de forudsætninger, som vi har at arbejde under, og som grundlæggende jo ikke skiller dette Folketing, 2010-forudsætningen, er så snævre, at bevægelsesfriheden ikke er særlig stor, og derfor synes jeg, at der er grund til at appellere til lidt saglighed.
Som en sidste bemærkning: Jeg skal ikke fordybe mig mere i det med råderum.
Jeg har netop svaret på det med 3,5 mia kr. i 2002-niveau, altså en kvart procent af BNP.
Med hensyn til skattetrykket findes der jo forskellige videnskabelige skoler omkring den diskussion.
Lad det ligge.
Men det er helt afgørende at understrege, at vi i det finanslovforslag, som den tidligere regering efterlod, har fjernet nye skatter i størrelsesordenen et par milliarder kroner. Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
»Har regeringen planer om at ændre i den nuværende fordeling af skattebelastningen og skatteprovenuet på indkomstskat, selskabsskat, afgifter m.v, f.eks. ved en nedsættelse af indkomstskatten modsvaret af en forhøjelse af grønne afgifter?«
Når man sådan stiller spørgsmål her om onsdagen, kan man overveje, hvor mange spørgsmål man skal stille, for de lapper lidt ind over hinanden.
Men på baggrund af ministerens svar føler jeg slet ikke noget problem i den forbindelse, for så kan vi følge op på tidligere spørgsmål, som måske ikke er helt præcist besvaret.
I forhold til regeringens politik med hensyn til skattebyrden blev vi enige om, at regeringen gerne vil sætte skattetrykket ned, men hvordan skal fordelingen være?
Har regeringen nogen holdning til det?
Eller er det skattestoppet, der skal bestemme, at det hele bare reduceres procentvis, og ikke, at der er nogle skift fra en skat til en anden skat, og hvor man sætter nogle skatter ned i den forbindelse?
Skal det forstås sådan, at hvis regeringen mener, det af miljømæssige grunde er nødvendigt at hæve en afgift på et bestemt produkt, skal den sænkes tilsvarende på et andet produkt, for at provenuet er neutralt, og hvor beslægtet skal dette produkt være?
Jeg forstod under et spørgsmål
af hr. Jørn Jespersen tidligere, at man ikke kunne forestille sig et helt andet sted, men jeg vil gerne vide det af hensyn til forståelsen.
Med hensyn til de grønne afgifter vil jeg godt spørge om erhvervslivets grønne afgifter: Kunne man ikke forestille sig, og kunne regeringen ikke forestille sig, at det måske var fornuftigere at sætte selskabsskatten ned og forhøje erhvervslivets grønne afgifter, sådan at belastningen på erhvervslivet var neutral?
Er regeringen enig i, at det kunne være en fornuftig tanke?
Og som det andet spørgsmål: Kan det lade sig gøre ifølge regeringens skattestop?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-10:
Skattestoppet har jo været diskuteret nogle gange her i Folketinget, og det, som vel efterhånden står klart, er jo, at skatteministeren og regeringen er låst fuldstændig fast på det her punkt.
Det må betyde, at regeringen rent faktisk ikke mener, at der er grund til at ændre noget som helst i den skattebetaling, der sker i Danmark.
Det må jo være konklusionen på, at man har et skattestop.
Man ændrer ikke nogen ting.
Så må regeringen jo også mene, alt er o.k.
Der siges måske lidt om, at der kunne ændres noget ved lønbeskatningen i 2004, men ellers er man stort set tilfreds med alt, hvad der sker. Er det regeringens holdning?
Mener man ikke, at der er grund til at ændre noget som helst, eller hvordan skal det forstås?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Helt ordret har spørgeren formuleret spørgsmålet sådan: »Har regeringen planer om at ændre i den nuværende fordeling af skattebelastningen og skatteprovenuet på indkomstskat, selskabsskat, afgifter m.v., f.eks. ved en nedsættelse af indkomstskatten modsvaret af en forhøjelse af grønne afgifter?« Hertil er svaret nej - som udgangspunkt.
Regeringen har indført et skattestop, og det indebærer, at regeringen ikke vil hæve nogen skat eller nogen afgift.
Skattestoppet er imidlertid ikke til hinder for at foretage nødvendige skatteomlægninger.
Hvis der er tvingende grunde til at indføre eller forhøje en skat eller en afgift, vil dette ske sådan, at merprovenuet ubeskåret anvendes til at sænke en anden skat eller en anden afgift.
Samme princip vil blive anvendt, hvis det af miljømæssige grunde er ønskeligt at indføre eller forhøje en miljøafgift.
Hvis Danmark som følge af en EU-beslutning eller internationale aftaler bliver nødt til at sænke en skat eller
en afgift, kan mindreprovenuet kompenseres gennem forhøjelser af andre skatter og afgifter.
Det forudsættes således, at en sådan omlægning er provenuneutral.
Regeringen vil, såfremt det fornødne økonomiske råderum er tilvejebragt, fremsætte forslag til reduktion af skatten
De to sidste spørgere har jo klart vist, at der er forskellig opfattelse af oppositionens mening om skattestoppet.
Den sidste spørger siger, det er fleksibelt, den forrige spørger, hr. Vernersen, siger, man er fuldstændig fastlåst.
Interessant!
Det er jo ikke sådan, at der ikke kan ske noget, selv om man har et skattestop.
hvor vi netop har nedsat et tværministerielt udvalg med den opgave at fremme miljøvenlige biler - selvfølgelig inden for rammerne af skattestoppet, klart nok.
Men det kan da godt lade sig gøre.
Og jeg vil gerne sige til den oprindelige spørger, hr. Aage Frandsen, med hensyn til det der med at stille en række modeller op for, hvor beslægtet det skal være, hvis man hæver
en afgift et sted og sænker en et andet sted, at jeg i dag har givet et virkelig godt eksempel, synes jeg, på, hvornår vi indførte det her princip første gang i Danmark.
Det var, da vi indførte den blyfri benzin i Danmark.
Ja, vi satte afgiften op på den miljøskadelige, og vi satte den ned på den benzin, som vi gerne ønskede fremmet i det danske samfund, den miljøvenlige, den grønne benzin.
Her har vi et klokkeklart eksempel på, hvad det er for en model, vi ønsker at drage i anvendelse, og jeg synes, at eksemplet her bedre end noget andet viser, at det også er et eksempel, som befolkningen forstår, og som befolkningen har taget til sig.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Jeg synes, det er et glimrende eksempel.
Det kan være glimrende på to måder: Det kan være glimrende, fordi det er fornuftigt, og det kan være glimrende til at illustrere det, som regeringen vil og kun det, regeringen vil.
Kan man være så fleksibel, eller er det ligefrem kun biler, vi taler om?
Derfor er det lidt interessant at vide, hvor langt man kan flytte sig i forhold til at sige, at det er inden for beslægtede områder.
Jeg synes stadig væk, mit spørgsmål kan være relevant: Kan en virksomheden få en lettelse på selskabsskatten, hvis pågældende virksomhed til gengæld skal betale til energiafgifterne og ikke bare fritages?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-10:
Bortset fra et enkeltstående - og lad os nu se, hvordan det kommer til at se ud, når det bliver færdigt - forslag omkring biler, som vi i øvrigt selv er meget optaget af, må konklusionen jo være, at på stort set alle områder er man fuldstændig låst.
Man kan ikke foretage sig noget, man kan måske lave noget, der ligger inden for mindre end en halv procent engang i 2004.
Man siger i øvrigt ikke, hvordan man skal finansiere det.
Skatteministeren må da tilkendegive, at i og med at man ikke laver ændringer, må man også være tilfreds med det, der eksisterer.
Jeg tænker på, hvordan skatteministerens partifælle i Folketingssalen har talt om grønne afgifter og alle de problemer, man har lokaliseret i den forbindelse, og skatteministeren siger: Det må vi leve med, vi ændrer ikke nogen ting ved det.
Accepterer regeringen virkelig tingenes tilstand, som man selv er utilfreds med?
Det er jo det, der er situationen.
Man lokaliserer en række problemer og siger, at det kan man ikke gøre nogen ting ved.