runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Jeg håber, hr. Kim Andersen har mulighed for at besvare mit spørgsmål fra tidligere, nemlig det simple regnestykke på, hvor mange der skal blive arbejdsløse på grund af hjemmeserviceordningen, for at det går i nul.
Altså regeringen siger, at der bliver minimum 600 flere arbejdsløse.
Det er 100 mio. kr. Besparelsen er på 130 mio. kr., så det er vel ikke så meget af økonomiske grunde, at man laver forslaget, men mere af ideologiske.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Jeg må blankt erkende, at jeg simpelt hen synes, det er en hån over for de folk, der er arbejdsløse, at Venstres bud på, hvad fremtidige arbejdspladser skal være, alene er fugle på taget: at der kommer flere ældre i fremtiden.
Der er ikke nogen af os, der aner, om der i fremtiden med det rigide skattestop, regeringen har indført, er råd til at gennemføre den hjemmehjælp, der er nu.
Der er ikke nogen af os, der aner, hvis man fortsat ønsker at bevare hjemmehjælpen på det niveau, den har nu, hvor man så bliver nødt til at skære, for at det kan lade sig gøre, hvis Venstre fortsætter med sit skattestop.
Virkelighedens verden er, at det, Venstre svarer heroppe i forhold til arbejdsløshed, er som fugle på taget. Over for de 600 mennesker - branchen vurderer selv, det er 1.500 - der kommer til at skulle stille sig op i arbejdsløshedskøen, mener jeg, det er en hån, at det eneste, Venstre kan sige, er, at der kommer flere ældre i fremtiden, så på det tidspunkt får folk nok et arbejde.
De folk har behov for at få et arbejde nu, og de folk har behov for at bevare det arbejde, de har i dag, og ikke behov for, at Venstre siger, at der kommer flere ældre i fremtiden, så der kan de måske komme ind og få et arbejde igen.
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Man målretter hjemmeservice til folk over 65 år.
Jeg kunne jo også spørge: Hvorfor ikke for folk over 85 år?
Hvis det nu skulle vise sig, at de kommer i arbejdsløshedskøen og ikke i de mange job, som vist kun hr. Kim Andersen kan se, hvad vil Venstre så gøre?
Så det sidste spørgsmål: Dansk Handel & Service anfører i deres høringssvar, at statens indtægter i form af skat og moms overstiger statens udgifter til tilskud til hjemmeserviceordningen.
Kunne hr. Kim Andersen give en kommentar til det?
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Det er lidt i forlængelse af hr. Frode Sørensens spørgsmål, og jeg vil sige til hr. Kim Andersen, at jeg beklager, at jeg har slynget om mig med nogle tal, som kunne foranledige hr. Kim Andersen til at tro, at det var nogle, jeg havde opfundet.
Det er sådan set et ret simpelt regnestykke, og man ved på forhånd, at det kalkulerer regeringen med.
Det vil sige, at nettobesparelsen kan maksimalt være 30 mio. kr., og hvis man dertil lægger hr. Frode Sørensens bemærkninger fra Dansk Handel & Service, bliver det, regeringen gør, en underskudsforretning.
Så er der kun det ideologiske tilbage.
Så er det, jeg spørger: Er hr. Kim Andersen enig med statsministeren, der dagen før valget sagde til vælgerne: I kan stole på Venstre, vi har ingen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen?
Er hr. Kim Andersen enig med statsministeren, eller var statsministeren på vildspor, dengang han lovede befolkningen ikke at røre ved hjemmeserviceordningen?
Kim Andersen (V), 2003-11-14:
Til hr. Ole Sohn vil jeg gerne sige, at ifølge min bedste erindring var der forud for valget i 2001 ingen planer i Venstres folketingsgruppe om at ændre den daværende hjemmeserviceordning. Jeg går ud fra, at det var på den baggrund, statsministeren svarede, som han gjorde på det tidspunkt, og det er vel også reelt nok.
Efterfølgende er der så gået næsten 2 år, ordningen er blevet revideret en gang tidligere, vi har indført
nye ordninger, en fritvalgsordning, og vi har ændret momsreglerne - ja, vi har i virkeligheden skabt et helt nyt marked, som stiller tingene ganske anderledes i en større sammenhæng. Derfor er det både rimeligt og forklarligt, at man nu, 2 år efter at man ikke havde planer om at ændre på hjemmeserviceordningen, er i stand til at tage bestik af de nugældende vilkår og de muligheder, fremtiden byder, og indrette lovgivningen derefter, så man får mest muligt service for de offentlige kroner til de borgere, det drejer sig om, og man udvider markedsområdet for private virksomheder, herunder hjemmeservicevirksomhederne. Så vil jeg gerne sige til hr. Sohns postulat om de 600 medarbejdere, der eventuelt risikerer at miste deres job: Jamen det er jo det værst tænkelige scenario.
Det er jo et maksimumestimat, som slet ikke tager højde for de ændrede momsregler, og som heller ikke tager højde for, at der i virkelighedens verden kommer flere ældre i de kommende år.
Til hr. Frode Sørensen, der foreslår, at reglerne først skal gælde, efter at man er fyldt 85 år: Det synes vi ikke.
Vi sætter grænsen til 65 år, også for førtidspensionister, og dermed er de, der er over 85 år, altså også omfattet af ordningen.
Carina Christensen (KF), 2003-11-14:
Jeg må sige, at det er meget overraskende og forbløffende at høre hr. Frode Sørensens meget rosende omtale af hjemmeserviceordningen.
Fuld opbakning til denne fantastiske ordning, lyder det, og man kan absolut ikke støtte dette lovforslag.
Men jeg står her med en artikel fra Børsen den 29. november 2001.
I artiklen er citeret en udtalelse af Pia
Hvorfor har Socialdemokratiet fuldstændig skiftet holdning?
Nu kan man godt lide hjemmeservice.
Men hvad så, når man måske engang selv kommer i regering igen? Skifter man så holdning igen?
Kim Andersen (V), 2003-11-14:
Blot en kommentar til fru Carina Christensens indlæg.
Jeg tror, der kan være meget hold i den antagelse.
Det går nok ligesom med DIS-ordningen: Det er lidt afhængigt af, om man sidder det ene eller det andet sted i Folketingssalen.
Men jeg vil gerne spørge hr. Frode Sørensen, om hr. Sørensen dog ikke anerkender, at der er gået 2 år, siden statsministeren kom med sine udtalelser i B.T. Vi har lavet fritvalgsordning, vi har indrettet markedet sådan, at hjemmeservicevirksomhederne kan komme ind i den kommunale verden, og der er i øvrigt også i forbindelse med arbejdet på finansloven for 2002 for nylig lavet en undersøgelse, der godtgjorde, at det i høj grad var erhvervsgartnere og haveservicevirksomheder, som udførte arbejde under hjemmeserviceordningen, og at det i høj grad var velstillede familier, som selv havde mulighed for at betale for at få gjort rent, der gjorde brug af ordningen.
Jeg synes, man skal anerkende, at der er sket noget på 2 år, som gør, at markedet reagerer anderledes, også foranlediget af den lovgivning, der i øvrigt er gennemført her i Tinget, og jeg gentager: I Venstre var der forud for valget i 2001 ikke planer om ændre på hjemmeserviceordningen, og jeg tror, at det er i det lys, statsministerens udtalelser skulle ses.
Men det er klart, at når vi efterfølgende ændrer lovgivningen, og markedet ændrer sig, må vi naturligvis forholde os til de tilskud, vi udbetaler
: Udbetales de på en effektiv måde, og opfylder de de mål, som vi ønsker at nå?
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Jeg skal bede fru Carina Christensen være opmærksom på det citat, som fru Carina Christensen kom frem med.
Vi er ikke ude på at afvikle hjemmeservice, sagde fru Pia Gjellerup i det interview, og hun sagde også: Vi varsler ting og ændringer i god tid.
Beskæftigelsessituationen i 2001 var væsensforskellig fra det, vi ser i dag.
På det tidspunkt havde vi en god beskæftigelse, men i dag falder beskæftigelsen dag for dag, så vi er i en anden situation, end vi var på det tidspunkt.
Men Socialdemokratiet har lige fra starten været med på at justere ordningen.
Vi har aldrig sagt, at vi ikke ville justere ordningen.
Statsministeren sagde - og det er så til hr. Kim Andersen - at der ikke vil blive rørt ved hjemmeservicen.
Ja, o.k., men skal det gælde i 14 dage, eller skal det gælde i 14 år, eller skal det gælde i 2 år?
Jeg tror, den danske befolkning har en ganske klar opfattelse af, at når man i slutningen af år 2001 siger, at man ikke vil røre hjemmeserviceordningen, og at man ikke vil skade et helt erhverv, er det ikke noget, man alligevel vil gøre i løbet af ganske få år. Med hensyn til varslet kun dette: Kan man nå at omstille sig til ikke at komme ind i hjemmeservicen?
Det tager et års tid at omskole og uddanne disse medarbejdere, og de bad så mindeligt om, at vi kunne udskyde lovforslagets ikrafttræden.
På et tidligere tidspunkt i dag fornemmede jeg på hr. Kim Andersen, at det var han ikke indstillet på, men nu fornemmer jeg, at døren måske er lidt på klem igen.
Naser Khader (RV), 2003-11-14:
Først til hr. Ole Sohn: Det er ikke korrekt
, når hr. Ole Sohn siger, at det forslag til vedtagelse, vi har i dag, er identisk med dem, der har været tidligere.
Vi har faktisk fået en indrømmelse i afsnit 3, hvor der står, og jeg citerer: »Folketinget opfordrer regeringen til at give Tinget en redegørelse om DIS sammenlignet med andre internationale registre«.
Det andet er: Selv om DIS er vores opfindelse, vejer brud på de internationale konventioner højere for os.
Hvis det viser sig, at der er åbenbare brud på de internationale konventioner, er vi derfor nødt til at forholde os til det.
Det kan vi ikke se bort fra.
Til fru Line Barfod: Jeg ved ikke, hvorfor fru Line Barfod sammenblander starthjælpen, som vi i Det Radikale Venstre er imod, med A.P. Møller og olien; jeg ved ikke, hvad det er for en sammenblanding.
Dengang DIS blev lavet, var målet at bevare ikke bare danske arbejdspladser, men også en større dansk handelsflåde, på danske hænder, så jeg mener, at DIS havde sin berettigelse dengang.
Men DIS har det også i dag, DIS er vigtigere end nogen sinde.
Kim Andersen (V), 2003-11-14:
Jeg vil gerne sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil fra Enhedslisten, som mener at vide, at arbejdsløsheden stiger, at jeg synes, der er et meget, meget vigtigt forhold, som oven i købet er en kendsgerning, som fru Rosenkrantz-Theil slet ikke tager i betragtning i den her diskussion.
Der vil komme flere og flere også blandt disse ældre, som skal passes og ind under de kommunale serviceordninger.
Markedet på dette område vil med andre ord blive udvidet.
Der er ingen grund til at være så pessimistisk.
Vores kommuner har høje serviceniveauer på området og med den tilgang, der er af ældre under disse ordninger, vil der blive flere og flere job.
Der vil blive mere at udføre.
Det var der ikke tale om.
Jeg tror heller ikke, det er nødvendigt.
Vi har jo før rettet hjemmeserviceordningen til.
Det er det, vi gør nu.
Vi målretter den til ældre over 65 år, og det tror jeg at man i branchen har været klar over i ganske lang tid.
Så til sidst: Hvad er det for nogle skattefradrag, som Venstre går ind for?
Hvornår har vi indført nye skattefradrag?
Hvor optræder de henne i finansloven for 2004?
Jeg må indrømme, at vi i Venstre er indstillet på at se fremad og ikke så meget gå tilbage i de historiske arkiver over, hvad der er af teoretiske muligheder for at sætte væksten i gang.
Jeg synes, det er helt ude af proportioner, når den socialdemokratiske ordfører svinger sig op til at bruge ord som løftebrud om hjemmeserviceordningen og statsministerens udtalelser.
Det er helt urimeligt og udtryk for proportionsforvrængning.
Det, statsministeren sagde, var, at der ingen planer var om at ændre på hjemmeserviceordningen - der var ingen planer om at ændre.
Det var meldingen den 20. november 2001, men siden da er der faktisk gået 2 år.
Hr. Frode Sørensen citerer statsministeren for at sige, at ordningen vil ikke blive rørt.
Det er ikke et hæderligt citat.
Det er ikke en hæderlig måde at gengive udtalelserne på, det er forsøg på manipulation.
Hr. Frode Sørensen har en så tynd sag og har svunget sig så højt op i tonelejet med påstande om løftebrud, at han åbenbart er nødsaget til at manipulere og misbruge udtalelser, men det er trist for debattonen her i salen.
Vi har en aftale.
Naser Khader (RV), 2003-11-14:
Radikal politik er ikke, at udlændinge skal have ringere forhold end danske borgere.
Som sagt, hvis det viser sig, at der er brud på de internationale konventioner, så vil vi forholde os til det; det er det ene. Det andet er både et svar til fru Line Barfod og til hr. Ole Sohn.
Jeg ved godt, at I ikke bryder jer om DIS, og hvis det var op til jer, så havde I valgt at afskaffe DIS, men hvad siger I til det, som næstformand i Dansk Metal Ole Ibsen bl.a. skriver, nemlig at DIS-loven giver danske redere mulighed for at begrænse deres bemandingsomkostninger til et internationalt konkurrencedygtigt niveau, ved at besætningsmedlemmer ikke skal betale skat, og ved at udenlandske søfolk skal dækkes af lokale overenskomster, ikke danske; men rederne skal overholde dansk lovgivning, også for udenlandske søfolk om bord, det gælder bl.a. 11-timers-reglen, ferieloven, social beskyttelse, kravene til sikkerhed, forureningsforebyggelse og arbejdsmiljø, som også er de samme til DIS-skibe som til skibe, der er registrerede i Dansk Nationalt Skibsregister.
Dansk Metal er også en fagforening, der kender til arbejderrettigheder.
Line Barfod (EL), 2003-11-14:
Jeg må sige til hr. Naser Khader, at denne debat ikke drejer sig om DIS-registret som sådan, den drejer sig om, hvorvidt udenlandske søfolk skal have samme rettigheder som danske søfolk.
Hvorfor mener De Radikale ikke, at udenlandske søfolk skal have ret til at være organiseret i danske fagforeninger?
Hvorfor skal udenlandske søfolk være stillet ringere end danske søfolk?
Det er bare det, vi spørger om.
Hvorfor har De Radikale den holdning, at udenlandske søfolk skal stilles ringere end danske søfolk?
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Det er primært for at rette en misforståelse, som har sneget sig ind hos hr. Naser Khader og tilsyneladende også hos en række andre ordførere.
Socialistisk Folkeparti har ingen planer om af afskaffe DIS-loven.
Jeg gentager: Socialistisk Folkeparti har ingen planer om at ændre DIS-loven.
Det er der, hvor der er konstateret brud på de internationale konventioner, og det er det, forespørgslen handler om, og intet andet.
Naser Khader (RV), 2003-11-14:
Jeg henholder mig til den forespørgselsdebat, som hr. Ole Sohn også havde i 1999, hvor jeg forstod, at SF er imod DIS-registret.
Mit svar til fru Line Barfod på spørgsmålet om, hvorfor udenlandske søfolk skal stilles ringere end danske søfolk, er, at jeg ikke mener, at udenlandske søfolk stilles ringere end danske søfolk, fordi vi følger DIS-reglerne.
Hvis nu det viser sig, at der er brud på de internationale konventioner, og man ikke sidestiller dem med danske søfolk, så er vi som sagt åbne, så er vi parate til at se på det.
Line Barfod (EL), 2003-11-14:
De Radikale, kan jeg forstå, mener, at det er utrolig godt med en milliardstatsstøtte til rederne og derudover også den meget store støtte, der ligger i, at de slipper for, at danske fagforeninger kan organisere udenlandske søfolk.
Der er f.eks. historien om »Thor Emilie«, skibet, der forliste, hvor skibsføreren var dansk, men de fem besætningsmedlemmer var filippinere, der druknede, og hvis efterladte har meget svært ved at få erstatning.
Hvis nu de havde haft ret til at være organiseret i danske søfartsorganisationer, så kunne det være, at der var blevet stillet nogle større krav til, hvilken uddannelse de skulle have, det kunne være, at der var stillet nogle større krav til viden om, hvad det var for en last, skibet sejlede med, osv. Så det har betydning for de mennesker, der sejler, om de har ret til at være organiserede i danske fagforeninger eller ej, og derfor håber jeg, at De Radikale, når de får læst lidt mere på, hvad det egentlig er, ILO har sagt, vil være med til at støtte, at vi får ændret loven, således at danske fagforeninger får ret til også at organisere udenlandske søfolk.
Jeg håber nemlig ikke, at det er blevet radikal politik, at udlændinge skal have ringere forhold end danskere.
Betina Hoffmann (KD), 2003-11-14:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at vi Kristendemokrater finder det urimeligt, at nogle skal arbejde under dårligere vilkår i forhold til kollegaer, der ellers udfører samme stykke arbejde.
Men når man går ind for frihandel, må man jo også acceptere, at der kommer arbejdskraft fra andre lande
til danske arbejdspladser, og det er der for os at se intet fordækt i.
Til gengæld kan vi godt se en potentiel udnyttelse af arbejdskraft fra lande, hvor der er mindre grad af sikring af arbejdstagers rettigheder end for dem, der er bosiddende i Danmark.
I hvert fald som der er mulighed for i DIS-loven.
Vi anerkender, at det er et problem, at der i øjeblikket er mulighed for at ansætte eksempelvis polske søfolk på dårligere vilkår i forhold til, hvad de burde have af rettigheder, når det er danske skibe, de arbejder på.
Men det, at f.eks. polakker har dårligere arbejdsvilkår, belyser en langt større problemstilling omkring skæv fordeling af goder og muligheder og ressourcer generelt.
Vi skal ikke lukke øjnene for, at der i kølvandet på dette problem også skal ses på forhold såsom konkurrenceevne
for danske skibe og rederier og udflagning af skibe.
DIS opstod jo netop på baggrund af en stor grad af udflagning af danske skibe.
Der er jo sådan, at forholdene for arbejdstagere på danske skibe er relativt gode i forhold til på skibe fra andre lande, men det skal ikke sættes lig med, at det er godt nok.
Vi ser gerne, som vi også har sagt mange gange før på andre områder, at der kommer lovfæstede minimumsrettigheder på danske arbejdspladser netop for at undgå nogle af de skævheder, vi ser her.
Et sådant forslag om minimumsrettigheder er et forslag, vi har arbejdet på gennem længere tid og fortsat vil arbejde for.
Og vi ser, at der vil dukke huller op, ikke bare inden for skibsfart, men også på andre områder, så længe der ikke er nogen lovfæstede minimumsrettigheder på danske arbejdspladser.
Det er vores udgangspunkt i sådan en debat, og det er det, vi vil arbejde for.
Line Barfod (EL), 2003-11-14:
Jeg har stillet flere spørgsmål til ministeren for at prøve at finde ud af, om der findes nogle andre lande, der har lavet en tilsvarende regel, der forbyder fagforeninger at organisere udenlandske søfolk.
Ministeren har ikke villet svare, han svarer udenom, og nu vil jeg så prøve at spørge ministeren her fra talerstolen: Har jeg ret i, at ministeren ikke har kunnet finde et eneste eksempel på, at noget andet land har lavet en tilsvarende regel i sit internationale skibsregister, som forbyder fagforeninger at organisere udenlandske søfolk?
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Normalt synes jeg altid, vi har en god og konstruktiv debat, men jeg mener, at ministeren går over gevind, når ministeren på talerstolen betegner et ønske om, at man bringer en dansk lov i overensstemmelse med internationale konventioner, som et korstog mod det blå Danmark.
Ministeren ved udmærket godt, at er der nogen i det her Ting, som arbejder for at styrke dansk søfartserhverv og har gjort det i samtlige de år, jeg har siddet herinde, så er det mig. Derfor finder jeg, at det er noget under lavmålet at begynde at kalde det et korstog mod det blå Danmark.
Vi kan have uenigheder om, hvorvidt vi skal overholde internationale konventioner, men det andet synes jeg er at gå for vidt.
Line Barfod (EL), 2003-11-14:
Det kan vel ikke undre, at en minister, der lige har foræret A.P. Møller nordsøolien i yderligere 40 år, også har det utrolig godt med at fastholde en bestemmelse, der giver A.P. Møller og de øvrige danske redere som de eneste i verden en forsikring mod, at fagforeningerne kan organisere udenlandske søfolk.
Men jeg synes alligevel, at man indimellem godt kan blive lidt overrasket over, hvor konservative De Konservative egentlig er.
Jeg kan forså, at man ønsker, at samfundet skal rulles tilbage til for 150 år siden før arbejderbevægelsens
fremkomst, før vi opnåede de store sejre, vi har nået omkring at sikre faglige rettigheder osv.
Jeg er ikke helt sikker på, at man, hvis det virkelig skulle lykkes De Konservative, så egentlig ville være glad for det samfund, man opnår.
For hver eneste gang, der bliver lavet undersøgelser af, hvad det egentlig er, der gør, at vi står så stærkt med konkurrenceevnen i Danmark, viser det sig, at det er, fordi vi har opnået så store resultater med arbejderbevægelsen, at vi har opnået så gode sociale forhold, at der er så højt et uddannelsesniveau osv. Så måske skulle man, hvis man virkelig ønskede at styrke konkurrenceevnen, sikre, at de danske fagforeninger også kunne organisere de udenlandske søfolk, så vi også fremtidssikrer muligheden for et stærkt dansk søfartserhverv.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Det kunne da være meget interessant.
Måske kunne man udvikle et nyt koncept for et maritimt matadorspil, som man kunne patentere og derved gøre sit otium bedre end som så.
Og jeg er ret sikker på, at hvis man laver sådan en case, vil det største problem opstå på det tidspunkt, hvor man fjernede DIS-lovens skattetilkudsordninger, for det ville være mærkbart for konkurrenceevnen. Jeg forestiller mig ikke, at dansk skibsfart har så lav en moral, at de siger, at hvis de faglige organisationer får mulighed for at organisere arbejdskraften som enhver anden del af samfundet, så udflager de.
Så lav en moral tror jeg ikke rederne har.
Det er muligt, at hr. Kim Andersen tror det.
Jeg tror det ikke.
Jeg tror, at det, der bekymrer rederne, er, hvis man fjerner nettolønsprincippet, og ikke at man får fairness i forhold til de faglige rettigheder.
Men jeg kan forstå, at hr. Kim Andersen har en mindre tiltro til rederne end som så.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-14:
Sagt til hr. Ole Sohn: Det er muligt, at der lige pludselig går lidt følelser i den her debat, for jeg vil nemlig også tilkendegive, at hr. Ole Sohn på en række områder har stor interesse for den danske handelsflåde.
Vi har jo ofte i debatter været meget enige om uddannelse af søfolk, altså hvad vi kan gøre for at styrke de maritime kompetencer. Men når det er sagt, er jeg også nødt til at sige, at så forstår jeg ikke hr. Ole Sohns holdninger i denne sag.
Jeg henholder mig til det, bl.a. hr. Naser Khader har været inde på, at man har et helt specielt forhold her med en international konkurrence, der nu gør det muligt for danske skibe under dansk flag at skabe danske arbejdspladser i land og også på søen.
Og det er det, der undrer mig i den store sammenhæng.
Til fru Line Barfod vil jeg blot sige, at man kan sammenligne Danmark med mange andre lande på en række områder, og jeg vil henvise til, at jeg kommer med en redegørelse.
Og skulle det ikke lykkedes ministeren at komme med et meget klart eksempel, så har jeg det utrolig godt med, at Dansk Internationalt Skibsregister er, som det er.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Jeg havde egentlig forestillet mig, at hr. Kim Andersen havde lidt større mulighed for at sætte tingene i sammenhæng.
Tilsyneladende har hr. Kim Andersen slet ikke forstået, hvad det er, forespørgslen går ud på.
Det er faktisk lige nøjagtigt, at DIS-loven indeholder § 10, stk. 2 og 3, som strider mod de internationale konventioner.
Det sagde vi i 1988.
Og når vi rejser forespørgslen i dag, er det lige nøjagtigt på grund af § 10, stk. 2 og 3, så der er sådan set en meget fin linje i det.
Tonnageskatten har jeg ikke sådan helt present; jeg er ikke skatteordfører.
Men jeg husker så meget, at det ikke var den principielle modstand mod tonnageskatten, der gjorde, at vi stemte imod.
Det er primært det - nu bevæger jeg mig ud i noget, som jeg givetvis ikke kan redegøre nærmere for - med den udskydelse af skat, som gør, at man faktisk bringer sig i en situation, hvor en del skat inden for erhvervet aldrig nogen sinde kommer til betaling; det er vi imod.