runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-12-02:
Det, man kunne gøre, var at finde ud af, hvilke arealer i Danmark der ville være egnede som golfbaner.
Derefter blev de realiseret i det øjeblik, der var økonomi bag dem, hvor der var investorer, altså at man havde sikkerhed for, at økonomien var på plads.
Det er ikke sådan, at jeg går ud og foreslår, at miljøministeren skal tage stilling til, at der skal laves 30 golfbaner i Danmark, og så anlægger vi dem.
Men der er brug for en central planlægning, og jeg er ret overbevist om, at det vil være meget ærgerligt, hvis det er kommunerne, der alene har ansvaret for at bestemme, hvor mange golfbaner der skal være her i landet, for vi kan ende med at stå med en masse golfbaner, der er dårlig økonomi i, og som måske oven i købet ikke passer ind i sådan en samlet planlægning for, hvad vi vil med vores land.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Tak, hr. formand.
Jeg forstod godt bemærkningen!
Jeg vil allerførst sige, at der er, tror jeg, to ordførere, der har vendt sig mod brugen af humor i folketingsdebatter.
Det håber jeg de to ordførere vil overveje igen.
Der er altså ingen grund til, at folketingsdebatter absolut skal være så triste som muligt.
Der er faktisk mange mennesker, der efterhånden ser dem, og hvis lidt humor kan få endnu flere til at følge med i folkestyrets arbejde, så synes jeg da ikke, det er nogen skade til.
I øvrigt vil det jo være sådan, at en humoristisk bemærkning ofte kan sætte nogle ting i relief og skabe en forståelse, som 30 minutters kedsommeligt akademisk foredrag ikke er i stand til at bibringe nogen.
Det var bare til eftertanke.
Så vil jeg spørge hr. Jørn Jespersen: I de debatter, vi har haft i min hjemegn om golfbaner, hvor der ikke har været opbakning til at få dem ind i nærområdet, har det indgået, at folk rent faktisk har været bange for at få golfkugler i hovedet.
Det var et af de vægtige argumenter.
Det synes jeg man må tage hensyn til.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-02:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at offentlig adgang selvfølgelig sagtens kan lade sig gøre, og at det i virkeligheden er en gensidig interesse for alle parter at sikre den under fornuftige former.
Så langt, så godt.
Så nævner hr. Wedell-Neergaard muligheden for at etablere golfbaner langs kysten og i skovbryn osv.
Der er det vigtigt for mig at understrege, at formålet med vores forslag jo netop er at sikre, at eksisterende naturværdier og den regulering, der ligger for at beskytte eksisterende naturværdier, fuldt ud bliver respekteret i fremtiden, når vi anlægger flere golfbaner, altså under mottoet »Mere natur« – ikke i stedet for den eksisterende natur.
»Ny natur, ikke i den eksisterende natur«, det er overskriften.
Men med den præcisering er det da oplagt at vi kan sikre adgang til nogle områder, som vi ikke i dag ville kunne sikre adgang til, og derved opnå en gevinst for den brede offentlighed.
Endelig til spørgsmålet om sprøjtning: Jeg forstår ikke helt spørgsmålet, for jeg synes ikke, der er nogen uoverensstemmelse.
Vores målsætning, som vi gerne vil arbejde hen imod – fuldstændig på linje med Socialdemokratiet – er at undgå sprøjtning med pesticider på golfbaner.
Det er i øvrigt et helt generelt mål for os for hele Danmarks areal, men her vil vi specifikt gerne sikre det.
Men kan vi finde nogle måder at minimere forbruget på hen imod vores mål, så er vi da pragmatiske nok til, at vi ikke siger alt eller intet, men siger o.k., så lad os gå så langt, som vi nu kan finde et flertal for.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Jeg vil lige spørge hr. Jørn Jespersen: SF ser helst, at sprøjtning undgås, men af forslaget fremgår det, at der ikke må bruges pesticider.
Kan vi ikke lige få det uddybet?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-02:
Der er jo selvfølgelig altid en tendens til at være en anelse spøgefuld her fra Folketingets talerstol, og det bør man måske generelt holde sig fra.
Men man kunne jo sætte et skilt op, hvor der stod: Hjelm påbudt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Jeg er sådan set enig i, at det med at stille krav om, at der skal være åben adgang til de private golfbaner, nok vil have en række vanskeligheder i sig, så det er nok ikke så realistisk.
Så er der sikkerhedsproblemet.
Da forstod jeg simpelt hen ikke, hvad det var for beskyttelsesforanstaltninger, som gamle fru Jensen og hendes hund skal iføre sig, når de begiver sig ind på golfbanens areal.
Er det ishockeyudstyr, eller hvad er det for noget, som man forestiller sig de så skal iføre sig?
Torben Hansen (S), 2004-12-02:
Det synes jeg faktisk er et yderst interessant synspunkt, når man tager ministerens tale i betragtning.
Nu synes jeg da egentlig, at regeringen og regeringspartierne skal finde ud af, hvad de mener på det her område.
Jeg forstod ministerens tale således, at man udmærket godt kunne se problemerne i, at det hele lå i kommunerne.
Det kunne være, at det var andre interesser, der blev varetaget der.
Kan Venstres miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo, slet ikke se, at det kan blive nødvendigt, at staten på nogle af de her områder går ind og laver en overordnet planlægning, eller skal den efter Venstres opfattelse fuldstændig væk?
Vi må have afklaret, hvem der i sidste ende kommer til at bestemme, om det er Venstre eller det er miljøministeren.
Jeg forstod på hr. Eyvind Vesselbos tale, at det var vigtigt, at det var ved et frivilligt initiativ, at det ikke var ved statslig styring, og at der er for mange restriktioner i forslaget.
Men jeg forstod samtidig på miljøministeren, at miljøministeren faktisk er betænkelig ved, at hele planlægningsdelen nu med denne her ulykkelige kommunalreform kommer til at ligge ude i kommunerne.
Mit helt klare spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo er: Mener hr. Eyvind Vesselbo, at kommunerne skal have fuldstændig fri hånd- og halsret over, hvor de her golfbaner skal ligge, eller skal der være en overordnet statslig planlægning, som der bl.a. ligger i det her forslag?
Martin Lidegaard (RV), 2004-12-02:
I England har trafikministerens partifæller et ordsprog, der hedder: If it ain't broken, don't fix it.
Det betyder: Hvis den ikke er i stykker, så lad være med at reparere den.
Vores overordnede holdning til den havnelov, der ligger, er, at den sådan set er udmærket, og at den har en klar adskillelse dér, hvor den skal have en klar adskillelse, nemlig mellem infrastruktur og tjenesteydelser i havnene.
Det er der mange gode fordele ved.
Når det er sagt, så ved vi jo alle sammen godt, hvorfor vi står her i dag, og det er, fordi vi har nogle konkrete problemer i nogle konkrete havne, hvor det virker ret besynderligt, at man har foretaget nogle investeringer og man ikke kan benytte dem til gavn og glæde for alle.
Min anbefaling til ministeren og til forslagsstillerne vil derfor være, at de sætter sig ned og få løst det her problem.
Om det så er med en dispensation, eller det er med en forsøgsordning, som Dansk Folkeparti er inde på, eller hvordan man skal gøre det, synes jeg at jeg vil overlade til dem at finde ud af.
Jeg vil sige det sådan, at jeg ikke nærer noget stort ønske om at ændre hele havneloven, men jeg nærer et stort ønske om, at denne konkrete problemstilling bliver løst, og det håber at jeg man kan finde ud af.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-02:
Det her forslag drejer sig jo om at give de helt eller delvist kommunalt ejede havne de samme muligheder, som de private har.
Der tages forbehold for, at der selvfølgelig skal være gennemsigtighed i regnskaber, at der ikke skal være krydssubsidiering.
Man har altså taget både livrem og seler på for at lave noget, der er gennemsigtigt.
Jeg var ikke i sin tid med til at lave havneloven.
Det er sådan med nogen undren, at jeg læser det her, for kan det virkelig passe, at man ikke er parat til at give det kommunale selvstyre, det kommunale land, den mulighed for at være med for at udvikle et lokalområde?
Det må altså kun overlades til de private.
Jeg hørte det på ministeren, og jeg hørte det i de indlæg, der har været indtil nu, at man ikke er parat til at give den åbenhed.
Hvad er det for en underlig indstilling til fri konkurrence?
Det er en begrænsning af det offentliges mulighed, når de følger spillereglerne, og dermed i denne her sammenhæng også det lokale islæt.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Dermed siger jeg også, at vi er positive over for forslaget.
Kaj Ikast (KF), 2004-12-02:
Fra Det Konservative Folkepartis side havde vi jo en meget stor omgang i 1999, da vi lavede den nuværende havnelov.
Det var meget besværligt, og der var mange havne, men jeg synes, at vi fik lavet en god løsning.
Også i det tilfælde blev der givet tilladelse til skibsrelateret virksomhed og hjælpetjenester.
Der blev givet lov til bugsering og slæbebådsvirksomhed, og der blev lavet en hel masse dispensationsmuligheder.
Der er altså kun gået de her godt 5 år.
Jeg ved godt, at der er mange havne, der er faldet fra.
Så vidt jeg husker, lovgav vi i 1999 for 104 havne, da vi gjorde det op, og vi har vel cirka det halve i dag.
Det er i hovedsagen de mindre havne, der er faldet væk.
Jeg synes, at det forslag, der kommer fra Socialdemokratiet, er lige barskt nok, men jeg kan støtte ministerens forslag om, at vi laver en forsøgsordning.
Hvis vi skulle have lavet en fejl i 1999, er vi selvfølgelig villige til at indrømme det, og hvis der er en enkelt ting ovre på Vestkysten eller andre steder, vi skal have løst, som ikke blev løst dengang, vil jeg støtte ministerens forslag.
Poul Fischer (DF), 2004-12-02:
Af bemærkningerne til forslaget fremgår det, at der ikke er tale om ideologi, men at det alene er et ønske om at frigøre markedskræfterne for at sænke omkostningerne for dermed at gøre havnene konkurrencedygtige, og det lyder jo meget godt.
Den nuværende havnelov er fra 1999, og det blev ved lovens udformning indskærpet, at det skulle sikres, at en kommune ikke bliver erhvervsdrivende på lige fod med det private erhvervsliv, ligesom det i bemærkningerne til § 10, stk. 3, anføres, at det ikke er hensigten med forslaget, at der skal gives kommuner adgang til gennem et havneaktieselskab at drive erhvervsvirksomhed
Dansk Folkeparti kan støtte den nuværende havnelovs intention og bemærkninger.
Derfor kan vi ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag, der åbner porten på fuld gab.
Vi kan derimod støtte, at der som en forsøgsordning indføres mulighed for, at en kommunal selvstyrehavn eller en kommunal aktieselskabshavn kan få en dispensation til at udføre de af Socialdemokratiet foreslåede tjenester, når havnen kan dokumentere, at de skibsrelaterede hjælpetjenester ikke fungerer tilfredsstillende i privat regi bl.a. med hensyn til serviceniveau og prisniveau.
En sådan dispensation skal meddeles i passende åremål og på nærmere fastsatte vilkår, så man undgår krydssubsidiering og konkurrenceforvridning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-02:
Det socialdemokratiske beslutningsforslag, som vi her behandler, ønsker at give alle helt eller delvist kommunale havne mulighed for at udføre bugsering og operere terminaler ud over den primære opgave, som havnene har, nemlig at stille infrastruktur til rådighed.
I Venstre er vi glade for fri konkurrence.
Vi mener, det er vigtigt, at vi giver de bedst mulige rammer for erhvervshavnene, men samtidig må vi også sige, at den grundlæggende hovedopgave for de kommunale havne er at anlægge og drive havneinfrastruktur.
Det er ud fra en tanke om, at vi med skattekroner i ryggen stiller infrastrukturen til rådighed, men at alt andet arbejde varetages af private i konkurrence med hinanden.
Vi er dog opmærksomme på, at ved vedtagelsen af den nuværende havnelov var der kommunale havne, der fik ret til fortsat at udføre bugsering og slæbebådsvirksomhed.
Herved er der i dag ikke parallelitet mellem de kommunale havne, ligesom der i øvrigt ikke er parallelitet i størrelsen af de kommunale havne.
Vi kan med Socialdemokraternes forslag se, at der kan være behov for forskellige løsninger afhængig af eksempelvis havnenes størrelse og beliggenhed, og det kan meget vel være, at vi skal kigge på det.
Men som forslaget ligger her med en fuldstændig fritstillelse for alle kommunale eller delvist kommunale havne til at drive bugsering, slæbebådsvirksomhed m.v., kan vi simpelt hen ikke støtte det, og derfor vil vi stemme nej til forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Det synes vi nu fra Enhedslistens side er udmærket.
Vi vil gerne takke ministeren for forslaget.
Det håber jeg ikke bekymrer ministeren for meget, men det vil vi ikke desto mindre.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
I det tilfælde har borgerne jo i L 105, som vi formentlig vedtager engang her i december eller i januar, en fuldstændig klar beskrivelse af, hvilke krav de kan stille.
Det har de ikke i dag, men meningen med lovforslaget er jo netop at præcisere, hvad lovgrundlaget er, og når vi præciserer det, er det selvfølgelig naturligt, at det også skal stå i lov om trafikselskaber, når vi kommer frem til at behandle strukturreformen i løbet af foråret.
Det siger da sig selv.
Hr. Keld Albrechtsen, som jo ikke deltager så forfærdelig meget i det lovgivningsarbejde, der sker herinde, i hvert fald ikke ved at trykke på den grønne knap, har det med at bringe ting, som ikke er til behandling, ind i debatten.
Jeg vil gerne sige, at strukturreformen jo ikke er til behandling i dag.
Jeg var så venlig at sige, hvordan reglerne vil blive, når strukturreformen er gennemført, og nu har jeg taget forslaget med herop – det er ikke engang sendt til Folketinget endnu, det er sendt i høring i organisationerne, men selvfølgelig kender folketingsmedlemmerne det, for det blev offentliggjort i går.
Af forslaget fremgår det, at det præciseres, hvordan forholdene bliver.
Det har vi gjort, fordi vi forventer, at når L 105, som vi behandler her, er blevet vedtaget, vil dens bestemmelser danne baggrund for, hvordan forholdene vil blive, når strukturreformen er gennemført.
Hvis vi taler om trafikselskaberne vest for Storebælt – der bliver jo kun ét øst for Storebælt – står der, at ingen kommune kan forpligtes til at betale mere end kommunens forholdsmæssige forbrug af trafikselskabets ydelser, herunder individuel handicapkørsel.
Det gælder også i hovedstadsområdet og sjællandsområdet, og det betyder, at kommunen skal betale for sine borgere.
Det er da også naturligt, det er det nærhedsprincip, som hr. Keld Albrechtsen normalt hylder, og hvorfor skulle en kommune ikke gøre tilværelsen bedst mulig for sine borgere?
Det er faktisk det, den er der for.
Tilbage er spørgsmålet om klagenævn, og her synes jeg, hr. Keld Albrechtsen og flere andre ordførere har en pointe, som vi skal diskutere under udvalgsarbejdet.
Måske er den mest rettet mod situationen, når strukturreformen er gennemført, men det kan vi jo tage op under udvalgsarbejdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Jeg har bedt om ordet i anden runde, fordi ministeren i sin besvarelse af mit spørgsmål for lidt siden i virkeligheden rejste et meget alvorligt problem, nemlig at hvis strukturreformen gennemføres sådan, som den nu ligger, bliver det altså virkelig sin sag for borgerne at få overblik over området.
Som ministeren var inde på, er der ét forslag, der vedrører rettighederne, og et andet forslag, som ministeren henviste til, og hvori det står beskrevet, hvordan ansvaret bliver placeret efter strukturreformen, så det er rimelig indviklede sager, må man sige.
Det, der ligger fast efter ministerens besvarelse, er, at det i realiteten er kommunerne, der får ansvaret.
Men det bliver altså kommunerne, der bestemmer, hvilken kørsel det lokale trafikselskab eller det regionale trafikselskab skal iværksætte, og på hvilke betingelser det bliver.
Det er ikke sådan, at trafikselskabet kan pålægge de kommuner, der ligger inden for trafikselskabets område, at gøre det ordentligt.
Det bestemmer kommunerne selv, og der er ikke noget klageorgan.
Jeg har spurgt gentagne gange, om der vil blive etableret et klageorgan, men det har ministeren ikke svaret på, og det betyder altså, at vi står i den situation, at hvis man gennemfører strukturreformen, sådan som den ligger nu, bliver det alene og fuldstændig overladt til kommunerne, om folk får de rettigheder, som er noget upræcist fastlagt i lovforslaget.
Den socialdemokratiske ordfører spurgte bl.a., om man får ret til at blive kørt helt til døren, men det kom der ikke noget klart svar på fra ministeren.
Det bliver altså kommunens afgørelse, og den kan ikke indbringes for en klagemyndighed, og det er altså ikke tilfredsstillende.
Det kan betyde en højst uensartet forvaltning rundtomkring i landet, netop fordi lovforslaget, sådan som det ligger her, ikke giver tilstrækkelig præcise rettigheder og ikke definerer en helt klar gruppe osv. osv.
Hvad nu, hvis man siger til kommunen: Jamen jeg har ret til det her.
Så siger kommunen: Næh, efter vores mening er du ikke omfattet af loven, du falder udenfor.
Hvor skal vedkommende så gå hen?
Jeg må indrømme, at det svar, ministeren gav, betyder, at der er endnu et stort problemområde, nemlig forholdet til strukturreformen, og det bliver vi nødt til at få meget omhyggeligt belyst i udvalget.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Den ret, som ikke rigtig er stadfæstet nogen steder, fordi den står i nogle bemærkninger til nogle forskellige lovforslag,
er netop den, vi præciserer nu.
Fremover bliver den altså den samme som i dag.
Så var der et spørgsmål om provenuet.
Det ser jeg gerne at vi får lejlighed til at diskutere i et samråd eller ved at stille nogle spørgsmål, for det er jo en ret omfattende og ganske ny problemstilling.
Martin Lidegaard (RV), 2004-12-02:
Jeg havde også et spørgsmål om provenuet af Rejsekortet.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge angående dør til dør-princippet.
Hvorfor skal de ikke have ret til at blive transporteret?
Men hvad med den gruppe, der slet ikke kan gå?
Ville det ikke være en fin præcisering at give dem den ret?
Det, vi diskuterer, er jo, at man skal have ret til det.
Uanset om man bor i København eller Viborg eller Sønderjylland, så det forekommer mig at være et anstændigt og overkommeligt ændringsforslag.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Med hensyn til dør til dør-princippet har vi præciseret i lovforslaget, hvad minimumskravet er, og som jeg har sagt til andre spørgere, står er det jo fuldstændig frit for kommuner og amter, om de vil gå videre sammen med trafikselskaberne.
Det er jo således, at HUR og flere andre trafikselskaber er gået længere på flere områder, og det synes jeg er prisværdigt.
Men nu skal folk vide, hvilke krav de kan stille, og det er det, lovgivningen går ud på.
Det andet spørgsmål var om servicelovgivningen.
Jeg er ikke klar over, om servicelovgivningen går helt ned til 12 år.
Jeg ved, at den går fra 15 til 18 år, men jeg vil meget gerne besvare spørgsmålet under udvalgsarbejdet, naturligvis vil jeg det.
Det skal være fuldstændig klart præciseret, det er jeg enig i.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-12-02:
Nu har jeg ikke haft noget problem på noget tidspunkt med, at kommunerne får overdraget større dele af miljøområdet og også af planlægningsområdet.
Vi lavede jo en planlov, som netop fjernede landzonekompetencen fra amterne og gav den til kommunerne.
Jeg har ikke den opfattelse, at kommunalpolitikere og kommunalbestyrelsesmedlemmer ikke kan klare denne her opgave, tværtimod.
Derfor ser jeg med meget stor fortrøstning på, at kommunerne kan klare den her opgave og også kan lave den planlægning, der skal til, når det gælder de her golfbaner.
Der er selvfølgelig den normale planlægning, som vil finde sted med regionplanlægningen, men golfbaner kan kommunerne godt klare.
Martin Lidegaard (RV), 2004-12-02:
Tak for besvarelsen af spørgsmålet.
Jeg har tre spørgsmål til ministeren.
Ministeren siger, at denne lovgivning skal sikre, at de handicappede præcis ved, hvad der skal til, men i næste sætning siger ministeren så, at det er i øvrigt ude i amterne, kravene skal præciseres.
Ville det ikke være anstændigt at antage forslaget om, at ikke alle skal have dør til dør-service, men de, der ikke kan gå selv, skal have det?
Ville det egentlig ikke være en anstændig indfaldsvinkel?
Mit andet spørgsmål er: Ministeren henviser til servicelovgivningen, for så vidt angår folk under 18 år.
Men er det ikke rigtigt forstået, at servicelovgivningen kun dækker folk mellem 15 og 18 år, og at servicelovgivningen ikke giver nogen ret?
Er det ikke rigtigt, at der ikke er tale om nogen præcis ret, men at det er et fortolkningsspørgsmål på regionalt niveau, hvad retten skal være?
Mit sidste spørgsmål er: For så vidt angår dette provenu – nu er vi ovre i Rejsekortet – som parterne i Rejsekortet får ind, skal det efter ministerens overbevisning så kunne anvendes frit, eller har man gjort sig nogen overvejelser om det?
Tove Videbæk (KD), 2004-12-02:
Hensigten med det her forslag er jo sådan helt generelt at ophæve de nuværende begrænsninger på, hvilke opgaver alle havne må udføre.
Trafikministeren har i forvejen adgang til at give dispensation til havne til at udføre havnerelateret operatørvirksomhed, f.eks. stevedoring og lagervirksomhed.
Vi har ligeledes hørt, at trafikministeren i denne folketingssamling vil fremsætte et lovforslag, hvorved der kan etableres en forsøgsordning, som ifølge ministeren skulle omfatte et begrænset antal større havne.
En dispensation vil f.eks. kunne blive givet, hvis det kan dokumenteres, at den skibsrelaterede hjælpetjeneste ikke fungerer tilfredsstillende.
Fra Kristendemokraterne side ser vi frem til det forslag, som trafikministeren vil komme med, som tager hensyn til alle de elementer og parter, der bør tages hensyn til i en sådan ny lov.
Det er jeg en lille smule mere tryg ved end ved blot med et pennestrøg at ophæve alle begrænsninger i et hug her i dag.
Vi ved, at området og havnebranchen osv. ønsker ny lovgivning på området, og vi ser frem til forslaget om det.
Dette forslag kan vi ikke støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Jeg vil allerførst sige tak til ministeren for tilkendegivelsen af, at vi kan have en drøftelse vedrørende klagenævn.
Det synes jeg er et positivt svar.
Men så vil jeg bare gøre ministeren opmærksom på, at ministeren simpelt hen har uret, når han hævder, at strukturreformen ikke er en del af debatten i dag.
I bemærkningerne til det lovforslag, vi behandler, står der: »Det foreslås af hensyn til koordinering med lovforslagene om udmøntning af kommunalreformen, at loven træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende.«
Det vil altså sige, at ministeren selv forudsætter en koordinering med det lovkompleks, der vedrører strukturreformen.
Det fremgår klart af lovforslagets bemærkninger, at de to ting hænger sammen, og derfor synes jeg, det er aldeles på sin plads at bringe det op her.
Ministeren sagde selv, at det er kommunen, der melder ud til trafikselskabet, hvad kommunen vil have af ydelser, og så bliver der sat en pris på dem.
Ministeren sagde også, at han tror, at alle kommuner vil gøre det godt, men hvad nu, hvis der er en kommune, der ikke gør det godt?