runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-03:
Det er jo en uafviselig kendsgerning, som hr. Jensby, Venstres ordfører, er inde på, at stadig flere lande får bakteriologiske våben, måske også atomvåben, og får fremførelsesmidler, der gør, at de kan sende dem langt omkring.
Det er jo desværre fuldstændig korrekt, men derfra og til, at folk rent faktisk bruger dem, er der jo så et spring.
Derfor vil jeg for det første spørge hr. Jensby, om han ikke er enig i, at for en stat som f.eks. Irak, der eventuelt vil USA det ondt og den amerikanske befolkning det ondt, vil der være tusinde lettere måder at genere USA på, også med bakteriologiske våben, end at forsøge at transmittere et missil over halvdelen af jordens befolkning og dermed udstille sig selv som et oplagt bombemål.
Det er det første spørgsmål, jeg har til hr. Jensby.
Det andet spørgsmål, jeg har til hr. Jensby, er: Er hr. Jensby enig, når den socialdemokratiske ordfører heroppefra siger: Der er andre måder at tackle slyngelstaterne på end gennem en opbygning af missilsystemer?
Er Venstres ordfører enig i det?
Svend Aage Jensby (V), 2001-05-03:
Til hr. Holger K. Nielsen: Jeg ved ikke, om der er nuanceforskelle på hr. Jeppe Kofods og mit indlæg.
Nu er det jo heller ikke nødvendigt, at jeg skulle stå og gentage det, som hr. Jeppe Kofod har sagt.
Det var det, jeg gjorde.
Jeg fremhævede nogle af de forhold, som jeg mener må indgå i de videre overvejelser, og det synes jeg da er forstandigt.
Må jeg så sige vedrørende AMB-traktaten - det er også til hr. Albrechtsen - at vi lægger meget, meget stor vægt på, at ABM-traktaten bliver modificeret, moderniseret i samklang
med Rusland og USA.
Selvfølgelig gør vi da det.
Nu er der jo en revisionsbestemmelse i artikel 14 i traktaten, og der er en opsigelsesklausul i artikel 15.
Mit håb er, at bl.a. den danske regering kan være med til at overbevise den amerikanske administration om vigtigheden af, at der opnås en aftale med Rusland om en erstatning eller en modernisering af traktaten.
Det er bestemt mit ønske, men lad mig så samtidig sige, at hvis man her fra denne talerstol eller fra den danske regerings side meldte ud, at uden modernisering af traktaten ville Danmark afvise enhver form for støtte til de amerikanske planer, så ville det da være nøjagtigt det samme som at give russerne en vetoret.
Det kan vi da vist ikke være tjent med i Danmark, og det vil være en usædvanlig handling over for amerikanerne.
Finansieringen.
Det er jo helt umuligt i dag og stå og tage stilling til finansiering af et projekt, som måske først bliver en realitet om 10 år.
Hvad ved jeg?
Jeg forestiller mig, at det til den tid måske vil være, ligesom det er med infrastrukturbidragene til NATO, som vi jo bidrager til -
det har vi jo gjort tidligere.
Men i dag er det klart, at jeg da ikke kan stå og give noget som helst tilsagn om, at vi skal bidrage nu og her med sådan og sådan et beløb.
Det er jo umuligt. Med dialog mener jeg sådan set, at vi gør mest muligt for at påvirke begge parter, Rusland og USA, i den retning, vi mener, det skal gå: nedrustning, nedrustning og nedrustning.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-03:
To spørgsmål til hr. Jensby: Hr. Jensby sagde, at han var enig i alle udenrigsministerens vurderinger.
Det er jo en ganske stor blankocheck at udstede.
Men jeg kan forstå, at der har fundet en voldsom forbrødring sted.
Hr. Jensby nævnte også, at han var enig i den afventende holdning, som regeringen har indtaget.
Det er jo interessant, for det er vel ikke engang 2 måneder siden, at hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at Danmark nu skulle melde positivt ud.
Jeg vil spørge, om der ligger en kritik i det, hr. Jensby sagde, af Venstres formand, at Venstres formand var for hurtigt ude på det tidspunkt med en blankocheck, og at Venstre derfor er på vej tilbage, kan man sige, fra den fuldstændige blankocheck til en mere kritisk holdning.
Så nævnte hr. Jensby også, at det var et meget stort aktiv for Grønland at få udbygget Thuleradaren.
Det kan man jo mene.
Jeg tror, det er med til at forøge spændingen ved at leve på Grønland, bl.a. fordi Thule jo med sikkerhed bliver et af de første bombemål.
Det fremgik også af den høring, vi havde i sidste uge.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-03:
Ja, når man hører på Venstres ordfører, så er det jo ganske tydeligt, at der i hvert fald er nogle nuanceforskelle i forhold til, hvad vi tidligere hørte fra Socialdemokraterne.
Det er jo altid noget, at det stadig væk er sådan i indlæggene heroppefra.
I og med at man jo har stillet et fælles forslag til vedtagelse, er det vel nok værd at få opklaret, om denne repræsentant for Venstre, der jo så at sige er enig med USA i alt, hvad USA kommer med, så også er enig i, at ABM-traktaten er ligegyldig.
Det, jeg godt vil have en helt klar holdningstilkendegivelse om, er, om Venstre ikke finder, det kunne være en god idé, at vi fra dansk side helt klart erklærer, vi er imod den holdning, som George W. Bush har givet udtryk for, nemlig at han vil gennemføre det her projekt uafhængigt af ABM-traktaten.
Så vil jeg godt spørge til finansieringen.
Har Venstre den samme opfattelse?
Hvis USA vil dække Europa, vil det være indlysende, at vi skal deltage i finansieringen.
Er Venstre villig til allerede nu at meddele USA, at Venstre ikke vil bidrage til, at vi skal være finansierende i det her projekt?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Ja, nu er hr. Jensby jo medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse.
Han er måske endda forfatter til det, sandsynligvis.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Jensby: Hvad betyder ordet dialog?
Der skal være en dialog med amerikanerne.
Indbefatter den dialog kritiske bemærkninger?
Indbefatter den dialog, at den danske regering skal sige til USA, at vi er dybt bekymrede over dette forslag?
At ABM-traktaten er grundlaget, at der ikke må rokkes ved den og lignende betragtninger, som hr. Kofod var inde på i sit ordførerindlæg, men som jo ikke afspejler sig i forslaget til vedtagelse, desværre.
Grunden til, at det ikke afspejler sig i forslaget til vedtagelse, er jo sandsynligvis, at det er lige nøjagtig, hvad hr. Jensby ikke vil acceptere, at den danske regering gør, nemlig fremfører en kritisk vinkel over for USA.
Så jeg vil gerne bede hr. Jensby forklare ordet dialog.
Svend Aage Jensby (V), 2001-05-03:
Hr. Albrechtsen spørger, om mit parti ønsker, at det her system, hvis det bliver til virkelighed, også kommer til at omfatte Danmark.
Det er jo netop det, vi gør.
Vi ønsker, at det kommer til at omfatte de øvrige NATO-lande, og det er jo også det, man fra NATO-landenes side ønsker at fremhæve - så vidt jeg har forstået det.
Så det kan jeg svare ja til, hr. Albrechtsen. Jeg kan ikke komme nærmere ind på den finansiering, end jeg har været, for jeg aner ikke, hvad det vil komme til at koste.
Som hr. Albrechtsen ved - men det har hr. Albrechtsen jo aldrig støttet, tør det siges -
har vi i en lang, lang årrække i alle de år, NATO har eksisteret og vi har været medlem af denne udmærkede alliance, på forskellig vis bidraget til faciliteter, der har tjent alliancens formål.
Det tror jeg den danske befolkning gerne vil.
For jeg tror nemlig, at den danske befolkning sætter overordentlig stor pris på, at vi er i samklang med Amerika, at vi bevarer den transatlantiske forbindelse, og at vi sikrer USA's fortsatte tilstedeværelse i Europa.
Så hvis den danske befolkning ser, at de skal betale lidt for det, så gør man det gerne.
Det kan jeg forsikre hr. Albrechtsen for.
Til hr. Holger K. Nielsen er det jo samme svar vedrørende finansieringen.
Med hensyn til kapaciteten er der jo, så vidt vi ved, foreløbig i første fase tale om ca. 100, om man så må sige antimissiler.
Så hvis hr. Holger K. Nielsen er i stand til at mønstre et land, der vil kunne sætte et så voldsomt missilangreb ind mod USA, så får man problemer.
Men de banditstater, vi taler om, har endnu ikke så mange systemer, at de vil kunne såre USA alvorligt.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-03:
Det må vel så betyde, at om amerikanerne beslutter sig for at gennemføre dette missilforsvar, som ikke længere er nationalt, men som er internationalt, afhænger, da det er en dialog, så af, hvad de øvrige parter i dialogen siger.
Hele diskussionen går ud på, at vi diskuterer, hvad Danmark skal sige.
Det skal vi bruge utrolige mængder af tid på at prøve at fiske frem: Hvad skal Danmark sige i den dialog i forhold til noget, som hr. Per Stig Møller nu meddeler, amerikanerne ikke vil træffe beslutning om, uden at vi har givet vores mening til kende?
Jeg ser frem til, at hr. Per Stig Møller fremlægger, hvad det er, Danmark skal sige i den dialog.
Til hr. Jensby vil jeg sige, at jeg forstod hr. Jensby på den måde, at hans bud var, at vi i dialogen skulle sige, at et missilskjold var ét blandt flere egnede redskaber mod slyngelstaterne.
Det er korrekt forstået, ikke?
Hr. Jensby nikker.
Men det betyder jo også, at vi har givet et signal om, at det er et blandt flere egnede, at det altså er egnet, og at vi skal gå ind for det.
Hvis der ellers er nogen konsistens i det her forslag til vedtagelse og man mener det samme, så betyder det også, at regeringen hermed har forpligtet sig til at gå ind for missilskjoldet som et blandt flere egnede redskaber.
Ellers giver det ikke nogen mening; så er forslaget til vedtagelse uden noget indhold.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Men nu er situationen jo den, at det for præsident Bush i løbet af 100 dage er lykkedes at skabe en situation, hvor Kongressen er på vej til at blive delt i to totalt modstridende blokke på grund af en endeløs række af tåbeligheder, som den præsident har præsteret.
Han vil have arsenik i drikkevand og nye atomkraftværker og olieboringer i nationalparker.
Listen over tåbeligheder er simpelt hen endeløs. Det her er bare yderligere én, og det er simpelt hen for meget. Jeg vil godt spørge hr. Arne Melchior: Hvis nu det er sådan, der opstår en 50/50-situation i det amerikanske Senat, ja eller nej, og der er mulighed for at få 51 af senatorerne til at stemme nej, og passivitet fra Danmarks og andre europæiske landes side er med til at tippe sagen den forkerte vej, så ville det da være helt fjollet, vil jeg sige til hr. Arne Melchior.
Det ville da være helt idiotisk, hvis vi kom til at stå på præsident Bush's og republikanernes side i den diskussion i USA.
Arne Melchior (CD), 2001-05-03:
Jeg er da udmærket klar over, at der er en del demokrater, der har det anderledes, og som ser sådan på det, som hr. Albrechtsen refererede.
Nu er et amerikansk parti jo ikke sammenligneligt med et dansk parti.
USA med 300 millioner mennesker har kun to partier, men disse består jo af en serie fraktioner, som svarer til vores partier.
Men det er da helt korrekt, at der er en del demokrater, der har givet udtryk for det, som hr. Albrechtsen her refererer.
Men hvad så?
Den danske regerings udspil skal vel heller ikke i udlandet drøftes ud fra, hvad visse, der er i opposition til den danske regering, mener om regeringens udtalelser og forslag?
Men hr. Albrechtsen sagde ikke noget nyt, og ikke noget, der dementerede det, jeg bare ville minde om, nemlig at man
var ensidig streng ved Bush
Når Clinton havde et noget mindre projekt, så var det jo, fordi det to af tre gange mislykkedes, og så var han ikke så sikker.
Det er hr. Bush nok heller ikke, når det kommer til stykket, og derfor kan vi slet ikke være det.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Hr. Melchior henviste jo til, at præsident Clinton i sin tid fremlagde et ganske vist mindre projekt om missilforsvar, og så mente hr. Melchior, at så havde vi behandlet præsident Bush for hårdt.
Men jeg skal bare gøre hr. Melchior opmærksom på, at det altså har haglet ned med kritik i USA fra demokratiske senatorer på grund af hans tale om et nationalt missilforsvar.
Det har haglet ned med kritik.
Så det er altså noget, som demokratiske senatorer siger på samme vis, som vi andre gør her i Folketinget.
Hr. Melchior kan læse i New York Times, at de demokratisk valgte senatorer nu ikke længere føler sig forpligtet af det forslag, som Clinton fremlagde, for de mener, at Bush har kørt sagen af sporet. I USA er der altså en debat, fordi man udmærket godt er klar over, at en meget stor del af vælgerne i USA slet ikke støtter det galimatias, som præsident Bush har kastet sig ud i.
Per Stig Møller (KF), 2001-05-03:
Nu anbefaler jeg altid folk at lade være med at tale om Kinas fremtid for at undgå at sige dumheder, og derfor vil jeg også anbefale hr. Albrechtsen at lade være med at være alt for sikker på, hvad der kommer til at ske i Asien de næste 20 år.
Men skulle det her ende med at betyde, at Danmark er trygt og i sikkerhed for kinesiske atomraketter, altså at vi om 20 år har sikkerhed for, at vi ikke får kinesiske atomraketter i hovedet, så er jeg ganske godt tilfreds.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Det må man ikke.
Jeg vil gerne sige til hr. Per Stig Møller: Alle ved jo, at det her handler om forholdet mellem Kina og USA i de næste 20, 30, 40 år.
Udenrigsministeren var så helt præcis inde på, at om 20 år kan det forventes, at Kina også vil opnå rang af supermagt, og så er der to supermagter i verden.
Derfor handler den her sag grundlæggende om forholdet mellem USA og Kina.
Jeg vil godt spørge hr. Per Stig Møller, om han er enig
i ministerens bedømmelse.
Så må jeg altså sige, at jeg synes, at der venter hr. Per Stig Møller et meget interessant studium i kinesisk atompolitik, for der trænger der altså til at blive summeret lidt op på kendskabet, er jeg nødt til at sige.
Jeg må sige, at jeg sådan set ikke havde forventet en så dybtgående naivitet fra en så belæst mand som hr. Per Stig Møller.
Nu tror han ikke, at det her er rettet mod Kina.
Jamen herregud - hvis man i øvrigt må sige det?
Per Stig Møller (KF), 2001-05-03:
Først til hr. Albrechtsen
: Jeg mener nu ikke, at der er tale om nogen faktuel misforståelse, som ændrer hele grundlaget for min tale, for Kina er altså rent faktisk ikke motivet for skjoldet; Kina er ikke på noget tidspunkt i den amerikanske argumentation blevet anført som motiv for skjoldet.
Det er derimod de vildfarne terrorraketter, slyngelstaternes, men altså også muligheden for, at der i 2010, 2012 uden for statssammenhæng - en bin-Laden f.eks. - kan affyres raketter.
Og det er dem, der kan gøre verden og USA langt mere usikker.
Er det ikke en sikkerhed, at den slags vilde raketter kan blive opfanget?
Jo, hvis systemet kan opbygges sådan, at en enkelt vanvittig raket bliver fanget, så skaber den ikke øgede katastrofer.
Det er ikke Kinas og Ruslands arsenaler, det drejer sig om.
Jeg er godt klart over, at Kina ikke har noget stort arsenal i dag, men min vurdering er altså, at Kina inden for de kommende 10-15 år på grund af den asiatiske udvikling vil få en anden atompolitik, end Kina har i dag.
Men det ændrer ikke ved selve grundmotivationen for skjoldet.
: Jamen det er klart - og det er derfor, der står dialog i forslaget til vedtagelse - at det her er noget, der skal tænkes meget over, og alle elementer skal indtænkes, også det, jeg nævnte til hr. Albrechtsen, at verden jo bliver mere sikker, hvis ikke enkelte vildbasser kan komme til at skabe katastrofer i verden.
Selvfølgelig kan det da ende med, at Danmark og Grønland siger nej.
Jeg advarer bare imod, at man kommer i den situation, at vi derefter får splittet NATO op, fordi amerikanerne ingen interesse ser i at beskytte Europa, når vi ikke har nogen forståelse for deres sikkerhedshensyn mod de vilde raketter.
Så jo, selvfølgelig kan Danmark sige nej.
Det, der skal ske for øjeblikket, er, at vi undersøger motiverne bag de forskellige forhandlingspositioner og mulighederne.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-03:
Jeg synes, hr. Per Stig Møller holdt en interessant, analytisk tale.
Jeg hæftede mig ved, at hr. Per Stig Møller sagde - og jeg citerer efter hukommelsen: Vi kan ikke afvise, at missilskjoldet gør verden mindre sikker, men kan heller ikke afvise det modsatte; det afhænger af omstændighederne.
Det tror jeg er en fair gengivelse af synspunktet.
Jeg vil så spørge hr. Per Stig Møller, hvad det synspunkt betyder.
Kan hr. Per Stig Møller forestille sig en situation, hvor Danmark siger nej til et amerikansk ønske om at måtte anvende Thule og siger til USA: Lad være med at opbygge missilskjold?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Hr. Per Stig Møller gjorde sig skyldig i en meget, meget væsentlig faktuel misforståelse, som faktisk betyder, at hele grundlaget for hans politik falder fra hinanden, nemlig hans påstand om, at Kina under alle omstændigheder vil indlede en atomoprustning på langtrækkende missiler.
Det er faktisk det modsatte, der er tilfældet.
Det er en raket, der hedder DF-41, hvis hr. Per Stig Møller vil ned i det konkrete.
Man har ikke planer liggende om at udvikle og opstille flere af disse missiler.
Men det kan naturligvis blive konsekvensen, hvis missilskjoldet opstilles - men kun i dette tilfælde, vil jeg gerne sige til hr. Per Stig Møller.
Så jeg vil anbefale hr. Per Stig Møller at sætte sig meget grundigt ind i, hvad det er, der er kinesisk politik, og hvad der er de faktuelle kendsgerninger omkring Kinas atomvåben, for i virkeligheden er det helt fundamentalt afgørende spørgsmål i denne her sag forholdet mellem Kina og USA.
Svend Aage Jensby (V), 2001-05-03:
Jo, vil jeg gerne sige til hr. Per Stig Møller
, at det er jeg helt enig i.
Det er netop det, der er kommet ud af det, der er sket i dialogen med USA, siden vi havde debatten sidst, nemlig at man ønsker, at en bredere kreds skal beskyttes af det her system.
Må jeg så i øvrigt sige, også til hr. Søvndal, som jeg ikke nåede at svare tidligere: Hr. Søvndal sad jo, siger han, i Forsvarskommissionen.
Jeg vil anbefale hr. Søvndal at gå
hjem og læse i bilagsbindet, bilag 41, for der at se, at man i NATO, i Europa, længe har haft studier i gang vedrørende et missilforsvar, fordi man også i NATO har erkendt, at der er en fare for disse masseødelæggelsesvåben.
Det er et meget nyttigt bilag at læse, vil jeg gerne sige til hr. Søvndal.
Man forstår også bedre de amerikanske tanker, når man har set det bilag.
Ja, nu står der i forslaget til vedtagelse, at der ikke fra officiel dansk side tages stilling.
Jeg mener personligt, at det er et egnet middel - ét blandt mange.
Det mener mit parti også.
Men vi er helt enige i, som der jo står i forslaget til vedtagelse, at man ikke fra dansk side endnu kan sige noget endeligt om det her, for det ved vi alt for lidt om.
Så harmonien er til stede.
Per Stig Møller (KF), 2001-05-03:
Nu spiller det jo åbenbart en vis rolle, hvad man forstår ved dialog.
Derfor vil jeg godt tage fra Den Store Danske Encyklopædi, hvad man forstår ved dialog, og derved også kaste lys over det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat.
Her står: »Dialog indgår i flere litterære genrer, særlig dominerende i drama ...«, og det kan vi jo konstatere i dag.
Og så slutter det: »Den russiske litteraturfilosof Mikhail Bakhtin hævdede det åbne, dialogiske princip som en modsætning til monolog, enetale, magtmonopol - litterært og socialt«, men altså også politisk, for er det ikke det, vil jeg gerne spørge hr. Svend Aage Jensby om, der er sket, at vi i kraft af det år, der er gået, siden vi havde forhandlingen sidst, har oplevet, at amerikanerne har droppet N'et i NMD, så det nu ikke længere er et nationalt missilforsvar, men et missilforsvar?
Er den forandring netop ikke et eksempel på, at der er afgivet et magtmonopol i kraft af dialogen?
Villy Søvndal (SF), 2001-05-03:
Jeg vil såmænd bare melde mig i kredsen af de forundrede.
Det savnede jeg fuldstændig.
Jeg spurgte mig selv på et tidspunkt: Lever vi virkelig i samme verden, hr. Jeppe Kofod og jeg?
Hr. Jeppe Kofod sagde: Kold krig er erstattet af varmt venskab.
Prøv at se på de sidste 2 måneders begivenheder: Modsætningsforholdet mellem Kina og USA omkring flytræfningen de sidste par dage; modsætningen Rusland-USA med udvisningen af diplomater i bundter på halvtreds, som vi kendte det under den kolde krig; modsætningsforholdet USA-Nordkorea, hvor Clintonadministrationen var så tæt på at lave en aftale, men ikke turde på grund af valget, hvorefter Bush går ud og siger, at man ikke kan lave aftaler med den type af slyngler. Men jeg synes, at udenrigsministeren meget fornuftigt siger, at vi er nødt til at trække dem ind i et internationalt samarbejde, også dem, der udgør en trussel.
Vi er på vej imod en begyndende international istid, vil jeg sige til hr. Jeppe Kofod.
Det projekt, der vel mere end noget andet bidrager til den internationale istid, hedder missilforsvar.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-03:
Om end jeg ikke deler hr. Keld Albrechtsens vurdering af missilforsvarssystemet osv., så vil jeg sige, at jeg i hvert fald deler forundringen over, at det forslag til vedtagelse, som den socialdemokratiske ordfører her fremsætter i dag på vegne af et flertal af partier, ikke indeholder nogen af de overvejelser vedrørende den internationale retsorden, det internationale aftalekompleks, som i øvrigt var inddraget i hr. Jeppe Kofods tale, som på mange måder indeholdt nogle fornuftige aspekter, ligesom udenrigsministerens tale også tidligere gjorde det.
Vi synes fra Kristeligt Folkepartis side, at det er vigtigt, at Danmark siger noget, selv om vi ikke ved, hvad det er, vi eventuelt skal tage stilling til på et givent tidspunkt.
Det er vigtigt, at vi siger noget om den internationale retsorden og de aftaler, der er indgået, og også hvordan vi forventer, at vores allierede, USA, forholder sig til dem.
Det havde ikke været unaturligt, om Kristeligt Folkeparti måske havde været at finde i kredsen af partier, som har fremsat et forslag til vedtagelse i dag ved hr. Jeppe Kofod, men det er vi ikke, netop fordi vi ikke synes, forslaget siger noget egentlig nyt.
Derfor skal jeg på vegne af Kristeligt Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at holde tæt kontakt med USA og de øvrige NATO-lande om USA's planer om et missilforsvar, herunder de trusselsvurderinger, som ligger til grund for USA's planer, og muligheden for at imødegå disse med ikkemilitære midler.
Regeringen opfordres endvidere til i forbindelse med disse konsultationer at understrege nødvendigheden af - at inddrage Rusland i et samarbejde om fortsatte reduktioner i Ruslands og USA's atomvåbenarsenaler, - at der tages effektive skridt til imødegåelse af spredningen af masseødelæggelsesvåben og fremføringsmidler herfor, - at ABM-traktaten fastholdes eller eventuelt tilpasses med henblik på begge parters mulighed for at udvikle et begrænset missilforsvarssystem til imødegåelse af mulige missiltrusler fra tredjelande.
Endelig tillægger Folketinget det afgørende betydning,
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Jeg vil godt bede hr. Jeppe Kofod prøve at forklare, hvad meningen egentlig er med det forslag til vedtagelse, som han lige har fremsat?
Der er jo ingen tvivl om, at det forslag i USA vil blive tolket således, at nu er et flertal i Folketinget på vej hen mod en accept af det amerikanske udspil, men med visse sådanne forhandlinger, man så skal have.
Man understregede også fra både udenrigsministerens side og hr. Jeppe Kofods side, at der ikke må rokkes ved ABM-traktaten.
Det er også det, der ligger i den gældende vedtagelse fra 1987, at der ikke må ske anvendelse af Thuleradaren i forbindelse med såkaldte ABM-systemer.
Det er jo den folketingsvedtagelse, som er gældende.
Jeg vil derfor godt bede hr. Jeppe Kofod forklare, hvorfor man så kommer med et forslag til vedtagelse, der intet indeholder af de markeringer, som udenrigsministeren ellers lagde op til.
Det er meget besynderligt at se på.