runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-11:
Efter dagens debat må vi jo konkludere og i øvrigt med glæde, at den her sag i hvert fald ikke indtil nu har mistet sin aktualitet.
Det er jo ikke første gang, vi ser et forslag, der berører de her pikante spørgsmål omkring omkostningsgodtgørelse, vi har set dem i forskellige udgaver i løbet af de seneste par år.
Jeg vil godt allerførst til skatteministeren kvittere for, at ministeren kunne bekræfte, at selv om man forhøjede godtgørelsen fra de 32 pct. til de 50 pct. var der ikke sket den eksplosive udvikling.
Det må vi jo så kunne eksponere ud på en anden model end den 50 pct.s godtgørelse, som vi kender i dag.
Men skatteministeren havde jo alligevel betænkelighed
med hensyn til, hvordan det så ville gå
Der vil jeg godt sige, at i forbindelse med det lovforslag, der blev vedtaget i foråret 2000, blev der indskrevet, at vi fra skatteministerens side hvert år vil få en opgørelse over, hvorledes udviklingen vil være med hensyn til hele spørgsmålet omkring godtgørelse.
Så jeg er helt overbevist om, at der vil være fuldstændig styr på den her sag, så vi ikke kommer ud i nogle situationer, som er fuldstændig utilsigtede.
Det er så også det, det her forslag skulle tage højde for.
Og så til hr. Aage Frandsen: Ja, jeg ved ikke, om hr. Aage Frandsen bryder sig om at blive rost af Venstres skatteordfører, men jeg vil godt kvittere for den nuancerede opfattelse, og tvivlens nådegave vil jeg også godt kvittere for, at hr. Aage Frandsen er i besiddelse af.
Det er ikke så tosset, og jeg vil godt appreciere den holdning, som hr. Aage Frandsen gav udtryk for i sine indlæg, at det her ikke er så enkelt.
Vi må så prøve efter bedste evne at få løst spørgsmålet.
Så til hr. Anders Samuelsen: Jeg tager hr. Anders Samuelsens udspil i dag meget positivt op.
Det vil få en meget positiv modtagelse, og jeg er overbevist om, at vi i udvalgsarbejdet vil være i stand til at tilgodese hr. Anders Samuelsens ønske om at finde en graduering mellem de 50 pct. og de 100 pct.
Men jeg har så forstået budskabet om de 100 pct., og kan vi ikke blive enige om intervallet, så kan vi i hvert fald blive enige om udgangspunktet med de 100 pct. Til hr. Frank Aaen, som sagde, at han desværre blev nødt til at gå, skal jeg blot sige, at de ressourcesvage skatteydere, som hr. Frank Aaen nævnte, bliver tilgodeset med det her forslag i væsentlig større omfang, end de gør med gældende lovgivning.
Det tror jeg ikke der er nogen der er i tvivl om.
Og så til sidst til hr. Kim Behnke: Vi må prøve at kigge på de ideer, som hr. Kim Behnke havde til at løse problemet med de meget store regninger fra eventuelle advokater.
Det vil vi kigge på under udvalgsarbejdet.
Men jeg vil godt til alle sige tak for den modtagelse, forslaget har fået.
Jeg er sikker på, vi får et meget spændende udvalgsarbejde, og det er så intentionen, at vi skal være færdige med det her forslag inden jul.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg synes jo, problemstillingen er ganske enkel: Der er en borger, der er kommet i klemme i systemet.
Systemet har ikke givet borgeren den ret, borgeren efter gældende lov skal have.
Der er jeg da enig i, at myndighederne bør hjælpe borgeren, men jeg kender nu også selv tilfælde, hvor man ikke fra myndighedernes side har vist imødekommenhed over for borgeren, men hvor borgeren har måttet kæmpe, ikke har fået de oplysninger af myndighederne, som borgeren burde have.
Der kan det jo blive nødvendigt at få professionel bistand for at få den ret, man har. Så får man ret, myndighederne tog fejl.
Er det så rimeligt, eller er det urimeligt, at det er en udgift for det offentlige, når en borger har udgifter for at få en ret, som myndighederne burde have givet borgeren, men ikke gjorde? Er det så ikke naturligt, at myndighederne også må honorere borgeren de udgifter, borgeren måtte have haft?
Jeg synes faktisk, det er soleklart.
Jeg synes ikke, der er kommet nogen tvingende argumenter for, at borgeren selv skal have udgifter for at få en ret, som borgeren burde have fået af myndighederne.
Så jeg synes, det er et godt, et rigtigt forslag, som vi fra Kristeligt Folkepartis side helhjertet kan støtte, det, vi nu har til første behandling.
Frank Aaen (EL), 2001-10-11:
Det er en problemstilling, som jeg var inde på, sidst vi behandlede et forslag af den her type i Folketinget, fordi jeg mener, at man skal gå mere ind og diskutere i forhold til retshjælp.
Hvordan sørger vi for, at der er en tilstrækkelig god, gratis retshjælp til dem, der ikke har penge til selv at hyre en advokat, ikke selv har råd til at tage risikoen ved at hyre en advokat?
Det tror jeg også er et emne, vi skal tage med, at vi hjælper de borgere, der er ressourcesvage ikke kun økonomisk, men også i forhold til selv at kunne føre deres sager, for det er indviklede og komplicerede juridiske spørgsmål.
Så det vil jeg gerne være med til at debattere.
Jeg synes jeg også, det er et problem, at vi ikke har den tilstrækkelige hjælp til borgeren i den situation.
Men det ændrer ikke ved mit grundsynspunkt, at jeg mener, at man skal kunne føre sin sag, og man skal kunne få ret i sin anke i skatteankesystemet uden at have en advokat med.
Jeg mener, det er meget vigtigt at fastholde det princip, at myndigheden har pligt til at hjælpe borgeren, til at sørge for, at borgeren får sin ret, uden at borgeren absolut skal slæbe en advokat med.
Anders Samuelsen (RV), 2001-10-11:
Nu husker jeg, at hr. Frank Aaen tidligere på dagen var meget efter mig, fordi jeg brugte ordet ædel i en efter hans mening helt forkert sammenhæng.
Men lad os nu prøve igen at tage udgangspunkt i den enkeltsag, som vi så refereret i tv i går, for med den meget høje retorik, som blev brugt tidligere på dagen af hr. Frank Aaen, er jeg da også helt overbevist om, at også hr. Frank Aaens retfærdighedssans med hensyn til den enkelte sag bliver ramt, når han får at vide, at den sag, som altså fandt en afgørelse, hvor sagsøgeren i går fik ret, lykkedes, fordi vedkommende opgav at få bistand og selv havde ressourcerne til at sætte sig ind i sagen og så vandt sagen og dermed altså ikke skulle sætte penge til ved at få sin ret.
Det er selvfølgelig heller ikke rimeligt at have et system, hvis det her er en generel problemstilling, hvor det kun er dem, der har ressourcerne, som kan få ret, og de andre må bare betale.
Det regner jeg med at hr. Frank Aaen er helt enig i.
Frank Aaen (EL), 2001-10-11:
Som andre ordførere har været inde på, er det ikke en helt nem sag, vi har til behandling i dag.
Jo, det er nemt at tage stilling til det forslag, der ligger.
Det er vi imod.
Det ville efter vores opfattelse føre til en eksplosion i advokatregninger helt ude af kontrol, men det er ikke uinteressant at diskutere eventuelle ændringer på området. Jeg synes imidlertid, når man også taler om det her område og snakker om advokatbistand, at det er vigtigt, vi får fastholdt, at man i skatteankesager skal kunne få sin klage behandlet, og at man skal kunne vinde sin anke uden at have en advokat med, for systemerne er sådan indrettet, at de selvfølgelig giver borgeren ret, hvis borgeren har ret, sådan at myndighederne i virkeligheden også optræder som borgerens advokat.
Jeg synes faktisk, at det er en dårlig idé, hvis vi i Folketinget skubber til, at vi i skatteankesystemet professionaliserer det på en sådan måde, at man skal have en advokat med.
Jeg mener, det bør være en selvfølge, at myndighederne behandler borgernes klager anstændigt, også når der ikke er en advokat med.
Det skal ikke være nødvendigt med advokaten.
Derudover vil jeg så sige, at når vi behandler de her sager om, hvordan borgerne bliver behandlet i det offentlige, så er vi optaget af andre dele af den offentlige sektor, hvor der er mindre fokus på borgerens retssikkerhed.
Jeg tænker på hele det sociale område, jeg tænker på hele dagpengeområdet.
Her er der langt ringere muligheder for at få hjælp til at få sin sag og sin anke behandlet på en ordentlig måde.
Her er det meget sværere at få ret over myndighederne, end det i virkeligheden er inden for skatteområdet. Så skal vi tage området op til behandling eventuelt med et udspil fra regeringen, måske med et udvalgsarbejde, så kunne man jo lave et udvalgsarbejde som det, der har været her, og som jo har ført til et relativt klogt resultat om end ikke sådan, at vi alle sammen er overbevist om, at det er det eneste rigtige resultat.
Man kunne jo overveje at lave et udvalgsarbejde på tilsvarende vis vedrørende borgernes retssikkerhed inden for det sociale område og inden for dagpengeområdet, eventuelt
miljøområdet
Det er også muligt, at vi dér skal se på, om retssikkerheden er i top for borgerne.
Så kunne vi behandle hele det her spørgsmål om borgernes retssikkerhed i forhold
til myndighederne under ét og ikke kun tage et enkelt område som skatteområdet ud.
Anders Samuelsen (RV), 2001-10-11:
Nu er det svært at sige, hvem det er, der har et problem.
Er det De Konservative, som tilsyneladende overhovedet ikke forstod, hvad der blev sagt?
Eller er det Dansk Folkeparti og Venstre, som tilsyneladende mente, at der blev talt klart oppe fra talerstolen?
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti og Venstre fattede budskabet, nemlig at Det Radikale Venstre klart mener, at det virker anstødeligt, når man får den slags sager præsenteret, som vi fik præsenteret i går.
Så vil jeg samtidig understrege, at det ikke bare er på grund af lige den sag, der blev præsenteret i går.
Vi har i et stykke tid i Det Radikale Venstre prøvet at arbejde os ind
i den her problemstilling for at se, om man kan finde en løsning, samtidig med at man forebygger mod et misbrug af systemet.
Men det er rigtigt forstået - det er så for at understrege over for hr. Flemming Hansen, så han også kan komme med på holdet af dem, der forstår, hvad der bliver sagt - at skal det laves om, og kan vi finde en løsning, hvorpå det kan lade sig gøre, uden at vi kommer ud i misbrugssituationer, så vil det være rarest.
Og det er det, som er vores målsætning: at arbejde efter princippet 100 pct. ret - 100 pct.s kompensation.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-11:
Som jeg sagde: Det er søreme ikke nemt at være både regering og opposition på én gang.
Jeg glæder mig meget til at læse referatet.
Jeg synes, det var frem og tilbage og op og ned.
Men må jeg så spørge hr. Anders Samuelsen for nu at se, om jeg har forstået noget af det: Er det rigtigt, at hvis man får hundrede procent ret, så skal man også have hundrede procents dækning?
Var det det, der blev sagt?
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-11:
Jeg tror, vi er flere, der har fået refereret hr. Samuelsens udtalelser til TV 2-nyhederne kl. 22 i aftes, og jeg forstår, at hr. Anders Samuelsen lukker op for en åbning.
Så må jeg samtidig konkludere, at hvis man får
fuldt medhold, er hr. Anders Samuelsen enig i, at man så skal have 100 pct.s godtgørelse. Jeg vil godt høre, om hr. Anders Samuelsen kan støtte et ændringsforslag fra forslagsstillerne, der tager højde for hr. Anders Samuelsens vurdering af, hvorledes man kan skrue denne her sag sammen, som et eventuelt bidrag til at få afsluttet den på en positiv måde.
Frank Aaen (EL), 2001-10-11:
Sådan er det ikke; der foreslås skattefrihed for renterne, og der er det jo altså så enkelt, at jo større formue, man har råd til at spare op, jo flere skattefri renteindtægter får man.
Det er det, der er indholdet af det forslag, der er lagt frem, til begunstigelse mest for dem, der har penge, og ingenting til dem, der ikke har råd til at spare op.
Sådan er forslaget.
Men jeg vil sige, at jeg synes, det er rart, når vi ser, at de borgerlige partier melder så klart ud: Dem, man vil begunstige, er dem, der har flest penge.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-11:
Det skal bare ikke stå uimodsagt, når hr. Jens Peter Vernersen synes, at det er pragtfuldt med korte bemærkninger, og at det er, fordi det gør ondt.
Nej, det er for at rydde hr. Jens Peter Vernersens vrangforestillinger af vejen
, så ikke der kommer til at stå noget, som ikke er imødegået her fra talerstolen.
Kristian Jensen (V), 2001-10-11:
Hr. Jens Peter Vernersen har ret i, at hvis man får mange korte bemærkninger, kan det skyldes, at man har ramt et ømt punkt.
Det kan også skyldes, at éns ordførertale har været fuldstændig ude i skoven, hvilket nok har været tilfældet med hr. Jens Peter Vernersens indlæg.
Jeg stillede et klart spørgsmål: Hvorledes har udviklingen været i antallet af sager, efter at man har flyttet kompensationen op på de 50 pct.?
Det mangler jeg stadig væk at få et svar på, og det ser jeg gerne at hr. Jens Peter Vernersen kommer herop og forklarer.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
Det er jo altid dejligt, når der kommer nogle korte bemærkninger til et indlæg.
Lad mig sige omkring spørgsmålet om erhvervsadvokater:
Det var ikke et synspunkt, jeg har opfundet.
Det er sådan, at det synspunkt kan man læse om i betænkningen om omkostningsdækning.
Det er det, man er kommet frem til i den betænkning.
Det var faktisk dér, dette synspunkt var til stede.
Og jeg vil sige, at den betænkning jo også er kommet til veje sammen med folk, som har været udpeget af den borgerlige side af Folketinget.
Det er ikke socialdemokratiske folk, der har siddet og lavet den betænkning.
Det er kloge folk udpeget også af Venstre og De Konservative, som har sagt, at sådan kunne det udvikle sig, og det var jo det, der var baggrunden for, at man fravalgte bl.a. den her 100 pct. dækning.
Sådan er det.
Lad mig så sige til hr. Flemming Hansen, der omtaler, at jeg går tilbage i tiden for at sige, hvordan sammenhængen er:
Måske er det ubehageligt at tænke på, at det rent faktisk er den socialdemokratiske skatteminister, uanset hvor meget grimt hr. Flemming Hansen har sagt om hr. Ole Stavad gennem tiden, der fik gennemført en lovgivning, sådan at man fik omkostningsdækning ved Landsskatteretten og ved skatteankenævnene.
Det var ikke den konservative skatteminister i sin tid, og det var ikke Venstres skatteminister, på trods af at de havde 10 år til at løse problemet
Det var det ikke.
Det er os, der har gennemført disse ganske gode forbedringer, der ligger.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Dermed antyder Socialdemokratiet jo, at man kan købe sig til at få medhold i Landsskatteretten.
Er det virkelig opfattelsen i Socialdemokratiet, at man kan købe sig til at få medhold dér?
Min opfattelse er faktisk, at det, Landsskatteretten gør, er overordentlig lødigt, og at de afgørelser, der bliver truffet dér, bliver truffet på grund af et korrekt juridisk grundlag, og ikke fordi man kan købe sig til en afgørelse. Så sagde hr. Jens Peter Vernersen, at hvad nu med alle de andre sager vi har ude i byretten, miljøsager osv., hvor små borgere kommer i klemme.
Skulle det forstås sådan, at Socialdemokratiet og hr. Jens Peter Vernersen har ændret holdning?
For i sidste folketingssamling blev der behandlet et lovforslag fra undertegnede, som netop gik ud på, at i de sager skulle man også have fuld mulighed for at få dækket advokatomkostninger, når man vinder sagerne.
Men dengang var Socialdemokratiet modstandere af det.
Kristian Jensen (V), 2001-10-11:
Et gammelt ord siger, at når argumenterne er svage, kan man hæve stemmen.
Der kunne vi jo høre fra hr. Jens Peter Vernersen, at argumenterne måtte være svage med den stemmeføring, der var til stede.
Jeg synes, det er en skam, at hr. Jens Peter Vernersen brugte sin tid på at mane skræmmebilleder frem med jagtende advokater, der nu skulle ud at føre sager for borgerne,
sager, der var åbenbart grundløse.
Dermed er billedet af, at man jagter helt urimelige sager, urealistisk, for i de tilfælde vil skatteborgeren jo stå tilbage med de 50 pct.s dækning, som skal betales af egen lomme. Og hvis det så endelig skulle være rigtigt, at en højere dækning ville føre til mange flere sager, kan hr. Jens Peter Vernersen så ikke fortælle her fra Folketingets talerstol, hvorledes det er gået, efter at man har ændret dækningsgraden op til de 50 pct. Er der kommet flere sager, eller er der kommet færre sager?
Flemming Hansen (KF), 2001-10-11:
Jeg synes altid, det er ynkeligt, når jeg skal høre socialdemokratiske ordførere, som må gå 10 eller 15 år tilbage i tiden for at sige, hvordan det var dengang.
Jeg minder om, at Socialdemokratiets skiftende skatteministre har gennemført omkring 60-70 nye skattelovforslag hvert eneste år i de 8 år, befolkningen har måttet lide med denne regering.
Så siger den socialdemokratiske ordfører, at det bliver en guldmine for driftige erhvervsadvokater.
Jamen hvad er det da for noget sludder?
Jeg kan ikke huske, om hr. Jens Peter Vernersen er medlem af Landsskatteretten.
Men jeg er medlem af Landsskatteretten, og jeg sidder derinde og ser, at de sager, der vindes af borgerne, meget ofte er sager, hvor der er dygtige mennesker, som forstår at sætte sig ind i situationen på borgernes vegne.
Det er der altså ikke noget forkert i, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Men hovedproblemet, som hr. Jens Peter Vernersen ikke forstår, er, at folk jo netop ikke tager disse advokater, for de har ikke råd til det.
Og dermed taber de sagen, eller rettere sagt så vinder skattemyndighederne sagerne på et forkert grundlag.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-11:
Først vil jeg selvfølgelig gerne sige tak til de partier, der har støttet forslaget.
Med hensyn til de partier, som har udtrykt en vis skepsis ved det fremsatte forslag,
må jeg bare konstatere, at automatpiloten var sat til.
Der ligger i forslagsstillernes udspil,
et ønske om at fremme opsparingen blandt ganske almindelige mennesker
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kim Behnke i, at de, der i dag har en høj indkomst, næppe vil ændre vaner på grund af det her forslag.
Men det kunne jo være - og det er det, der er intentionerne - at ganske almindelige mennesker med en almindelig indkomst ville føle en tilskyndelse til med den skattefri ordning af rentetilskrivningerne at kaste sig ud i en opsparingsordning.
Så vil jeg også godt sige først til skatteministeren, at det altså ikke er et genbrugsforslag.
Det er faktisk første gang, vi har et forslag af denne her karakter, der alene går på uddannelse og på børneopsparing.
Det er korrekt, at der har været et boligforslag, men det mener jeg er i en helt anden boldgade.
Med hensyn til forældrenes opsparing vil der ikke være, vil jeg gerne sige til skatteministeren, noget som helst incitament til at optage lån for at oprette denne her form
for opsparingskonti.
Med skatteministerens fortid tror jeg også, at han lynhurtigt vil kunne lave en kalkule på, at det faktisk ikke ville kunne betale sig.
Fra forslagsstillernes side har det været afgørende med hensyn til de unge mennesker, at man sikrede, at uddannelsernes normerede tid kunne overholdes, og at man ikke var tvunget til at tage job, der ville betyde
, at man forlængede studietiden.
Jeg mener også, at det har været Socialdemokratiets holdning, at det var vigtigt, at de unge blev hurtigere færdige med deres studier, end tilfældet er i dag.
Hr. René Skau Björnsson var lidt inde på SU-systemet.
Det er jo i dag sådan, at de unge ikke kan klare sig med det tilskud, der ligger i SU-ordningen.
Der er selvfølgelig mulighed for at optage supplerende lån, men jeg kender ikke nogen unge mennesker, som ikke er tvunget til at tage erhvervsarbejde ved siden af, medmindre de har foretaget en opsparing, inden de kom i gang med deres uddannelse.
Så konklusionen fra forslagsstillernes side er, at det har været et ønske om at give et ekstraordinært incitament til at etablere nogle forskellige opsparingsordninger.
Der er jeg enig med hr. Kim Behnke i, at vi jo i et vist omfang har fået skabt et samfund, hvor vi først plukker alle folk i skat, og af den pulje, der opstår i den forbindelse, begynder man så efterfølgende at dele ud.
Så har man jo også skatteyderne dér, hvor man ønsker at have dem.
Men jeg siger tak til dem, der kunne støtte forslaget, og vi må så se, hvordan behandlingen kan finde sted videre i systemet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg synes, det her er et godt forslag.
Det giver mulighed for øget opsparing til børn og uddannelse.
Det synes jeg kun at vi fra Folketingets side skal fremme.
Der er jo ordninger, og de bliver udbygget. Jeg tror, som det netop var fremme, at det vil blive brugt af såkaldt almindelige mennesker, for hvem en rentebeskatning vil betyde forholdsvis mere end for dem, der har en kæmpeindtægt.
De vil jo typisk også anbringe deres værdier andre steder end sådan, at de bliver beskattet af en renteindtægt, direkte i hvert fald.
Så ser vi på: Er det godt med øget opsparing til uddannelse?
Svaret er ja.
Er det godt at tilskynde mennesker med almindelige indtægter til at fremme denne opsparing til gavn for deres børn, dem, der senere skal i gang med en uddannelse?
Svaret er ja.
Derfor bør man klart støtte forslaget.
Det gør vi.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
Jeg ved ikke, om spørgsmålet fra hr. Kristian Jensen blev stillet, fordi hr. Kristian Jensen ikke havde gennemgået bemærkningerne til beslutningsforslaget, altså af det beslutningsforslag, som Venstre også er medforslagsstiller til.
Heraf fremgår det jo helt præcist, hvordan udviklingen har været.
Der er ikke noget som helst, som ikke er erkendt heri om, hvordan udviklingen har været.
Der er en ganske glimrende beskrivelse, og det er jeg sikker på at hr. Kristian Jensen er fuldt bekendt med.
Aage Frandsen (SF), 2001-10-11:
Jeg kender godt Venstres oplæg om retssikkerhed, men jeg kender det ikke så godt, at jeg er helt sikker på, hvad Venstre skriver om en situation, som jo er meget tænkelig, og som kunne opstå og opstår hele tiden, nemlig en situation, hvor en borger siger: Jeg mener, at jeg er berettiget til førtidspension, og jeg gør en hel masse ting for at få den og hyrer en advokat.
Eller en borger, der siger: Jamen jeg får ikke mine sygedagpenge, og det skal jeg have ifølge det, jeg tror er rigtigt.
Man hyrer en advokat.
Er den situation med en person, der ikke får det, vedkommende mener, at han eller hun skal have i forbindelse med arbejdsløshedsdagpengene, også med i Venstres forslag?
Jeg spørger såmænd bare af interesse, for det er jo det med, at når borgeren har ret, så skal borgeren også have dækning
for sine omkostninger
Ville det også gælde i disse situationer?
Ville det gælde ifølge forslaget?
Kristian Jensen (V), 2001-10-11:
Jeg kan ganske enkelt ikke forstå, at det skulle komme som nogen overraskelse for hr. Jens Peter Vernersen, at Venstre ønsker, at når en borger har ret, så skal det ikke koste borgeren penge at få ret over for skattemyndighederne.
Det er bl.a. en del af Venstres debatoplæg om retssikkerhed på skatteområdet, som jeg selv i al ubeskedenhed har været pennefører for, og som hr. Jens Peter Vernersen har kommenteret i dagspressen.
Derfor gik jeg ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen også havde læst det retssikkerhedsoplæg, som nu er et par år gammelt.
Når vi kigger på sagerne, kan vi gang på gang på gang se eksempler på borgere - jeg har taget to frem i min ordførertale, men der er stribevis af andre - der har ret, som får ret, men som står tilbage med et økonomisk tab.
Det er den retstilstand, som jeg finder dybt beklagelig og gerne vil være med til at rette op på.
Til hr. Kim Behnke kan jeg bare sige: Lad os kigge på det.
Det lyder jo interessant.
Men jeg tror bare, at det, vi vil finde ud af ved en genfremsættelse af hr. Kim Behnkes forslag, er, at Socialdemokratiet har én holdning i dag, hvor det er uforpligtende og frit, og hvor man kan bruge det til en polemisk debat for at dreje fokus væk fra det, som er emnet, nemlig skatteområdet.
Men når og hvis vi får genfremsat hr. Kim Behnkes beslutningsforslag, vil vi se hr. Jens Peter Vernersen foretage endnu en hundredfirs graders drejning væk fra det, han har stået her på talerstolen og givet udtryk for, og tilbage til den gamle holdning, nemlig at retssikkerhed er noget, staten tager sig af, og ikke noget, borgerne skal have i det her socialdemokratisk ledede land.