runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2006-11-16:
Tak for svaret.
Jeg vil bare konstatere her til sidst, at i min tale lagde jeg vægt på ikke at dadle den danske interesse i forholdet.
Den interesse forstår jeg fuldt ud, og jeg vil på ingen måde tegne et store stygge ulv-billede af hverken finansministeren eller andre medlemmer af regeringen og af det danske Folketing.
Jeg påviser bare, at så længe tilskuddet eksisterer, fordrejer det den hjemlige færøske debat, som vi har hver dag.
Nu er tilskuddet heldigvis ikke bare blevet reduceret med en tredjedel, men er blevet fastfrosset, og havde vi ikke gjort det i 2001, havde det været 1,2 mia. kr. i dag.
Selvfølgelig spiller tilskuddet en utrolig stor rolle for den måde, færøsk politik føres på, og jeg forsøger bare at påpege, at det er man altså med til at give støtte til.
Det er ikke bare en neutral handling, det er også en aktiv politisk handling, hvis man ikke tør debattere med de færøske politiske beslutningstagere.
Thor Pedersen (V), 2006-11-16:
Det er sandelig som både forhenværende, nuværende og fremtidig liberal og liberal politiker, jeg udtaler mig.
Som liberal politiker respekterer jeg helt og fuldt, hvad det færøske folk ønsker, og jeg har tillid til, at de repræsentanter, man vælger på Færøerne til at lede det færøske hjemmestyre, ved, hvad der er bedst for Færøerne.
Det blander jeg mig for så vidt ikke i, for jeg respekterer, at folk er forskellige.
Men min liberale ånd gør også, at jeg mener, at når vi har et rigsfællesskab med flertal for hjemmestyreordninger på Færøerne og i Grønland, skal tingene afgøres i Færøernes Lagting.
Høgni Hoydal (T), 2006-11-16:
Vi er jo ikke uenige om denne udlægning, som nok vil blive gentaget utallige gange, når vi behandler Færøerne her i Folketinget, og jeg gav heller ikke udtryk for uenighed i min tale.
Når man i det danske Folketing beslutter at give dette bloktilskud til Færøerne, mener jeg, at det er udtryk for ansvarsforflygtigelse, når man ikke engang vil debattere, hvad disse penge skal gå til.
For at sige det helt ligeud går de efter min mening til nogle politiske partier, der bruger dem til at købe stemmer for på Færøerne, og det synes jeg er en ting, man bør tage ansvar for.
Det er denne ansvarsforflygtigelse, der hersker i systemet, som jeg protesterer imod, og jeg vil spørge finansministeren, om han personligt som liberal politiker eller i hvert fald forhenværende liberal politiker ikke synes, at det ville være det rigtigste, at den færøske økonomi stod på egne ben, og at man ikke skal basere sig på udefrakommende tilskud for at få en stærk økonomi.
Pia Larsen (V), 2006-11-16:
Venstre kan tilslutte sig forslaget om at give Færøernes hjemmestyre et årligt bloktilskud på 615,5 mio. kr. for 2007 og 2008.
Der foreligger en aftale mellem finansministeren og det færøske landsstyre om dette beløb, og jeg er vidende om, at forslaget bliver behandlet sideløbende i det færøske Lagting.
Beløbet vil ligge fast for 2007 og 2008, medmindre Færøerne vælger at overtage nogle sagsområder, hvilket vi i sommeren 2005 vedtog vil være muligt.
Det betyder så, at det økonomiske ansvar vil følge med en eventuel overtagelse af sagsområder.
Derfor kan der komme en reduktion af beløbet i perioden, men ellers ligger det fast.
Jeg ser frem til det, jeg håber bliver en hurtig og smidig udvalgsbehandling, for det skal jo gælde fra den 1. januar næste år.
Thor Pedersen (V), 2006-11-16:
Hr. Høgni Hoydal kom med nogle betragtninger, som jeg vil kommentere kort, men jeg vil i hvert fald sige tak til de øvrige ordførere for støtten til forslaget.
Man har noteret sig, at det er et færøsk ønske, at man får et uændret nominelt beløb, og det vil sige, at Færøerne rent faktisk får et faldende realbeløb over de 2 år.
Til hr. Høgni Hoydal vil jeg sige, at jeg er glad for, at man er i stand til at besætte stole i Folketinget og ytre sig som medlem af rigsfællesskabet.
Det synes jeg er dejligt, jeg er stor tilhænger af det, og jeg tror, det fremmer forståelsen mellem det færøske folk, det grønlandske folk og det danske folk i rigsfællesskabet.
Men den tale, som hr. Høgni Hoydal holdt, hører vel egentlig hjemme i Lagtinget.
Det er jo her, tingene afgøres, og den danske regering har sagt helt klart, at Færøernes fremtid skal besluttes af det færøske folk.
Så må man jo tage debatten deroppe og samle flertal for selvstændighed, det vil vi respektere, og den takt, man i selvstyrets ånd vil overtage opgaver på, bestemmer man også selv på Færøerne.
Jeg synes, det er det bedste tilsagn, man kan give, at når den politiske debat på Færøerne giver resultater på Færøerne, vil den danske regering reflektere over dem.
Bedre kan det ikke være.
Den dag, hr. Høgni Hoydal har flertal for sine synspunkter i det færøske Lagting og kommer til Danmark og siger: Vi vil overtage flere opgaver, måske dem alle sammen – jamen så tager vi også gerne debatten her i Folketinget.
Men indtil da vil det være sådan, at det til enhver tid er flertallet i Lagtinget og det styre, man selv vælger, der forhandler med den danske regering, og at vi ikke blander os i interne spørgsmål på Færøerne.
Line Barfod (EL), 2006-11-16:
Efter Færøernes landsstyres ønske fastholdes bloktilskuddet de kommende 2 år.
Vi forudsætter, at Lagtinget kommer med en endelig udtalelse inden forslagets tredjebehandling, men da der er indgået en aftale mellem regeringen og landsstyret, som vi går ud fra at Lagtinget tilslutter sig, kan vi tilslutte os lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-16:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne meddele, at vi kan støtte forslaget.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Da vores ordfører, hr. Christian Wedell-Neergaard, heller ikke kan være til stede ved dette punkts behandling, er jeg blevet bedt om at sige følgende: Lovforslaget fastsætter tilskuddet til Færøernes hjemmestyre til 615,5 mio. kr. i 2007 og 2008, dvs. på samme niveau som i 2002.
Sagsområder, som er overtaget af Færøerne ifølge § 9 i hjemmestyreloven, berøres ikke af lovforslaget, men såfremt hjemmestyret i aftaleperioden overtager sagsområder, hvortil der i dag ydes bloktilskud, vil det indebære, at de færøske myndigheder også overtager de med områderne forbundne udgifter.
I disse tilfælde vil der kunne ske en reduktion af bloktilskuddet.
Vi Konservative kan tilslutte os lovforslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2006-11-16:
Man må jo sige, at det er et lovforslag, der er let at overskue.
Det vedrører tilskuddet til Færøerne for 2007 og 2008, og Dansk Folkeparti kan helt og fuldt tilslutte sig de 615 mio. kr. pr. år, som det drejer sig om.
Jeg synes, at det, som finansministeren også gør i fremsættelsen, er værd at notere sig, at såfremt Færøerne overtager nogle af de områder, de 615 mio. kr. går til i dag, bliver beløbet reduceret.
Jeg går ud fra, at finansministeren sammen med sit dygtige ministerium får tingene sat på plads, såfremt det skulle blive tilfældet.
Vi har også med stor glæde noteret os, at man er fuldt tilfreds med lovforslaget på Færøerne.
Det er tidligere blevet behandlet i Lagtinget, så vi vil medvirke til, at sagen kan få en meget, meget hurtig gang gennem Folketinget.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
I Socialdemokratiet har vi været knap så heroiske, når det gælder om at stille med en selvstændig ordfører til den sidste sag.
Hr. Arne Toft blev nødt til at tage et fly til det jyske, og derfor skal jeg på hans vegne fremføre i al korthed, men ikke desto mindre med væsentlighed, at vi respekterer rigsfællesskabet og derfor også respekterer den aftale, der er indgået mellem regeringen og det færøske hjemmestyre om tilskudsrammen for 2007 og 2008.
Derfor kan Socialdemokratiet fuldt ud tilslutte sig lovforslaget.
For at tage forskud på spørgsmål, som måske ikke kommer, vil jeg sige, at hvis jeg bliver stillet det samme spørgsmål som Venstres ordfører, vil jeg sige, at når man på Færøerne beslutter at disponere over et overskud i den færøske økonomi på den ene eller den anden måde, står der jo ikke navn på pengene.
Hvis man vælger at opspare det, der svarer til, hvad man ville få fra Danmark, vil vi næppe se med kritiske øjne på det fra dansk side, men vi vil måske vurdere, hvad den færøske økonomi i al almindelighed giver anledning til, når bloktilskuddet skal fastsættes.
Det er i det lys, man skal se en fremtidig opsparing på Færøerne.
Men hvis Færøerne vil gøre sig store anstrengelser for at spare op til selvstændighed, tror jeg ikke, at nogen i Danmark vil have noget imod det.
Pia Larsen (V), 2006-11-16:
Hvis jeg må tage det sidste først: Jeg ved, at det, at Færøerne forhåbentlig snart er en fuldstændig selvstændig stat, er et meget vigtigt emne for hr. Høgni Hoydal, men det er jo klart, at det giver nogle helt andre forudsætninger, bl.a. at man selv er fuldstændig økonomisk ansvarlig.
Hvis formålet er at opspare de danske midler, man kan få, mens Færøerne stadig er en del af rigsfællesskabet, og bruge dem senere, når man ikke længere er det, tror jeg ikke, at finansministeren vil være positivt stemt.
Vi er jo partifæller, så jeg ved nogenlunde, hvad han tænker.
Høgni Hoydal (T), 2006-11-16:
Det forslag vil jeg tage til efterretning, men jeg vil alligevel spørge fru Pia Larsen, der jo er politiker og ordfører for Venstre: Hvad synes hun om forslaget?
Har fru Pia Larsen noget problem med, at man tog disse penge og satte dem i en fond, så man havde noget at tære på, når man forhåbentlig snart har en fuldstændig selvstændig færøsk stat?
Pia Larsen (V), 2006-11-16:
Jeg tror, det er for kompliceret til, at man lige kan svare på det i forbindelse med en kort bemærkning.
Nu er der jo særlige mekanismer, der gør sig gældende, når man fastsætter det her bloktilskud ved lov i Folketinget og sideløbende behandler det i det færøske Lagting.
Jeg kan ikke for nuværende gennemskue, hvilke implikationer en fondsopsparing ville have,
men jeg synes da, at hr. Høgni Hoydal skulle stille spørgsmålet til finansministeren i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-11-16:
Fru Pia Gjellerup har det altså underligt med at citere andre, for hun går næsten altid galt i byen, i hvert fald når hun skal prøve at citere mig.
Fru Pia Gjellerup siger, at hun har hørt, at hr. Thulesen Dahl gerne vil stemme for et forslag, der osv.
Jeg har overhovedet ikke forholdt mig til noget forslag, og jeg har overhovedet ikke forholdt mig til, hvordan vi vil stemme i en given sag.
Tværtimod har jeg sagt, at i modsætning til at stemme for et forslag her i Folketingssalen synes jeg, det er naturligt at tage diskussionen i den forligskreds, der nu engang er.
Jeg sagde, at det er nøjagtig de samme vilkår, som Socialdemokratiet bød Dansk Folkeparti før 2001, for sådan er det bare.
Men nu ønsker Socialdemokratiet en anden praksis, fordi Socialdemokratiet ikke er med i forliget.
Så enkelt er det jo, og man kan lige så godt sige åbent og ærligt, at sådan er det altså.
Men hvis vi skal have en seriøs debat her i Folketingssalen, duer det altså ikke, at fru Pia Gjellerup den ene gang efter den anden kan tages i decideret citatfusk, altså forsøger at sige, at man har sagt noget andet, end man rent faktisk har sagt.
Det duer ikke, hvis vi skal have en seriøs debat her i Folketinget.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Vi hører en hel masse tal, og det er rimeligt nok i forbindelse med nogle af de store hovedområder/serviceområder, som kommunerne varetager, nemlig børneområdet, skoleområdet og ældreområdet.
Men de tal, jeg hører, er til gengæld nogle, der er nye for mig, og det er efterhånden ret overraskende, for der bliver udgivet ganske mange tal.
For ifølge den kommunale budgetredegørelse, som KL senest har udgivet i 2006, hvilket er i år, og den kan jo knap komme senere, der bringer de oprindelige budgettal for 2006-budgettet som de sidste – det drejer sig altså om det oprindelige budget, det, der ligger før den 15. februar, hvor det skulle barberes – kan man se, at såvel på børneområdet med hensyn til det, der er til rådighed pr. dagtilbudsplads, på skoleområdet med hensyn til det, der er til rådighed pr. elev i folkeskolen, og på ældreområdet med hensyn til det, der er af udgifter til 67-årige og derover, er tallene hele tiden gennem de sidste 3, 4, 5 år blevet lavere og lavere.
Er Kommunernes Landsforening fuldstændig på gale veje?
Vi vil gerne have en fuldstændig kommentar til den kommunale budgetredegørelse, for vi har ikke hørt fra regeringen, at tallene skulle være forkerte.
Thor Pedersen (V), 2006-11-16:
Det gør vi.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Med hensyn til at have ens muligheder: Vi havde jo en svær kamp omkring den kommunale udligning, hvor nogle kommuner måtte give og nogle kommuner skulle tage.
Og jeg kan da kun sige, som hr. Kristian Thulesen Dahl sagde for lidt siden: Lad os se på de skøn og de tal, der kommer efterfølgende, og som jo bliver mere konkrete, og så må vi i forligskredsen, der var med til at tage slæbet, finde ud af, om der er nogle ting, vi skal gøre anderledes eller gøre på en anden måde.
Det skal vi selvfølgelig være klar til at se på.
Alt er jo nyt, det er også nyt for regeringen med den nye kommunale struktur.
Sådan må det være.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-16:
Først vil jeg gerne sige tak for det svar, som ordføreren netop har givet, for så vidt angår det kommunale selvstyre og muligheden for lokalt at disponere.
Det tror jeg vil blive et meget vigtigt citat i senere debatter om regeringens trang til at styre alting fra centralt hold.
Betyder det, at ordføreren også vil give tilsagn om at sikre, at vi får et egentligt konsolideret grundlag for at sammenligne 2006 og 2007, når vi når lidt længere hen i den her fortsatte debat om kommunernes økonomi og om, hvad der faktisk er til rådighed?
For meget kan man sige om debatten, men det tjener den jo, at vi diskuterer de samme tal.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Jeg synes da, det er fantastisk godt, hvis kommunerne kan lære af hinanden og af best practice, det vil jeg da sige.
Det ville da være lykken.
Men derfra og til at sige, at det skal være sådan, at man ikke kan se forskel på ene og den anden kommune, er absolut ikke målet.
Den kommunale frihed skal stadig væk være sådan, at det er den enkelte kommune, den enkelte kommunalbestyrelse, der skruer det serviceniveau sammen, som den ønsker at tilbyde sine borgere.
Den forskellighed skal der stadig væk være plads til.
Men det ville da være en mærkelig kommune, en mærkelig kommunalbestyrelse, der ikke lagde mærke til, hvis der var noget, der gik specielt godt i nabokommunen, og den så kopierede det.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Jeg takker meget for svaret.
Det kan også bruges i videre debatter og i udformningen af den kommunaløkonomiske politik, som der i høj grad er brug for.
For det her handler jo meget om, hvad kommunerne reelt kan disponere over.
Der er kun pligtopgaver, og så er der – og det kan jeg så spørge hr. Allan Niebuhr om han er uenig i – det synspunkt, som nu bliver bragt til verden af Venstres indenrigsminister og dermed jo altså i virkeligheden også hr. Allan Niebuhrs indenrigsminister i dagens Jyllands-Posten, at kommunerne nu skal til at levere ensartet service.
Jeg vil gerne høre, om hr. Allan Niebuhr er enig i indenrigsministerens drømmesyn – og det drømmesyn plejer at blive ret hårdtslående ret hurtigt efter – eller om det er noget, vi kommer til at se blive realiseret af en enig regering.
Jeg skal så prøve også at bidrage til, at vi bliver på sporet.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Jeg vil sige det på den måde, at de mål og de ønsker, vi politisk har i Det Konservative Folkeparti, ikke skal gå på kompromis med, at man stadig væk har det fornuftigt ude i kommunerne, og at man stadig væk også i kommunerne kan levere den service, borgerne forventer.
Det skal være med respekt for, at kommunerne har en ret til selv at fordele midlerne til de opgaver, sådan som de nu hver især ønsker at gøre det.
Det kommunale selvstyre skal ikke lide under det, og den kommunale service skal ikke lide under den borgerlige politik og den konservative politik.
Så fik jeg vist ført det lidt tilbage på sporet til det, der står på tavlen bag mig.
Ole Stavad (S), 2006-11-16:
Hr. Allan Niebuhrs svar bekræfter, at man kan få en ordentlig diskussion og samtale med hinanden, hvis man vedstår det, man nu vil, også lidt langsigtet.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Allan Niebuhr, om ikke han også er enig i, at det, når vi tager det regeringsgrundlag, som den nuværende regering fungerer på i hele den her valgperiode, hvor der er en fælles målsætning om at tilrettelægge politikken, så man kan skabe råderum og plads for skattelettelser, også forudsætter, at man forfølger det spor, som Det Konservative Folkeparti, hvilket hr. Allan Niebuhr lige har bekræftet, forfølger.
Hvis jeg må spørge: Er det egentlig ikke lidt ubehageligt som konservativ at opleve en stor regeringspartner, der konsekvent benægter, at det, man har skrevet under på sammen med Det Konservative Folkeparti, er regeringens spor – selv om det er det, man alligevel fører ud i livet?
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Jeg må jo klart vedgå, at det er konservativ politik, at den private sektor skal stige mere end den offentlige sektor netop også med hensyn til de mål, vi har om skattenedsættelser.
Det har hr. Ole Stavad fuldstændig ret i.
Men vi mener stadig væk også, at det skal ske på en sådan måde, at der skal være fuldt råderum til, at de, der har det svært, skal have den opbakning og den omsorg, de skal have.
Det mener vi også er det, der fremgår af de ting, vi har været med til at skabe i forbindelse med det, der er blevet sendt med ud til kommunerne for at dække det her område ind.
Men hvis der spørges så direkte, som hr. Ole Stavad gør, skal det ikke ligge mig fjernt at sige, at vi stadig væk går ind for, at den private sektor skal stige mere end den offentlige sektor.
Det har en baggrund, for det ville lyde hult, hvis vi, når vi arbejder med den skattepolitik, som De Konservative har, ikke vedstod, at det var målet.
Ole Stavad (S), 2006-11-16:
Jeg vil godt sige, at jeg har stor respekt for en politisk modstander, der vedstår den politik, han står for.
Det mener jeg er en betegnelse, man godt kan sætte på den konservative ordfører.
For det er vel rigtigt, at det eneste parti, der efterhånden vedstår regeringens samlede politik i forhold til kommunerne og den offentlige sektor, er Det Konservative Folkeparti.
De eneste, der ikke benægter, at regeringen siden sin tiltrædelse i 2001 har ført en konsekvent linje, hvor målsætningen har været, at den offentlige sektor skulle fylde en stadig mindre andel med det formål, at man kunne skaffe plads til fremtidige skattelettelser, er De Konservative.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Allan Niebuhr, om han vil bekræfte, at det stadig væk er De Konservatives politik, og at det stadig væk er den linje, som den samlede regering ud fra alt, vi kan se, i virkeligheden forfølger?
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Nu håber jeg, at fru Line Barfod og de øvrige spørgere, der kommer bagefter, anerkender, at jeg ikke er finanspolitisk ordfører, og at jeg derfor ikke vil brillere med en hel masse tal, som jeg ikke har på nethinden.
Jeg vil vende det om og sige, at jeg i hvert fald husker, at der er sendt ikke urimeligt få penge ud til ældreplejen, og at der også er sendt flere penge ud til børneområdet.
Så påstanden om, at vi har stillet nogle forventninger op fra Folketingets side og fra regeringens side, uden at vi har villet være med til at finansiere det, føler jeg ikke er rigtig.
Vi må jo også sige, at den aftale, der er indgået mellem regeringen og Kommunernes Landsforening, er overholdt, og det siger begge parter.
Jeg synes ikke rigtig, man kan sige, at vi har smidt en regning, der ikke er betalt.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-16:
Det synes jeg var et rigtig godt svar.
Det kan jeg også bruge til noget fremadrettet.
Det var godt nok ikke svar på spørgsmålet, men jeg sætter alligevel stor pris på det, fordi jeg sætter pris på den imødekommenhed, der er med hensyn til at forholde sig til, hvordan virkeligheden faktisk er, og derefter også være villig til at tage politiske konsekvenser i forligskredsen.
Det synes jeg er en meget anbefalelsesværdig måde at arbejde politisk på.
Det er i hvert fald også den tilgang, Det Radikale Venstre har i de forligskredse, hvor vi er så heldige at være med.
Det var sådan set et mere ydmygt spørgsmål, jeg kom med.
Det var sådan set bare, om vi også kunne få lige muligheder i debatten.
Og lige muligheder i debatten får man, hvis man har adgang til de tal, der er fundamentet for debatten.
Derfor var det sådan set bare spørgsmålet, om ikke også Det Konservative Folkeparti kunne have en interesse i, at alle havde fælles konsoliderede tal for, hvordan det ser ud, når vi sammenligner 2006 med 2007 på en retvisende måde.
Line Barfod (EL), 2006-11-16:
Nu synes jeg, at den konservative ordfører fik det til at lyde, som om det var kommunalpolitikerne, der havde skabt de her forventninger.
Det er altså regeringen og Dansk Folkeparti, der har været ude at sige, at der skal laves den største reform
nogen sinde i danmarkshistorien, men uden at sende nogen penge med.
Vi har været igennem en valgkamp, hvor man har fortalt borgerne, at der ville komme meget bedre velfærd, uden at fortælle, at der var en reform, der skulle betales.
I øjeblikket oplever de altså ude i kommunerne, at det koster penge at gennemføre den reform, hvilket alle andre også havde sagt på forhånd.
Jeg er med på, at det ikke sker i alle kommuner, men der er mange kommuner, hvor det er det, borgerne oplever.
Ordføreren sagde, at der i efteråret havde været falske påstande om, at der ville komme nedskæringer i kommunerne.
Nu synes jeg måske, det er lige hårdt nok at sige, at de budgetovervejelser, som kommunerne sender ud til brug for kommunalpolitikernes debatter om, hvor man skal lægge nedskæringerne henne, er falske påstande.
Men det er jo dem, som forældre, ansatte og andre borgere har brugt som udgangspunkt for protesterne.
Det er jo også de mange protester, der har gjort, at regeringen og Dansk Folkeparti har sendt nogle flere penge ud til kommunerne og givet dem lov til at bruge flere penge end dem, der ellers var lagt op til at bruge.
Men jeg ville gerne høre den konservative ordfører, om det er De Konservatives politik, at det er vigtigere, at borgerne har råd til at købe meget mere i privatforbruget, end at man sikrer, at der ikke bliver skåret ned på antallet af pædagoger i børnehaven, at der ikke bliver skåret ned på skolelærerne henne på skolen, og at der ikke bliver skåret ned på hjemmehjælpen for de ældre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-11-16:
Det fortæller man sandelig også, for tallene er enten tilgængelige eller vil selvfølgelig blive tilgængelige, så alle kan forholde sig til, præcis hvad der sker.
Sådan skal det være.
Borgerne skal have indsigt i, hvad kommunalpolitikere og landspolitikere sidder og laver.
Sådan er det.
Jeg er glad for, at fru Karen Klint anerkender, at borgerne også har taget godt imod, at man er en af de kommuner, der gudskelov er i den bedre halvdel og skal aflevere noget.
Så til det med skatten: Når det nu skal være et spørgsmål om den nye Vejle Kommune, som jeg selvfølgelig ved noget om, fordi jeg sidder i kommunalbestyrelsen, er det faktisk et af de steder, som jeg også synes er et godt eksempel på det der med, at man lokalt laver en kamp imod ulighed.
Hr. Arne Toft var tidligere i et spørgsmål inde på, at alle de kommuner, der lå tæt ved hinanden, typisk havde den samme økonomi.
Tværtimod har man haft en kæmpe forskel på de økonomiske muligheder, der har været, med det resultat, at man i gammel Vejle Kommune har kunnet levere et antal timer i sin folkeskole, altså i en årgang, der vil betyde 1 års mere skolegang i forhold til det, vi har kunnet i min landkommune, som har haft en meget ringere økonomi.
Det er klart, at så skal man jo nu finde et fælles udgangspunkt for det.
Men selve ideen om, at man i den ene kommune skal aflevere lidt til sin nabokommune, som har været ringere stillet med en højere skat, er jo i udgangspunktet et udtryk for, at vi ønsker større lighed ud over landet, og at vi vil bekæmpe uligheden.