runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Det er jo klart, at det, man står med, når man skal vurdere det udefra, er en voldsom modsætning mellem situtionen, inden statsministeren tog derover, hvor vi så statsministeren i vanlig stil - altså nu var nok nok og noget for noget osv. - og så den, synes jeg, underlig konsekvensløshed og slaphed i udmeldingerne, som vi møder i dag.
Jeg slog op på statsministerens hjemmeside, fordi jeg tænkte: Der må da stå både temaerne, og hvad statsministeren gerne vil have ud.
Nu ved jeg ikke, om statsministeren har nået at kigge på statsministerens egen hjemmeside, men der er slet ikke noget billede af Bush og statsministeren sammen.
Det er næsten, som om statsministeren skammer sig, og det er da synd for Bush.
Så jeg synes, der er et voldsomt modsætningsforhold mellem før og efter, næsten som man kender det fra apoteket, hvor noget er til indvortes brug og noget er til udvortes brug.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-02:
Jeg aner ikke, hvad der er, hr. Søren Søndergaard står og vifter med af papirer.
Hvis hr. Søren Søndergaard vil have et totalt dækkende billede af, hvad samtalen er gået ud på, så ved hr. Søren Søndergaard jo godt, at der kommer en sådan afrapportering i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Der får hr. Søren Søndergaard fuldstændig præsenteret, hvad der er foregået, men derudover kan jeg da henvise hr. Søren Søndergaard til at læse den samlede dækning af mødet i Washington.
I hvert fald som jeg har kunnet overskue det, så tror jeg, de væsentligste temaer er blevet gengivet i de referater, der er kommet derfra.
Så det må jeg henvise hr. Søren Søndergaard til, i stedet for at hr. Søren Søndergaard bare læser op af et enkelt stykke papir, hvis indhold jeg i øvrigt ikke kender noget til.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Vil statsministeren prøve at forholde sig til en meget konkret situation, nemlig Falluja efter drabene på de fire sikkerhedsfolk eller lejesoldater, eller hvad man nu vil kalde dem?
Det endte i, at i hvert fald 700 indbyggere i Falluja blev slået ihjel.
Det er klart, at sådan noget er med til i dramatisk grad at forøge modsætningsforholdet mellem besættelsesmagten og den irakiske befolkning; det er med til at opflamme til et voldsomt had, når uskyldige mennesker bliver dræbt.
Det tror jeg statsministeren er enig i. Det er jo klart, at hvis en irakisk regering bliver marionetregering på den måde, at den ikke engang kan beslutte, om en by skal angribes, så har den vel heller ikke efter statsministerens opfattelse nogen suverænitet, der giver den den nødvendige legitimitet i forhold til den irakiske befolkning.
Derfor er mit spørgsmål: Vil det ikke være helt utænkeligt, at danske styrker, amerikanske styrker, engelske styrker deltog i sådan en aktion uden en klar accept fra den irakiske regering?
Og spurgt modsat: Vil det ikke være en naturlig ting, at en kommende irakisk regering ville kunne nedlægge veto imod, at man angreb en by som hævn, fordi nogle amerikanske soldater var slået ihjel?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Jeg står fuldstændig uforstående over for baggrunden for dette spørgsmål, må jeg sige.
Altså set med mine øjne, set med Det Konservative Folkepartis øjne vil det være ualmindelig uforsvarligt, hvis vi trak vores tropper hjem netop nu.
Vi skal blive der, indtil overgangsregeringen har indfundet sig, og hvis den beder os om fortsat at blive der, skal vi imødekomme det.
Vi må ikke løbe af pladsen netop nu, hvor det er så vigtigt at sikre en fornuftig overgang til irakernes egne muligheder for at få suveræniteten over eget land.
Det er afgørende, at irakerne får suverænitet over eget land, og det skal vi hjælpe dem til.
Det betyder ikke, at jeg på nogen måde forsvarer de soldaters overgreb, som vi har været vidne til.
Når det er sagt, så er det jo altså ikke hele den amerikanske hær.
Det er nogle typer, der skal retsforfølges, og domme er jo allerede afsagt for nogles vedkommende.
Jeg vil ikke forsvare det på mindste måde, men det må altså heller ikke legitimere, at vi pludselig nu, fordi det bliver lidt ubehageligt, trækker os ud.
Det ville være ikke at leve op til vores ansvar.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-06-03:
Det svar kan jo kun forstås sådan, at fru Pia Christmas-Møller vil acceptere hvad som helst.
Hun vil brokke sig lidt og sige, at det er for galt, men vil ikke tage nogen konsekvenser af det.
Det, som er problemet med den danske regerings Irakpolitik, og som også en større del af befolkningen er begyndt at gennemskue, er, at den der helt, helt ukritiske støtte, som det jo i realiteten er, i længden er uholdbar.
Så siger fru Pia Christmas-Møller, at den nye irakiske regering skal have fuld suverænitet.
Jeg vil godt spørge, om det også vil være en betingelse for Det Konservative Folkeparti, at denne nye regering skal have suverænitet i forhold til militæret.
Skal den have ret til at kunne sige til det amerikanske militær, at det skal trække sig ud af Irak?
Vil der også være fuld suverænitet i forhold til olieindtægterne?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Altså suverænitet er suverænitet.
Må jeg ikke spørge hr. Holger K. Nielsen: Hvem er det, SF tror man straffer, hvis vi trækker os ud nu?
Tror man virkelig, at vi straffer amerikanerne, Bushadministrationen eller lignende?
Set med mine øjne er det den irakiske befolkning og de mennesker, der
dernede forsøger at bringe orden i eget land, vi straffer, hvis vi trækker os ud nu.
Det er derfor, jeg slet ikke forstår tænkningen bag hr. Holger K. Nielsens spørgsmål og
slet ikke anklagen om, at jeg vil finde mig i hvad som helst.
Nej, jeg vil ikke finde mig i hvad som helst.
De skal retsforfølges.
Det skal de.
Det er totalt uacceptabelt, og Bush skal stå i spidsen for at signalere, at det vil vi ikke under nogen omstændigheder finde os i.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Får jeg så otte bemærkninger eller hvad?
Så kunne vi jo køre en sjov debat med hr. Holger K. Nielsen.
Hr. Holger K. Nielsen har jo for ikke så længe siden, så vi i fjernsynet, været i debat med De Radikales leder, fru Marianne Jelved, og den politiske ordfører for Socialdemokraterne, hr. Frank Jensen, hvor hr. Holger K. Nielsen selv udtalte, at han jo skulle være den økonomisk ansvarlige i det løb.
Jeg tror, han brugte ordene, at han syntes, det var lidt grotesk, at det var ham, der skulle være den ansvarlige, og at S og R brugte pengene to gange.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke uddybe sit synspunkt lidt over for den undrende danske befolkning?
Kristian Jensen (V), 2004-06-03:
Det lød jo meget positivt, da hr. Holger K. Nielsen stod for et øjeblik siden og sagde, at det godt kunne være, at SF ville have, at skatten steg en lille smule.
Hvis man tager de tal, der står i SF's eget forslag for, hvor store skattestigninger man har foreslået frem til år 2010, og lægger dem sammen, så er det skattestigninger for den danske befolkning på 115 mia. kr. Vil hr. Holger K. Nielsen bekræfte det?
Man må jo sige, at Venstres indflydelse breder sig i dag.
Tidligere fik vi at vide, at nu havde vi jo overtaget magten over, hvad der skulle skrives i dagbladet Børsen, og nu får vi at vide, at det, der står i SF's oplæg, er Venstreretorik.
Når jeg citerer det, der står i SF's oplæg, hvor SF selv har sammenregnet, at de ekstra skattestigninger, SF regner med at gennemføre frem til år 2010, giver 115 mia. kr., som danskerne skal betale, som den danske stat skal kræve ind fra de danske skatteborgere, fra de danske skatteydere, så får jeg at vide, at det er Venstreretorik.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke bekræfte, at det, der står i oplægget, er SF's politik, at de tal, der er trykt i SF's eget oplæg, er det, som SF står inde for, og at hvis man regner de tal sammen år for år for år - jeg vil gerne rose SF for, at det er stillet meget nydeligt op - så bliver det, SF regner med at hente mere ind end ifølge den nuværende regerings kurs, 115 mia. kr?
Det er da ikke Venstreretorik.
Det er SF's egen publikation.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke bare bekræfte, at det er det, SF selv har trykt?
Holger K. Nielsen (SF), 2004-06-03:
Det, som jeg ligesom antydede, var den der bogholdermåde at tale på, som hr. Kristian Jensen bruger.
Han sagde 115 mia. kr. hos danske skatteydere.
Jamen der bliver tale om skattelettelser for de fleste danske lønmodtagere.
Ja, der bliver tale om en skærpet erhvervsbeskatning, det er da fuldstændig rigtigt, vi lukker en masse skattehuller, men der er tale om, at vi laver en omfordeling inden for skattesystemet, hvor visse højtlønnede får en mindre skattestigning, og hvor de fleste almindelige lønmodtagere får skattelettelser.
Men der bliver en radikal omfordeling inden for hele skattesystemet.
Så siger vi, at så når vi frem til et skatteniveau som i 2001.
Helt ærligt: Var det da så frygteligt?
Altså var det som i stenalderen i 2001?
Var det sådan, at vi var på vej i afgrunden i 2001?
Det var det jo ikke.
Det ved hr. Kristian Jensen jo også udmærket.
Den der skræmmekampagne hopper folk jo ikke på, folk er klogere end som så.
De kan godt gennemskue hr. Kristian Jensens prokuratorargumenter.
Det er jo ikke så svært.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-06-03:
Jeg synes nu godt nok, at SF skylder de danske skatteborgere at få at vide lige præcis, hvor meget mere de så skal betale i skat, hvis man skal følge SF's program.
Det var blot en kommentar.
Jeg kan konstatere, at hr. Holger K. Nielsen er meget, meget interesseret i den danske folkeskole og i, at vi skal gøre den danske folkeskole væsentlig bedre.
Nu er det sådan, at vi har verdens dyreste folkeskole.
Vi bruger 30 mia. kr. om året.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-06-03:
Det synes jeg man kan diskutere.
Hvis Venstre er villig til at diskutere det, så lad os da gøre det.
Det, som jeg måske synes at fru Gitte Lillelund Bech skulle gøre, er at tage ud i verden, tage uden for de her tykke mure og f.eks. se på folkeskolerne i København, se på, hvor nedslidte de er, se på det dårlige arbejdsmiljø, som
lærerne har.
Jeg mødte en fagforeningsmand her i efteråret, som også er kommunalpolitiker.
Han sagde, at hvis børnene havde arbejdsmiljø som hans medlemmer, så ville de strejke ... at hvis hans medlemmer havde et arbejdsmiljø som børnene, ville de strejke med det samme.
Ja, det er sent på aftenen.
Der synes jeg, at Venstre skulle se på, om man vil fortsætte den her politik, hvor man udsulter kommunerne, og se på, at kommunerne nedprioriterer folkeskolen, sådan som de i virkeligheden gør.
Det er jeg villig til at diskutere med Venstre.
Det afgørende for os er, at man få en positiv udvikling i folkeskolen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-06-03:
Jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg vil gerne vide, præcis hvor mange penge SF vil fylde i den danske folkeskole for at gøre den bedre, når hr. Holger K. Nielsen står på Folketingets talerstol, slår ud med armene og siger, at de vil gøre det rigtig godt, at de vil gøre det bedre for den danske folkeskole.
Nu forstod jeg, at undervisningsmiljøet også lige kom på banen.
Der var godt nok en fortalelse om, at det var børnene, der ville strejke, men det var så ikke tilfældet alligevel, forstod jeg.
Jeg vil gerne have tal på.
Jeg vil gerne vide, hvad det er, vi taler om.
Taler vi om, at vi skal bruge 35 mia. kr. på den danske folkeskole?
Taler vi om, at vi skal bruge 40 mia. kr. på den danske folkeskole?
Vi har verdens dyreste folkeskole.
Kan vi få et tal på, hvad SF vil putte oven i de 30 mia. kr.?
Holger K. Nielsen (SF), 2004-06-03:
Jeg vil godt lige vende tilbage til Irakkrigen.
Jeg har forstået, at den konservative ordfører ligesom så mange af os andre følte væmmelse, da vi så de torturscener, hvor amerikanerne opførte sig som Saddam Husseins værste bødler.
Det Konservative Folkeparti
stadig væk den amerikanske krig i Irak
Der vil jeg godt spørge, om der er nogen grænser for, hvor grove overgreb på befolkningen i Irak fra amerikansk side man kan se, hvor absurde ting man kan se, før Det Konservative Folkeparti kunne overveje at stoppe støtten til den her krig.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg kan jo forstå, at SF meget gerne vil i regering med De Radikale og Socialdemokraterne.
Vil hr. Holger K. Nielsen for at støtte sådan en regering lægge sig fast på, at skatterne og skatteniveauet som minimum skal rulles tilbage til 2001-niveauet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Vi har hørt fra en del eksperter, at der ikke var behov for noget initiativ under hensyn til beskæftigelsesudviklingen i 2003, hvor opsvinget ville komme af sig selv.
Nu har vi set, at der i den grad er brug for forårspakken.
Vi vil nemlig ikke finde os i, at beskæftigelsesudviklingen går i den gale retning, og vi har set, hvordan beskæftigelsen har stabiliseret sig.
Vi havde en fremgang i sidste kvartal af 2003.
Lige i øjeblikket stabiliserer beskæftigelsen sig.
Men hvordan var det lige, Socialdemokraterne så på en tilsvarende situation, f.eks. i første kvartal af 2001?
Da havde man en beskæftigelse på 2.721.000.
Nej, overhovedet ikke.
I 1998, hvor man havde en meget større ledighed, end man har i dag, gjorde man det modsatte, da bremsede man økonomien op.
Altså Socialdemokratiets bekymring for beskæftigelsen og for ledigheden synes jeg nok har nogle lidt voldsomme overtoner i dag og lyder temmelig skingert.
Man vil gerne tale en negativ udvikling i gang, men det skal man ikke få held til.
Jeg kan simpelt hen ikke acceptere, at hr. Frank Jensen siger, at vi gik i krig uden for international ret.
Når jeg specifikt nævner, at vi faktisk af hensyn til opbygningen af den internationale retsorden valgte at gå med i aktionen vendt mod Saddam Hussein, så skyldes det jo netop, at man i mere end 12 år havde advaret Saddam Hussein om, at det ville få alvorlige konsekvenser, hvis han ikke samarbejdede med våbeninspektørerne, og ingen har endnu beskyldt Saddam Hussein for aktivt og konstruktivt at samarbejde med våbeninspektørerne.
Det var baggrunden for, at man satte magt bag ordene.
Hvis ikke man havde gjort det, havde man set med vore øjne været med til at underløbe det spinkle forsøg, der har været gjort siden anden verdenskrig, på at opbygge en international retsorden via FN.
Der er ingen, heller ikke vismændene, der har sat spørgsmålstegn ved holdbarheden af regeringens økonomiske politik, dersom de forudsætninger, som vi bygger på, holder.
De diskuterer, om de forudsætninger, vi har lagt ind, holder.
Men indtil videre har regeringen jo rent faktisk bevist, at den er i stand til at styre de offentlige udgifter.
Jeg kan godt forstå overraskelsen hos det unge socialdemokratiske folketingsmedlem.
Det er en ny ting, og den må man forholde sig til.
Vismændene har jo heller ikke været vant til det i de foregående 10 år.
Margrethe Vestager (RV), 2004-06-03:
Der er bare det ved det, at 2010 er sådan set fremtiden lige henne om hjørnet.
Det er en fremtid, som jeg tror desværre vil indfinde sig, før vi aner det.
Derfor vil jeg bede fru Pia Christmas-Møller om at være lidt mere præcis i forhold til, hvordan de strenge skal slås an.
Hvordan skal de unge hurtigere igennem uddannelsessystemet?
Hvordan skal man tilskynde folk til at blive på arbejdsmarkedet frem for at trække sig tilbage?
Vi er fuldstændig enige om strengene.
Men Det Konservative Folkeparti må vel anvise, hvordan de skal slås an.
Hvordan skal man give den her motivation?
Det har vi nemlig ikke hørt noget om endnu.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Sådan kan jeg forstå at det forholder sig med Det Radikale Venstre her i dag, og det er så også i orden.
Jeg har peget på en lang række områder, hvor regeringen arbejder med konkrete udspil.
Nu er dette en afslutningsdebat.
Man bliver nødt til at have en lille smule tålmodighed.
Der vil komme et lovkatalog i forbindelse med åbningsdebatten.
Det er sådan, vi arbejder her i Folketingssalen.
Vi har altså peget på en lang række strenge, som der skal spilles på.
Problemet er bare lidt, at man har valgt nogle gale partnere, nemlig Socialdemokraterne, i forbindelse med samarbejdet om denne sag, for Socialdemokratiet tager jo ikke længere 2010-målsætningen alvorligt, og det er lidt ærgerligt, at jeg overhovedet ikke har hørt den radikale stemme i relation til den socialdemokratiske ordførers svigt på dette område.
Der var ingen negative kommentarer.
Hvordan har Det Radikale Venstre tænkt sig at holde Socialdemokraterne fast på 2010-målsætningerne?
Jeg går ud fra, at det ikke bare er her i opposition, man tager disse målsætninger alvorligt, men at man også vil gøre det den dag, man måtte få mandat til at danne regering sammen med Socialdemokraterne.
Det håber jeg vi kan få at vide, når den radikale ordfører kommer til.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Jeg anerkender Det Konservative Folkepartis store indflydelse
på udspillet til den kommunale struktur.
Fru Pia Christmas-Møller nævnte i ordførerindlægget det her med et skib på sikker kurs.
Amterne bliver nedlagt, kommunerne bliver større for at give valgfrihed
, men hvis nu den valgfrihed betyder, at skoler bliver nedlagt, så valgfriheden ligger 50 km væk fra det sted, hvor børnene bor, er det så ikke uheldigt?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Jeg vil gerne sige, at det overordnede mål med en kommunalreform er for Det Konservative Folkeparti helt entydigt at forbedre servicen for borgerne.
Det handler ikke specielt om at sikre frit valg på skoleområdet eller lignende.
Det handler om at forbedre kvaliteten, den faglige standard og borgernes muligheder for at vælge den bedste og den højeste standard.
Det er helt afgørende, men ikke mindst hensynet til løsningen af sygehusopgaven, både her og nu og også på bare mellemlang sigt, gør, at vi er nødt til at gennemføre en strukturreform efter de sigtelinjer, som ganske rigtigt i første omgang blev udarbejdet af ikke mindst Det Konservative Folkeparti.
Jeg frygter ikke, at der hverken som en direkte eller skjult dagsorden ligger en opgave bestående i bare at lukke mindre skoler.
Det er ikke et specielt ærinde med reformen; reformen skal sikre, at vores ressourcer bliver udnyttet effektivt, og at borgerne får den bedste kvalitet, uanset om
det er i store eller små enheder.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Der er jo altså lagt op til større enheder, og jeg må så konstatere, at for at få den bedre service skal man længere væk.
Jeg gik faktisk i min naivitet og troede, at De Konservative også satte pris på nærhedsprincippet, hvad enten det er i EU, eller det er i kommunerne.
Hvor bliver det af?
Nicolai Wammen (S), 2004-06-03:
Nu er et af de helt afgørende problemer, som vismændene peger på, at regeringen ikke har været i stand til at skabe job, men har tabt job, og at man ikke har set nogen initiativer fra denne her regering, der overbeviser vismændene om, at den kan levere de her over 50.000 job, som er nødvendige.
Vismændene kender udmærket fru Pia Christmas-Møllers, statsministerens og finansministerens mange løfter om, hvad de kunne tænke sig at gøre, og hvor dejligt det hele kan gå, men vismændene har sat sig ned og koldt og nøgternt vurderet den politik, der bliver ført i øjeblikket.
Det er ikke nogen gammel rapport, den er fra den 27. maj 2004, en uges tid gammel.
Vismændene kender alle fru Pia Christmas-Møllers argumenter, men kommer til den konklusion, at regeringens økonomiske politik ikke er holdbar.
Det må da gøre indtryk på den konservative ordfører.
Det kan man altså ikke bare snakke sig fra.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Jeg kan ikke nikke genkendende til, at bedre service nødvendigvis forudsætter, at man også skal bevæge sig længere væk, som det blev formuleret.
Det mener jeg ikke er en nødvendig logik.
Der er heller ikke tale om, at man bare skal lukke f.eks. mindre sygehuse.
Det, det handler om, er, at man laver en fornuftig og hensigtsmæssig fordeling af arbejdsopgaverne, fordeling af specialerne, og at man sikrer, at borgerne har mulighed for så at sige at stemme med fødderne, bevæge sig derhen, hvor de mener, at de får den konkrete opgave løst bedst muligt.
Kommunalreformen indebærer ikke i sig selv nødvendigvis f.eks. nedlæggelse af skoler.
Nedlæggelse af skoler er i realiteten uafhængigt af en kommunalreform.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Den konservative ordfører var inde på Irakkrigen, og jeg synes, det var godt, at den konservative ordfører ikke bare forbigik det tema i tavshed.
Jeg lagde også mærke til, at fru Pia Christmas-Møller omtalte, at beslutningen om at gå i krig uden for international ret, altså uden om FN's Sikkerhedsråd, var et moralsk anliggende.
Der er både i USA og i Storbritannien gennemført store undersøgelser af grundlaget for krigen og dens konsekvenser.
Det er jo underligt, og mange mennesker kan ikke forstå det, at Danmark som et af de ældste demokratier i verden, noget, vi jo skal fejre her på lørdag, grundlovsdag, som et af de eneste lande, der var med i krigen, ikke foretager den samme selvransagelse, der skal bruges til at se fremad og undgå, at vi bringer os i den situation igen, at vi både går i krig uden for international ret og gør det med et spinkelt flertal i Folketinget.
Jeg vil gerne høre den konservative ordfører, om ikke man i det her spørgsmål fra regeringens side kunne bidrage til den endelige forsoning i dansk indenrigspolitik.
Jeg forstår simpelt hen ikke den modvilje, som fru Pia
Christmas-Møller her giver udtryk for.
Hvordan kan det være, at USA kan gennemføre en undersøgelse, hvordan kan det være, at Storbritannien kan, hvordan kan det være, at Danmark som et af verdens ældste demokratier ikke kan?
Vi havde en meget oprivende debat i det her Folketing, og det var med et meget snævert flertal, vi valgte at gå i krig, uden at det var sanktioneret af FN's Sikkerhedsråd.
Det kan da ikke benægtes, at FN's Sikkerhedsråd ikke vedtog, at vi skulle gå i krig, selv om Hans Blix, altså chefen for våbeninspektørerne, indstillede, at man gav mere tid.
Det var jo indstillingen fra våbeninspektøren, da man besluttede at gå i krig.
Hvorfor?
Hvad er det, De Konservative er så bange for, ved at vi også får en dansk rapport om grundlaget og forudsætningerne for krigen og dens konsekvenser?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Det retlige grundlag er at finde i resolution 1441, og det ved hr. Frank Jensen godt.
Når vi fra konservativ side afviser at deltage i arbejdet på at få en undersøgelse, så hænger det sammen med, vi simpelt hen ikke mener, at der er et behov.
Vi føler ikke, at der er noget, der er skjult, at der er noget at undersøge for Danmarks vedkommende, simpelt hen fordi regeringen åbent har lagt motiver og informationer frem.
Regeringens overvejelser byggede på åbne kilder.
Det er blevet dokumenteret, materialet er blevet lagt frem.
Vi havde den meget uskønne proces, hvor man fik manipuleret fortrolige oplysninger frem i medierne, og så valgte efterretningstjenesten at lægge oplysningerne frem.
Vi har set dem.
Der er ikke nogen som helst uoverensstemmelse mellem det, regeringen har sagt udadtil, og det, vi indadtil har kunnet konstatere.
Så der er set med vores øjne virkelig ikke noget behov for en sådan undersøgelse; der er ikke noget at forske i for Danmarks vedkommende.
Anders Samuelsen (RV), 2004-06-03:
Jeg har haft stor fornøjelse af De Konservative ved flere lejligheder, og der er også sådan markante konservative mærkesager, hvor Det Radikale Venstre har forsøgt at skubbe til De Konservative, sådan at de fik held med at få opfyldt deres valgløfter.
Lad mig først nævne registreringsafgiften på biler.
Det var en stor mærkesag.
Partileder Bendt Bendtsen blev filmet foran diverse biler, nu skulle afgiften sættes ned.
Jeg vil gerne spørge, hvordan det går med den mærkesag.
Hvordan går det med at få afskaffet de danske forbehold, så vi kan blive fuldgyldige medlemmer af det europæiske samarbejde?
Det tredje var at få gjort noget markant ved skatten.
Der har vi jo fra Det Radikale Venstre lagt et forslag frem om en maksimumskat på ca. 42 pct., og det har De Konservative stemt imod.
Så har vi fået lidt småjusteringer, sådan lidt fedteri ud over alle.
Som det sidste: Hvordan går det med at få afskaffet efterlønnen?