runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Selv om klokken er mange, har jeg simpelt hen tænkt mig at tage det hele med selvfølgelig.
Det er min første
forespørgselsdebat
, jeg vil ikke gå glip af noget.
Derfor vil jeg også gerne takke for debatten.
Jeg synes også, vi har været fremadrettede og åbne for, at vi vil noget hver især på det her område.
Men nu er jeg faktisk blevet helt forvirret, for jeg synes, det er et kæmpe paradoks, at mens vi ønsker at diskutere netop folkeskolens fremtid, et samarbejde om folkeskolen, folkeskolens indhold, fordi vi finder det vigtigt - ja, jeg mener, jeg har været villig til at være åben og sige, o.k., der har været et forligsbrud, men lad os for folkeskolens skyld komme videre - så sidder regeringen altså nu og forhandler med KL om folkeskolen på baggrund af ministerens »10 skridt mod en bedre folkeskole«, og vi har slet ikke fået et ord indført. Jeg ved godt, at der er forligsbrud osv., det er jeg helt med på, men så må jeg jo spørge: Hvad vil ministeren så med folkeskolen i Folketinget?
Ja, det var det, der var min begrundelse for netop denne her debat, og jeg må bare erkende, at jeg ikke har fået svar på det.
Jeg kan i hvert fald ikke forstå, hvad det så er, der bliver sagt.
For hvilke former for samarbejde skal der være?
Og hvad forstår
ministeren egentlig med samarbejde?
Det er ikke sikkert, vi forstår det samme, eller også taler vi i hvert fald meget forskelligt.
Man må også spørge sig selv, om det fremover skal være Finansudvalget, der blåstempler regeringens skolepolitik.
Man kunne så roligt sige, at så er det altså ikke eleven, der er i centrum, det er økonomien.
Men vel, jeg ved jo godt, at der selvfølgelig er sammenhæng mellem økonomi og indhold og den slags ting.
Så det er jo, som det skal være.
Vi har jo alle sammen signaleret, at vi har et fælles ansvar, at vi er villige til at påtage os det ansvar, at det er nødvendigt med et bredt samarbejde.
Men jeg må bare erkende nu til slut i debatten: Jeg har ikke fået den afklaring, jeg faktisk ønskede.
Jeg troede, jeg ville få den.
Jeg mener ikke, at ministeren har givet den afklaring på baggrund også af de oplysninger, der er kommet nu om de forhandlinger, der er i gang på det her område.
Det beklager jeg dybt, fordi der faktisk har været villighed fra alle partier til at komme videre.
Vi taler om et samarbejde, et bredt samarbejde.
Vi taler ikke om en ny forligskreds, en ny alt muligt, vi taler bare om: Lad os nu komme videre for folkeskolens skyld.
Men det er vi altså ikke kommet.
Det er bare en konstatering, og klokken er nu snart et kvarter i tolv, så jeg vil sige tak for i aften.
Margrete Auken (SF), 2002-05-23:
Det er jo en dag, hvor man havde lyst til kun at sende blomster til trafikministeren, og jeg har også svært ved at være andet end meget glad for, at vi står med en masse penge nu, som ikke skal bruges forkert.
Men jeg må sige, at den situation, vi bliver bragt i med det her forslag, er alligevel meget, meget alvorlig, fordi vi ikke længere har en kvalificeret transportforskning.
Det, vi lukker nu, er de tiltag, der var ved komme i gang, og de penge, der bliver tilovers, bliver brugt til, ja, direktørlønninger, havde jeg nær sagt, ikke ret meget andet.
Der er ikke den viden, vi trods alt - også i Trafikministeriet forstår jeg - har brug for, for at man kan foretage så store investeringer på et ordentligt og kvalificeret grundlag.
Jeg synes, vi står i en elendig situation.
Derudover synes jeg også, at det er dumt at nedlægge Jernbanerådet.
Der har jeg sådan en fornemmelse af, at det sker på grund af regeringens hang til centralisering og kontrol.
Alle de steder, hvor tingene går frit og livligt for sig, lukker man, for det kan jo undergrave styringen af sagerne.
Så det er bare ærgerligt, at man lukker Jernbanerådet, det giver ikke penge.
Men det er katastrofalt, at Transportrådet bliver nedlagt nu - det er katastrofalt, og det, vi får i stedet for, er ingenting bevendt, og det ved alle.
Det fremgik også tydeligt af den høring, vi havde herinde, at det er sådan, og alt, hvad der er kommet til os, har vist os det.
Jeg vil nok sige, at det er et af de steder, hvor regeringens angst for eksperter kan blive rigtig, rigtig dyr for vores samfund, for så udleverer vi igen trafikbeslutninger til, hvem der nu er valgt hvorhenne, og hvem der måtte synes hvad i hvilken situation, og hvad de i øvrigt skal have betalt for at stemme for noget helt andet.
Altså alle de tumpeaftaler, som er blevet indgået i tidens løb, fordi man har kunnet komme uden om det kvalificerede grundlag, og det er præcis det, der fortsætter nu, og det er dybt beklageligt.
Derudover er det højst forbløffende, at en liberal regering kvæler de snakkesteder, der er, hvor man altså ikke har styr på det.
Det, man ikke har kunnet lide ved Jernbanerådet, var, at der blev der snakket uden om ministeren, og det har jo altid været fælt for ministre.
Men at det skulle være Venstre, der stoppede det, synes jeg er forbløffende, eller rettere: Jeg er ikke så forbløffet, som jeg burde være.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2002-05-23:
Til de medlemmer, som fortsat taler om tyndt befolkede områder, vil jeg godt lige læse op, hvad det helt konkret er
for nogle ruter, vi taler om, og de ligger aldeles ikke i tyndt befolkede områder: Det er Aalborg-Holstebro, det er Esbjerg-Århus, det er fra Vejle til Ringkøbing, det er fra Vejle til Hanstholm, det er fra Randers til Herning, det er fra Horsens til Skive, det er fra Frederikshavn til Silkeborg, det er fra Viborg til Nørre Snede, og det er fra Skjern til Vejle. Det er ikke ude i de tyndt befolkede områder, men det er mellem nogle større byer, der er lavet disse fjernbusruter i X-bussystemet.
Og det er dem, man siger giver overskud og er velfungerende, og når de er det, er det helt klart, at så er det også et marked, som de private vil gå ind på.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-23:
Jeg forstår godt, at vi står dér, hvor vi står, når man vurderer tingene på den måde, som Venstres ordfører gjorde det: at det, der foregår omkring X-busserne, overhovedet ikke har nogen betydning.
X-busserne er et system, der er blevet bygget op, som giver nogle hurtige muligheder, og systemet er knyttet sammen gennem flere end to amter, men det har ikke nogen betydning.
Man kunne bruge udtrykket, at mange bække små gør en stor å, og det er det, der har gjort, at trafikken i netop disse områder er blevet styrket.
Det er det, man nu vil undergrave, fordi man ikke sætter noget andet i stedet.
Man tror, at man sætter noget andet i stedet, men det har vi overhovedet ingen garanti for.
Peder Sass (S), 2002-05-23:
Jeg har tidligere spurgt, om der fra flertallets side kunne gives nogen som helst garanti for, at der vil være private, der vil byde på ruterne i de tyndt befolkede områder i Jylland, men der har ikke været nogen, der har kunnet give noget svar på, om de vil det.
Gør det overhovedet ikke noget indtryk på flertallet, på Venstre, at danske busvognmænd, det er et liberalt erhverv, i samarbejde med X-busserne kommer med et forslag, som opererer med, at her kan vi mødes, her kan vi lave noget i fællesskab?
Gør det ikke indtryk, at liberale erhverv går sammen med et halvoffentligt selskab og vil lave noget i fællesskab?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2002-05-23:
Der, hvor hr. Ole Vagn Christensen kommer med eksempler fra, kan der køres af X-bus, for det er inden for samme amt, så der er overhovedet ingen ændring på det punkt. Så spørger hr. Morten Homann, om der er nogle ruter, der må lukke.
Det tror jeg ikke på, der er.
Det, der vil ske, er, at X-bussystemet ikke kan køre de pågældende ruter fremover, og det er syv ruter, det handler om.
Men når de er velfungerende og giver overskud, så vil de private vognmænd selvfølgelig øjeblikkelig ind på markedet på disse ruter.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-23:
Jeg kan godt forstå, at man nu ligesom prøver at give det indtryk af, at det er noget andet.
Jeg nævnte en servicering
med X-busser i et bestemt område
, men serviceringen hænger jo sammen, det er jo noget, der foregår videre, og det er det samlede X-bussystem, vi frygter, at man vil tage fra os. Det frygter vi vil være med til at gøre, at der ikke bliver de muligheder for, at man kan udnytte de faciliteter, der er i naboamterne og inden for området.
Hvis ikke der er den fornødne opbakning og støtte dertil, så burde Venstre da forstå, at så er der heller ikke noget, der eksisterer.
F.eks. er der en lille by uden for Thisted, der hedder Sennels, og hvis man er i den situation, at man kommer til jernbanestationen lørdag eftermiddag, ja, så kan man komme af sted mandag morgen.
Det er den slags ting, vi vil komme til at opleve, der vil foregå på det her område, hvis ikke nogen tager hånd om det.
Morten Homann (SF), 2002-05-23:
Så lykkedes det mig igen at blive lidt forvirret over Venstres ordfører.
Betyder det ikke også, at når de ruter må lukke, så er der nogle mennesker, som kommer til at miste deres busbetjening?
Det kan godt være, at der på sigt vil være nogle af ruterne, der genopstår, men betyder det ikke, at der vil være nogle mennesker, der vil miste deres busbetjening?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2002-05-23:
Så for at gøre det helt klart: Der er ikke nogen, der bliver forringet af det her.
Der, hvor X-bus i dag kører, vil private selvfølgelig i fremtiden - netop fordi det er et velfungerende system, og det giver overskud osv.- ind på markedet og tage det.
Helt konkret handler det om syv ruter.
Det er syv ruter i hele Danmark, mere er det ikke.
Kaj Ikast (KF), 2002-05-23:
Jamen så kan jeg godt forstå, at hr. Ole Vagn Christensen er imod, for det er jo slet ikke det, lovforslaget omhandler.
Med hensyn til den rute, hr. Ole Vagn Christensen nævner,
så er det et-amts-kørsel, til dels to-amts-kørsel.
Det eneste, der fremtidig skal i udbud, er tre-amts-kørsel.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-23:
Det er også en kort bemærkning til Venstres ordfører.
De generelle tal dér kan jo ikke bruges til noget, når man står ude i virkeligheden.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at de almindelige ruter fra Thisted til Skive tager 2 timer, det andet tager 1 time.
Jeg synes, det forklarer lidt om, hvad det er, man er på vej til at lave.
Morten Homann (SF), 2002-05-23:
Så jeg er glad for, at Venstres ordfører var heroppe og bekræfte, at det er sådan, tingene hænger sammen.
Så vil jeg alligevel godt sige, at jeg synes, det er lidt arrogant at sige, at det her kun går ud over 20 pct. af X-bussernes passagerer.
Hvad hvis jeg sagde, at vi havde et eller andet forslag, der kun går ud over 20 pct.
af Danmarks eller Jyllands befolkning?
Det drejer sig om 300.000 mennesker, som mister deres transportmulighed.
Det her går ud over 300.000 mennesker om året.
Jeg synes, det er lidt arrogant at sige, at det drejer sig kun om 20 pct., det kan vi godt se stort på.
Gudrun Laub (V), 2002-05-23:
Der vil fortsat blive forsket, og vi er uenige om synspunkterne.
Sådan er det jo i et demokrati, at når vi er uenige, jamen så må vi stemme om det.
Det skal vi ikke blande os i.
Margrete Auken (SF), 2002-05-23:
At der fortsat vil blive forsket er altså en sandhed med meget store modifikationer.
De penge, der sættes af til dansk transportforskning, hvad Venstre og De Konservative jo ved, er penge om ikke ligefrem smidt ud i den blå luft så i hvert fald omtrent.
De prøver, vi havde på det den dag, hvor vi snakkede transportforskning herinde ved høringen, hvor Dansk Transportforskning skulle præsentere f.eks. deres færdselssikkerhedsforskning, var nogenlunde på samme niveau, som hvis man spørger yngstemanden i et amt: Hvad er det nu, man skal huske at tage hensyn til, når man skal tage færdselssikkerheden ind i sin planlægning?
Det var nogenlunde den afkrydsningsliste, som blev præsenteret af chefen for den forskning, der skal laves der.
Så jeg er da meget skeptisk.
Der sidder stadig væk ovre i Dansk Transportforskning gode forskere, det ved jeg, og det vil jeg ikke tage fra dem, men vi har begrænset det enormt: miljø er væk, færdselssikkerhed er stærkt beskåret, og den overordnede sammenhængende planlægning er også dybt begrænset.
Den forskning, der var i gang på universiteterne, er også ødelagt.
Så det er virkelig meget, meget forringet, og det vidste Venstre og De Konservative godt.
Peder Sass (S), 2002-05-23:
Som sagt ved tidligere behandlinger af dette lovforslag ville vi i Socialdemokratiet godt have stemt for trafikministerens oprindelige lovforslag, men trafikministeren fortrød og fik gennemtrumfet et ændringsforslag, der forbyder offentlig virksomhed at kunne byde på fjernbusruter.
Vi har det nuværende X-bussystem, et velfungerende,
særdeles tilfredsstillende kørselssystem for borgerne i Jylland, men man kan frygte, at hvis dette lovforslag gennemføres sådan, som det nu ligger ved vedtagelsen af anden behandling,
vil det betyde en forringelse af servicen over for borgerne i det jyske område.
Der er på det seneste sket det - og det er interessant, meget interessant - at Danske Busvognmænd og X-busser i fællesskab er nået frem til et forslag, som handler om, at man kan lave et system, som giver mulighed for fortsat at kunne køre med X-bussystemet i det jyske. Man laver en grænse, der går lodret ned igennem Danmark, og så er det forbeholdt det frie initiativ til at kunne byde på ruter, som kan servicere på tværs af Danmark.
Det er et forslag, som vi så har stillet som ændringsforslag i takt med den model, der ligger, som er lavet mellem Danske Busvognmænd og X-busser.
Når nu man har hørt fra tidligere udtalelser i medierne og her senest i går og i dag, at man måske godt har kunnet finde ud af at ændre på andre fejlvurderinger, så kan jeg ikke forstå, at trafikministeren ikke også her kunne sige, at det måske var en fejl, at man ikke gav mulighed for, at X-busser kunne fortsætte med det velfungerende system, som man har ovre i det jyske.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-23:
Som det blev sagt fra den socialdemokratiske ordfører, er det lidt uforståeligt for os, som kommer fra de tyndt befolkede områder, at vi her nu må konstatere, at man vil nedlægge et velfungerende system med X-busser og dermed forringe forholdene i området.
Jeg må derfor på det kraftigste anmode om, at de repræsentanter, som står heroppe og i tide og utide taler om, at vi vil skabe et ligeligt Danmark, tager op til overvejelse - når danske busvognmænd og amtsrådenes repræsentant i X-bus faktisk anbefaler, at man lader disse X-busser være - at tænke sig om, når der skal stemmes om det her.
Flemming Hansen (KF), 2002-05-23:
Jeg skal ikke gentage den meget omfattende debat, vi havde under andenbehandlingen, ja for så vidt også under førstebehandlingen, og jeg vil meget gerne henvise til det svar på et spørgsmål til sagen, jeg underskrev her til morgen.
Det er spørgsmål 30.
Det giver en uddybende forklaring på det, hr. Peder Sass og hr. Ole Vagn Christensen spørger om og henviser til.
Jeg vil blot sige til hr. Ole Vagn Christensen: Hvis det system er så velfungerende, som hr. Ole Vagn Christensen taler om, så skal der nok være nogle fra den private sektor, der ønsker at overtage det.
Så er der intet problem i det.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-23:
Jeg troede egentlig, at trafikministeren havde undersøgt helt nøje, hvad det her betyder.
Det tvivler jeg på, efter at jeg har hørt indlæggene.
Hvis man tager med toget fra Holstebro over Struer til Aalborg, så tager det 4½ time.
4½ time med tog fra Holstebro-Struer-Skive til Aalborg.
Så har man indsat X-bussen, der kører over tre amter, så kan man køre turen på to timer.
Hvad er det, trafikministeren vil?
Vil han have os til at køre med toget, så vi skal bruge 4 timer i stedet for 2?
Så siger trafikministeren: Hvis det er så velfungerende,
er der nok nogle, der vil overtage det.
Trafikministeren forstår jo ikke, at i den del af Danmark, der ligger vest for Vejle, bliver sådan noget aldrig velfungerende, for der er ikke så mange mennesker derovre, at de kan fylde togene og fylde busserne, og derfor er man nødt til at have de systemer.
Det forstår ministeren ikke, fordi ministeren i sit hoved er så konservativ.
Morten Homann (SF), 2002-05-23:
Jeg synes da, det er tankevækkende, at man fra starten står med et lovforslag, som man kan lide eller lade være, men som med regeringens og trafikministerens egne ord skulle sikre, at folk fik flere valgmuligheder, og at der kom til at køre flere fjernbusruter i Danmark. Undervejs i forløbet ender man så med en løsning, som med stensikker garanti betyder, at der er nogle af de fjernbusruter, som faktisk fungerer til folks store tilfredshed i dag, som må lukke, sådan at resultatet ikke bliver flere fjernbusruter, men færre fjernbusruter.
Altså ikke flere valgmuligheder for borgerne, men færre valgmuligheder for borgerne.
Og det er den løsning, man vælger.
Når der så oven i købet ligger et kompromisforslag på bordet fra de parter, det drejer sig om, som løser en stor del af problemerne, ikke alle problemerne, men en stor del af dem, og som kan sikre, at borgerne får flere valgmuligheder, flere fjernbusruter, og man så alligevel ikke vil støtte det, så er jeg er nået dertil, hvor jeg må sige, at det må være ideologi, det her drejer sig om.
Det må da dreje sig om, at man vil lave liberalisering for liberaliseringens egen skyld, og ikke om at skaffe
borgerne valgmuligheder, for det, man gør med det her forslag, er, at man skaffer borgerne færre valgmuligheder, hvor vi gerne vil give dem flere.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-23:
Derfor har vi i Det Radikale Venstre hele tiden været lidt betænkelige ved at forhindre X-bus i at køre, som de kører i dag i det jyske. Men det, der egentlig får mig herop, er, at det ærgrer mig sådan, fordi selve lovforslaget er så fremragende, som det er, og ministeren kunne sikre sig et bredt flertal fra SF til Dansk Folkeparti og bevise, at regeringen virkelig ønsker at samarbejde bredt, så denne lov også er sikret i fremtiden.
At man så på grund af denne lille bitte detalje alligevel vælger at køre et lille flertal sammen med Dansk Folkeparti,
er mig simpelt hen uforståeligt, så meget desto mere, som der nu er indgået et kompromis mellem parterne i sagen, som alle er enige om.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad ministerens interesse så kan være i ikke at lave det brede forlig.
Peder Sass (S), 2002-05-23:
Der er ingen, der kan være i tvivl om, at her er der tale om en tvangsprivatisering.
Der er tale om et forbud imod, at velfungerende delvis offentligt støttede trafikselskaber kan være med til at byde på nogle ruter, som kan være med til at forøge serviceringen.
Det, det drejer sig om, er jo bl.a. at få flere borgere til at benytte tog, at benytte busser, og at færre kører i biler dér, hvor der er mulighed for bruge det andet system, der er velfungerende og attraktivt.
Det er et af målene med det lovforslag, og det var det, der lå i det oprindelige lovforslag, men nu har man indskrænket mulighederne for, hvem der kan udbyde på de her områder.
Det er med andre ord en indskrænkning af den service, vi kan give vores danske borgere, og det synes jeg ikke, trafikministeren burde holde fast ved, netop fordi der var mulighed for, at vi alle kunne have været med helt fra det yderste venstre og så til det yderste højre.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2002-05-23:
Det er ganske ukorrekt, at det her lovforslag medfører, at de tyndtbefolkede egne vil få en ringere busbetjening.
Jeg er helt overbevist om, at på sigt vil busbetjeningen med lovforslaget blive bedre overalt i Danmark.
Det, vi bare vil sikre nu, er at få skabt rene linjer for, at der, hvor de offentlige trafikselskaber har adgang til de offentlige kasser, kører de i deres eget amt og i naboamtet, og hvor det er over tre amter og mere, er det så private, der har det marked, således at der er skabt nogle helt rene linjer.
I dag er det således, at X-bussystemet har en tilladelse, en dispensation til at køre ud over tre amter, men optællinger viser, at 80 pct. af deres passagerer kommer fra eget amt og naboamtet, og kun 20 pct. af passagererne kommer fra tredje amt og ud over tredje amt.
Det er så lille et tal, at det på ingen måde vil forringe værdien ved fremtidig busdrift heller ikke i de tyndtbefolkede områder, at vi får gennemført det her lovforslag.
Så jeg må på det kraftigste tilbagevise bemærkningerne om, at det her er en forringelse.
modsat betyde en forbedring af den offentlige bustransport i Danmark.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-23:
Det er enestående, at man er i den situation, at man tror, at man både kan servicere de lidt længere strækninger inde i de tyndt befolkede områder, at man kan klare det, der ligger indenfor, og så alligevel sige, at det her kan nok klares som nogle gode forretninger.
Min opfattelse er, at sådan en tolkning og sådan en holdning i retning af at prøve på at lave en tvangsudlicitering har ikke noget som helst at gøre med, at man foretager en seriøs behandling af det her spørgsmål.
Derfor beder jeg om, at man overvejer, når man skal til at stemme, at det her jo i virkeligheden er en undergravelse af noget, og at man ikke kender til, hvad konsekvenserne af det vil være.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Miljøministeren er en glad mand og et meget sympatisk menneske.
Jeg har aldrig hørt miljøministeren fortælle andet end om, hvor glad han er, og hvor gode møder han har med amter, kommuner, mennesker og ja, folket i det hele taget.
Folk er glade, når de møder ministeren.
Jeg tror bare, det er vigtigt som minister at være opmærksom på, at det interessante ikke altid er, hvad der sker for øjnene af en, når man er minister, men det, der sker bag ryggen.
Heldigvis er ministeren jo en glad mand, selv om jeg måske nok som minister ville have været en lille smule bekymret over at gennemføre en lovgivning, som har en irreversibel konsekvens for det åbne land, som er inde og røre ved selve grundloven for forvaltningen af det åbne land, det danske landskab, fremtidige generationers landskab, med så snævert et ideologisk flertal, som man gør her.
Der bliver skrevet i høringssvaret: For så vidt angår lovforslagets bestemmelser om især aftægts- og medhjælperboliger, har landboforeningerne og Dansk Familielandbrug udtrykt en vis bekymring for erhvervets udviklingsmuligheder.
En spredning af boligbebyggelsen i det åbne land kan give anledning til konflikter mellem hensynet
til beboerne og landbrugsproduktionen.
Landbrugets organisationer anfører derfor, at det bør tilstræbes, at boliger i landzoner primært opføres i forbindelse med landsbyer.
Jeg er fuldstændig enig med landboforeningerne og Dansk Familielandbrug.
Jeg forstår ikke, at miljøministeren ikke også er enig med dem.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Jeg har jo fået lyst til at prøve at hjælpe fru Helle Sjelle, og derfor vil jeg stille et ledende spørgsmål: Tror fru Helle Sjelle ikke, at finansministeren og undervisningsministeren sidder og forhandler med KL om, hvad i givet fald 1 time mere i folkeskolen til dansk i 1. klasse koster, og at det er den type ting, der forhandles?
Jeg tror nemlig, at fru Helle Sjelle er enig med resten af partierne herinde i, at det er i Folketinget, lovgivningen foregår, og at regeringen ikke kan forpligte Folketinget i en forhandling med KL, medmindre regeringen ønsker at have en meget snæver forligskreds, og det er jo ikke det, regeringen giver udtryk for.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Fru Gitte Lillelund Bech fik ikke rigtig besvaret spørgsmålet om, hvordan man fra Venstres side betragter udviklingen af de sociale kompetencer.
Fru Gitte Lillelund Bech havde dem med som en lille parentes i sin tale, men hvilke forestillinger gør Venstres ordfører sig om at få udviklet den del af barnet, så man får et helt barn?
For det andet var der en total mangel på et ønske om at se på børnenes fysiske udvikling.
Før regeringen lod folkeskoleforliget bryde sammen, havde vi faktisk nogle samtaler om, hvordan man kunne udvikle børnenes fysiske habitus, eventuelt med flere gymnastik- og idrætstimer, og jeg vil godt høre, hvad Venstres ordfører siger til forslag af den karakter. Til sidst: Ministeren gjorde en forskel mellem fleksibilitet og holddannelser i sin tale. Jeg forstod, at fru Gitte Lillelund Bech gør sig lidt af de samme overvejelser, men var det bare en misforståelse fra min side, eller hvordan definerer Venstre fleksibilitet?