runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Jeg forstår simpelt hen ikke Dansk Folkeparti.
Denne ordning har ikke sin berettigelse, siger hr. Jørn Dohrmann, samtidig med han lige har nævnt, hvor mange der reelt har brug for hjælp.
Er det en ny taktik fra Dansk Folkeparti?
Jo flere der har brug for hjælp, jo færre penge skal de have.
Jo større problemet bliver, jo mere skærer vi ned, fordi det ikke har sin berettigelse.
Jeg kan godt forstå, hr. Jørn Dohrmann har mere end svært ved at forklare det her.
Det andet spørgsmål er: Hvis vi nu ændrer lidt på ordningen - det vil vi faktisk godt være med til at kigge på - så vi kan sørge for, at der bliver delt flere penge ud så hurtigt som muligt, så der ikke står en masse grimme penge i denne kasse, og de kommer ud til den lille mand med den lille boring, den enkelte mand med sin egen boring, der virkelig er kommet galt af sted, fordi naboen har sprøjtet engang for 40 år siden, vil Dansk Folkeparti så være med til at støtte, at vi opretholder Vandfonden?
Nu var hr. Jørn Dohrmann på banen med det samme argument, som hr. Vesselbo brugte tidligere, og må jeg ikke godt få en forklaring på, hvor mange penge sygehusene får ud af, at vi nedlægger Vandfonden, og hvor mange penge sygehusene får ud af, at vi nedlægger Den Grønne Fond?
Så vidt jeg ved, skal alle de penge, der kommer til sygehusene, tages fra ulandsbistanden, så jeg forstår det ikke helt.
Men måske er det mig, der ikke har lært nok om økonomi og matematik. Det andet, jeg gerne vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om, er, om Dansk Folkepartis ordfører vil stille sig positivt over for den debat, der har været her i Folketingssalen om eventuelt at dele lovforslaget.
Der er jo flere partier, der mener, at for at undgå lovsjusk bør vi behandle tingene hver for sig, så vi ikke slår noget sammen, der ikke har ret meget med hinanden at gøre, og vi håber da, at Dansk Folkeparti også vil se det som sin store opgave at stå vagt om, at der ikke sker lovsjusk i det danske Folketing.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-11:
Jeg synes, det bliver mere og mere spændende at følge Dansk Folkepartis argumentation.
Nu siger hr. Dohrmann, at Vandfonden har haft alt for mange penge.
Det er slet ikke lykkedes Vandfonden at bruge sine penge.
Og så siger hr. Dohrmann: Der er jo mange tusinde mennesker, som ikke har fået løst deres problem.
Der var kun 3.000, der havde fået løst deres problemer, og der var i tusindvis, der stod i kø.
Det er ganske vanskeligt.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Til hr. Keld Albrechtsen: Det var ikke, fordi argumenterne var sluppet op, men fordi jeg blev ved at høre spørgsmålet om, hvorfor forslaget er fremsat på denne måde, og hvorfor Venstre ikke vil være med til at dele det op.
Jeg mener, at jeg svarede ganske klart på det sidste, nemlig at Venstre ikke vil være med til at dele det op, og jeg mener også, at jeg allerede har svaret to-tre gange, at hvis der er nogle, der gerne vil have det delt op, kan de jo bare stille forslag om det i udvalget, og så kan vi drøfte det dér.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige: Det var ganske rigtigt et hypotetisk spørgsmål, at hr. Jørn Jespersen skulle stemme for noget, regeringen kommer med, det er meget hypotetisk.
Men igen vil jeg svare hr. Jørn Jespersen: Jamen stil dog et ændringsforslag.
Det er jo ikke mig, der skal lave SF's ændringsforslag, det må SF selv klare, selv om jeg ikke er rådgiver.
Til hr. Carsten Hansen: Jeg mener da ikke, at det er et spørgsmål om, at jeg ikke vil diskutere det her yderligere.
Jeg går jo herop på talerstolen og svarer på alle de spørgsmål, der bliver stillet, så jeg synes da, det er forkert at sige, at vi ikke ønsker at diskutere denne sag.
Det er ikke det, der er problemet.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Debatten her udvikler sig jo næsten sådan, at det ikke er til at finde ord.
Venstre vil ikke være med til at dele lovforslaget, og vi kan ikke få at vide hvorfor; det svæver i luften.
Men Venstre synes, vi skal diskutere det i udvalget.
Så vil jeg gerne stille ét konkret spørgsmål
: Hvis Socialdemokratiet eller andre partier i udvalget stiller forslag om at dele lovforslaget, hvordan vil Venstre så forholde sig til det?
Fakta er jo, at hvis Venstre har den samme holdning i udvalget, som de har i Folketingssalen, er De Konservative enige med Venstre, og det er Dansk Folkeparti også, og så er der heller ikke noget flertal dér.
Derfor er det fuldstændig vanvittigt at forsøge at skyde debatten over til udvalget, når det er her i salen, man tager stilling, og derfor vil jeg gerne bede Venstres ordfører om at forklare her og nu, hvorfor man ikke vil dele forslaget, og hvordan man vil forholde sig til det i udvalget.
Så kan man sige lidt hypotetisk, at i grunden er det mærkeligt, at vi lige nu bruger tid på at diskutere en masse forslag, der knytter sig til finansloven.
Vi kunne lige så godt bare samle det hele i én stor lov, for det er jo nøjagtig det samme, man gør nu.
Man kunne lave én stor finanslov og droppe alle de enkeltforslag, for de er jo fremsat på én gang af regeringen, og regeringen har altid ret.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-11:
Jeg har lagt mærke til, at hr. Eyvind Vesselbo har opgivet forsøget på at forklare, hvad der skulle være sammenhængen mellem Ørestaden og Vandfonden, og det kan jeg godt forstå at hr. Vesselbo ikke kommer nærmere ind på.
Jeg tror nemlig, det bliver en meget lang ligning, der skal stilles op, hvis den skal nå helt fra den ene ende til den anden; jeg tror faktisk, det bliver ret svært.
Jeg troede egentlig, at det dér med, at vi kunne diskutere det i udvalget, var et forsøg på at finde en vej
, men jeg kan forstå, at det er det åbenbart ikke alligevel.
Nu lægger hr. Eyvind Vesselbo op til, at han gerne vil have lov til at lave den gang lovsjusk i udvalget, for her er der ikke åbne døre, og så håber han, at han kan undgå debatten her i salen.
Jeg synes, det er lidt af en karikatur af demokrati, regeringspartierne her er begyndt at introducere.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Jeg konstaterer bare, at hr. Vesselbo ikke er i stand til at give en begrundelse for, at man ikke vil dele forslaget.
Han forsøger, som hr. Keld Albrechtsen meget præcist beskrev det, at få diskussionen væk fra Folketingssalen, hvor der er åbenhed, og ind i et lukket udvalg, fordi han inderst inde synes, det er lidt pinligt, at regeringen ikke vil dele forslaget op, så vi sagligt kunne behandle tingene hver for sig.
Så vil jeg gerne gentage mit spørgsmål: Når nu Venstre er indstillet på at ville gøre noget for de mennesker, hvis vandindvinding er forurenet, erkender man jo, at der er et problem.
Men hvordan kan det så være, at man nedlægger Vandfonden, som netop har løst det problem?
Er det ikke ulogisk og usagligt og sjusket først at nedlægge dem, der har løsningen, og så komme rendende bagefter og sige: Vi vil gerne kigge på problemet, men vi har i øvrigt ikke nogen idé om, hvordan vi vil løse det?
Hvad er årsagen til det?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Der er flere spørgere, som har stillet spørgsmålet, hvorfor vi ikke har villet dele forslaget op, efterlyst et argument for ikke at dele det op, og til det har jeg svaret: Jamen stil dog et ændringsforslag, og lad os drøfte det i udvalget.
Jeg vil da ikke være afvisende over for, at vi kan finde en løsning på det problem, vi drøfter her, hvis vi får det til debat i udvalget.
Jeg startede egentlig med at sige
til hr. Ole M. Nielsen, at jeg håber på en saglig og god debat i udvalget.
Det håber jeg stadig, og det kunne jo være et af emnerne.
Vi kunne måske nå frem til, at der var nogle stærke argumenter for at dele forslaget op.
Men det er som om, at hver gang vi skal diskutere nogle ting og går hen og bliver uenige, er det over proceduren.
Jeg synes da, det er meget mere interessant at diskutere indholdet af tingene, og det var faktisk det, jeg gjorde i mit oplæg og i min argumentation.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige angående Vandfonden, at ligesom jeg har sagt tidligere, tror jeg, hr. Jørn Jespersen skal lære at lytte efter, hvad der bliver sagt.
Jeg startede med at sige, at Vandfonden ikke har fungeret optimalt, og derfor nedlægger vi den.
Den opfyldte ikke sit formål så optimalt, som vi gerne ville have.
Der er et problem på området med nogle enkeltboringer, som bliver forurenet, uden at ejerne selv er skyld i det, men altså kommer i klemme.
Vi vil godt kigge på, hvordan vi kan hjælpe de mennesker, det mener jeg jeg har sagt ganske klart, og det er en ting, jeg vil forhandle med miljøministeren om for at få klaring på problemet.
Der er slet ikke nogen modsigelse i det, tværtimod.
Vi nedlægger en ordning, der ikke fungerer optimalt,
og så prøver vi at finde en løsning på nogle af de områder, hvor der virkelig er problemer.
Carsten Hansen (S), 2002-03-11:
Man kan altså sige om Vandfonden, at det træk, som ikke har været på den de første år, er ved at komme nu, og vi har også signaleret, at hvis der er problemer med Vandfonden, er vi villige til at se på dem.
Men bare at skride til lukning af noget, som i øvrigt er til stor gavn udeomkring i landet, virker fuldstændig hovedløst.
Men det, jeg skulle spørge hr. Eyvind Vesselbo om, var i virkeligheden: Hvorfor vil hr. Eyvind Vesselbo ikke diskutere dette her i et åbent forum?
Det skal foregå bag lukkede døre
i udvalget.
Hele tiden henviser hr. Eyvind Vesselbo til, at procedureopdelingen skal ske i udvalget, og hvorfor det?
Så skal jeg stille et meget konkret spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo: Vil hr. Eyvind Vesselbo være med til at dele lovforslaget op, hvis der er et flertal i udvalget, der går ind for det?
Det må da være ganske nemt at svare på.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Til det sidste vil jeg sige, at hvis der er et flertal for at gøre det, ja, så kan flertallet jo bare gøre det, og så er det jo egentlig uvæsentligt, om Venstre vil være med i den sammenhæng.
Men jeg ser egentlig sådan på det, at det er væsentligt, at vi kan drøfte det her.
Det har været et centralt punkt i debatten, og derfor er det, jeg siger: Jamen lad os få forslaget tilbage i udvalget og drøfte det, og så må vi hver især tage stilling i partierne.
Men som sagt: Hvis der er et flertal, er der jo ingen grund til, at Venstre bliver afkrævet et svar. Med hensyn til Vandfonden siger jeg - og nu skal hr. Carsten Hansen høre efter - at den fungerer jo ikke optimalt. Der er nogle, der har fået penge fra Vandfonden, selv om det ikke nødvendigvis var tiltænkt i starten, og det vil vi godt kigge på.
Vi vil gerne hjælpe de små vandboringer, som er kommet i klemme, og det er dét, vi godt vil kigge på.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Jeg tror, der er nogle, der ikke har forstået, at vi gerne vil rydde op i de forskellige puljer og nævn, og at det er en del af finansloven.
Den Grønne Jobpulje tilsigtede at skabe nye arbejdspladser inden for miljøområdet.
Nu er der jo mange såkaldte eksperter, som siger, at vi kommer til at mangle arbejdskraft i Danmark, og nu kan man frigøre nogle af de folk, så de kommer væk fra denne støtteordning og over i almindelige job, og det ser vi positivt på.
Puljen blev også oprettet som en midlertidig ordning på et tidspunkt, hvor der var stor arbejdsløshed, men som så mange andre puljer blev den bare ved og ved, og hvis vi ikke vil være med til at stoppe dem, ville de måske fortsætte til evig tid.
Det er altså sådan, at vi er nødt til at prioritere, hvordan vi vil bruge vores skattekroner, og man ønsker med dette lovforslag, at folk skal tage et medansvar.
Hvis folk f.eks. køber et hus med en dårlig brønd, men til nedsat pris, hvorfor skal de så kunne hente ekstra penge i Vandfonden og dermed belaste skattesystemet endnu mere?
Dansk Folkeparti mener også, det er på høje tid, at man nedlægger Ørestadsrådet.
Man har nu lagt hovedlinjerne for projektet, så derfor ser vi heller ingen grund til, at dette råd skal fortsætte.
Som sagt er der en tendens til, at når noget er midlertidigt, skal det bare fortsætte, og derfor er det på høje tid, at der bliver ryddet op i stakken af puljer og nævn.
Vi kan jo som bekendt kun bruge skattekronerne én gang, og det er helt klart vores prioritering, at vi ønsker at gøre mere for at nedbringe ventelisterne på sygehusene, give de ældre en god pleje og skabe en bedre barselorlov.
Men jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvad det er for nogle ting i lovforslaget, som gør, at både Socialdemokratiet og De Radikale ligesom siger, at de vil støtte dele af det, hvis det blev delt op.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Det gør indtryk, at der er nogle problemer på det her område, og det er derfor, at jeg flere gange i dag har tilkendegivet, at vi vil kigge på problemerne og se at få dem løst.
Det er vel så langt, jeg kan komme i denne her sammenhæng, for vi må jo først lige have vendt det og få det drøftet.
Jeg mener, at jeg flere gange i dag har givet udtryk for, at der er nogle problemer, som vi godt vil være med til at løse. Så derfor: Det gør indtryk på mig, at der er nogle mennesker, som har nogle problemer på det her område, og at drikkevandet kan være truet visse steder.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Der var helt specielt en enkelt del af hr. Dohrmanns argumentation, jeg simpelt hen ikke forstod, og det drejer sig om nedlæggelsen af Vandfonden.
Jeg havde ellers det indtryk, og det har partiet jo også selv givet udtryk for i medierne, at Dansk Folkeparti gerne vil arbejde for rent drikkevand til den danske befolkning.
Man sagde: Hvis folk har købt et hus, og der... osv. osv.
Sandheden er jo, at støtten fra Vandfonden er givet til mennesker, som uden egen skyld er blevet ramt af forurening af deres drikkevand.
Det kan være på grund af forurening fra kemikalier, der er nedsivet fra gartnerier eller landbrug eller på anden vis, men det er uden egen skyld, og her har Vandfonden ydet støtte til nye boringer for at sikre en ren drikkevandsforsyning. Men det gør den altså ikke længere, og det vil medføre - det fremgår også af forslaget - at færre mennesker får etableret sig med rent drikkevand.
Hvordan kan Dansk Folkeparti støtte, at disse mennesker nu ikke længere skal have hjælp til at sikre sig rent drikkevand?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Som almindelig oplysning vil jeg bare lige sige: Vandfonden blev etableret i 1997, og formålet var at hjælpe enkeltindvindinger, ikke almene, samt vandværker, der uforskyldt var ramt af forurening.
Til hr. Carsten Hansen: Jamen udgangspunktet er stadig væk, at hvis vi nedlægger Vandfonden, så får den nul kroner.
Vi siger så, at vi gerne vil være med til at sikre det danske drikkevand, så derfor skal vi have 3 mio. kr. til ligesom at forske i, hvordan vi bevarer det her drikkevand.
Man skal gå ud fra, at udgangspunktet ellers er nul kroner.
Det er ikke særlig godt.
De her afgifter går vi slet ikke ind for.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jamen den har bare ikke formået at løfte den her opgave med at fordele de her penge.
Når den får 40 mio. kr. og kun uddeler 26 mio. kr., så må vi da sige, der er da noget rivrav..., ja, rivende galt, må jeg hellere sige for ikke at komme galt af sted her.
Derfor mener vi ikke, at den har sin berettigelse, og det står vi ved.
Til fru Pernille Blach Hansen: Jeg fik ligesom ikke svar på det, som jeg spurgte om i min tale: hvad er argumentet for at opdele forslaget?
Da stemte vi imod, og jeg vil også godt sige om Vandfonden: Der er ca. 33.000 enkeltmandsboringer, der trænger til hjælp, og man hjælper kun 10 pct. af dem, men når der er flere om at bære byrden, hjælper man 50 pct.
Det er da virkelig en dårlig fordeling af de penge, så derfor har Vandfonden ingen berettigelse, og derfor har vi ikke noget imod at nedlægge den.
Det er sådan set svaret.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
Det, der bringer mig op, er den åbning, der var i hr. Dohrmanns ordførertale, hvor han spurgte De Radikale og Socialdemokratiet, hvad det er i forslaget, de vil være med til, og som skulle være begrundelsen for at dele det op.
Jeg beklager, at det spørgsmål ikke blev stillet til mig.
Jeg foreslår jo også, at lovforslaget bliver opdelt, og jeg går ind for i hvert fald en beskæring af Den Grønne Fond; det har vi gjort i vores finanslovforslag.
Vi vil opretholde tilskuddet fra Den Grønne Fond til Det Økologiske Råd og Det Økologiske Hus.
Vi går ind for nedlæggelse af Koordinationsudvalget for skibsrelaterede spørgsmål og Ørestadsrådet, hvorimod vi foreslår at opretholde Den Grønne Jobpulje og Vandfonden.
Der er altså en god begrundelse for at dele forslaget op, og jeg synes virkelig, at jeg opfattede det som en åbning fra hr. Dohrmanns side, så vi kunne få Dansk Folkeparti med på at dele det op.
Det ville være meget positivt.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Jeg vil også gerne kvittere for den åbning, som Dansk Folkepartis ordfører lagde op til.
Det er da dejligt, at i det mindste Dansk Folkeparti lader sig distrahere af gode argumenter.
I den forbindelse har vi det sådan med Den Grønne Fond, at vi gerne vil gå ind i overvejelser om, hvorvidt den skal eksistere i den nuværende form.
Vi er kede af, at den bliver helt nedlagt, og at de fornuftige aktiviteter, der ligger i den, ikke bliver videreført.
Jobpuljen til grøn beskæftigelse er vi med på at nedlægge, men Vandfonden skal naturligvis opretholdes, og vi har endnu ikke hørt ét godt argument for at nedlægge den.
Men de to øvrige råd, Koordinationsudvalget for skibsrelaterede spørgsmål og Ørestadsrådet, er vi også indstillet på at nedlægge.
Torben Hansen (S), 2002-03-11:
Nu er det jo heldigvis sådan ved enhver politisk debat, at vi har retten til at være uenige, men vi har måske også pligten til at holde os til sandheden.
Så er det interessante spørgsmål: Er det
Dansk Folkepartis ordfører, der ikke har ret, eller er det protokollen, der ikke passer?
Det andet var så, at kun 10 pct. af vandindvindinger har fået støtte indtil nu.
Nu har fonden altså også kun reelt eksisteret i 2 år, og mon ikke der var mange andre på vej?
Der er bl.a. nogle, der allerede nu har fået afslag på grund af den her kommende lovgivning.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Til hr. Brix Møller: Jamen vi er overhovedet ikke blevet distraheret, vi har ingen problemer med at tage stilling til de forskellige ting.
Til hr. Torben Hansen: Jeg vil sige, at de har jo været hurtige til ligesom at dele pengene forskelligt ud
, når der er mange til at bære.
Altså det, jeg tænker på, er, at når det er en enkelt mand, der skal have en ny brønd, er der kun én person til at skulle betale hele summen.
Det kun 10 pct. af dem, der får et tilskud.
Men når der lige pludselig er 20 mand til at bære, så har Vandfonden været hurtig til at uddele de her penge, og det mener vi er forkert.
Når der er mange skuldre til at bære, jamen så skal der også, kan du sige, være mindre tilskud.
Det er jo ikke dem, der skal starte med at have de store summer.
Derfor kan vi ikke se, at der er en berettigelse for Vandfonden.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-11:
Nu vil jeg indrømme, at det, hr. Dohrmann siger om Vandfonden, jo er meget tæt på at være totalt ubegribeligt.
Men er det rigtigt forstået, at det, hr. Dohrmann vil meddele Folketinget og befolkningen, er, at der i virkeligheden ikke er penge nok i den Vandfond, og derfor er der nogle, og jeg forstår, at det så er individuelle brøndejere, som efter Dansk Folkepartis opfattelse får for lidt med den nuværende ordning?
Det er fair nok, synes jeg, hvis man påpeger, at der i virkeligheden er problemer med, at Vandfonden har for få penge.
Hvis det er rigtigt forstået, så er mit spørgsmål: Hvordan kan det så lede Dansk Folkeparti til, at det løser man ved helt at fjerne pengene?
Det er det, der forekommer mig tæt på det ubegribelige.
Eller har Dansk Folkeparti en anden løsning på fremskaffelsen af de penge, som man hidtil har holdt hemmelig for Folketinget?
For det må så være tilfældet, hvis man har en anden løsning.
Jeg synes, tågerne breder sig i Dansk Folkeparti.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Det bliver helt i forlængelse af hr. Keld Albrechtsen.
Hvis der er noget galt med fordelingen, hvorfor kommer der så ikke et forslag fra Dansk Folkeparti om at sikre en ændret fordeling?
Derudover forstår jeg ikke kritikken af fordelingen.
Hvad er det, Dansk Folkeparti har imod det?
Så vil jeg gerne spørge om de der 3 mio. kr., som er blevet nævnt.
Er det ikke rigtigt, at før finansloven var der afsat 6 mio. kr. til forskning i drikkevand under Vandfonden?
Det har Dansk Folkeparti nu ved en heroisk indsats fået nedsat til 3 mio. kr. og er i stand til at betegne det som et fremskridt.
Er det ikke realiteten, at beløbet er gået fra 6 til 3 mio. kr., og at indsatsen derfor er halveret?
Torben Hansen (S), 2002-03-11:
Det forholder sig sådan, at hvis man kigger på tallene, og vi må jo satse på, at de passer, for de kommer
jo fra det korrekte sted, så har Vandfonden samlet uddelt 83 mio. kr., og af dem er de 44 mio. kr. gået til enkeltindvindere.
Det vil sige, det er en pæn slat over 50 pct., og det står jo ikke lige mål med det, som Dansk Folkepartis ordfører sagde i sin tale.
Det andet er, at jeg ikke fik noget svar på, om det var Dansk Folkepartis ordfører, der havde taget fejl af, hvordan man stemte i 1997, eller det var protokollen, der var forkert.
Men jeg vælger at tage det som udgangspunkt, at det er protokollen, der er rigtig, og Dansk Folkepartis ordfører, der ikke kan huske, hvad Dansk Folkeparti stemte i 1997.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jamen der er skam penge nok i den der Vandfond.
Den har fået 40 mio. kr. sidste år, og deraf har den kun uddelt 26 mio. kr., så du kan ikke sige, at der ikke er penge nok.
Man siger, at det er os, der tåger rundt, men det er det
Hr. Jørn Jespersen siger, at før var det 6 mio. kr., men man skal tænke på, at det var et forslag om at nedlægge Vandfonden, og at nedlægge Vandfonden, det er nul kroner.
Udgangspunktet var nul kroner.
Så sagde vi: Vi vil gerne være med til at bevare et godt, sundt drikkevand i Danmark, derfor afsætter vi 3 mio. kr. til at kunne forske i, hvordan vi kan bevare det her drikkevand.
Derfor har de fået 3 mio. kr.
Til hr. Torben Hansen vil jeg gerne sige: Jamen udgangspunktet er ikke, hvor mange kroner man deler ud.
Det er, ligesom Socialdemokratiet kun tænker på, hvor mange penge vi får delt ud, og jo flere, jo bedre.
Det er ikke udgangspunktet, men hvor mange folk vi hjælper.
33.300 trænger faktisk til hjælp, kan man sige, på det her område, men der er kun 3.000, der har fået hjælpen.
Og et andet område, hvor der er flere skuldre til at bære, hvor der er 700, der faktisk trænger til hjælpen, er der 271, der har fået hjælpen.
Det er en skæv fordeling af de her penge.
Så kan du ligesom sige, hvor mange penge det er, der er blevet delt ud, men det er ikke det, det kommer an på.
Det kommer an på, hvor mange vi hjælper med det her.
Carsten Hansen (S), 2002-03-11:
Det bliver også mere og mere tåget for mig, men sådan er det.
Når der er 33.000, der har hjælp behov, og der kun er 3.000, der får, så er logikken, at man nedlægger Vandfonden.
Hvor er den logik?
Den vil jeg i hvert fald meget gerne have forklaret. Derudover: Mener hr. Jan Dohrmann - og det er jeg så nødt til at spørge om - at man redder de decentrale vandværker med de 3 mio. kr., der altså tidligere var 6 mio. kr.?
Redder man nu forskning og innovation og den store hjælp, man skal have udeomkring?
Det er faktisk sådan, at der er ganske mange små vandværker, som må lukke på grund af det her.
Hvad vil hr. Jan Dohrmann sige til dem?
At der kun var 271 ud af 700, der havde fået hjælp, så derfor lukker vi dem. Er det argumentationen?
Det bliver interessant at følge det videre slag i denne her debat.