runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Heiselberg (V), 2001-05-10:
Venstre kan støtte, at der sker en betydelig opstramning af færdselssikkerheden.
Men vi har jo tidligere i Venstre givet tilsagn om, at vi gerne sammen med ministeren vil være med til at finde de nødvendige opstramninger.
Vi vil ikke holde hånden over de bilister, der kører rundt med sprit i blodet.
Vi kan heller ikke acceptere, at der er bilister, der kører groft uansvarligt.
Når man færdes på vejene, som jeg eksempelvis gør meget, oplever man desværre ofte unge mænd, der tilsidesætter alle gældende færdselsregler.
Disse bilister vil vi ikke holde hånden over, og de bør strafmæssigt ligestilles med spiritusbilister.
Derfor har vi også sagt, at der er brug for mere synligt politi på vejene, men vi har klart taget afstand fra de automatiske fartmålere, pengemaskiner, som man har overplastret landet med, og jeg hører, at det djævelskab også er blevet taget i brug ovre i Vestjylland.
Det er jo helt uantageligt.
Vi er imod de mange fartmålere, fordi de fleste bilister ikke er motorbøller, men ordentlige bilister, som kommer til at køre lidt for stærkt, og uden at der er risiko for andres liv og førlighed.
Dem, vi skal have fat på, er de farlige bilister.
Det er de spirituspåvirkede og de bilister, der kører helt uansvarligt og er til fare både for sig selv og for andre i trafikken.
Til hr. Erling Christensen: Så er jeg enig i de fremførte synspunkter, og vi har også fra Venstres side rejst det som et spørgsmål over for trafikministeren, som jeg ved er ved at undersøge sagen.
Vi kan støtte lovforslaget.
Kaj Ikast (KF), 2001-05-10:
Jeg vil gerne sige til ministeren, at her er vi inde på noget
af det rigtige.
Men her går vi ind og spørger direkte: Hvem er det, der slår andre og sig selv ihjel i trafikken?
Det er de unge.
Og hvis de gør det, skal de også straffes for det.
Jeg synes, hele lovforslaget er gennemsyret af en ånd, som vi kan støtte, og derfor vil vi være med til at støtte ethvert tiltag i den retning.
Margrete Auken (SF), 2001-05-10:
Det er jo den store milde enighed, der breder sig i dag, og det kan vi jo trænge til i disse tider.
Lige en bemærkning til hr. Heiselberg om fotofartfælderne i Vestjylland: Jeg vil anbefale hr. Heiselberg at læse den pjece, der kom her i forgårs, tror jeg det var, fra Færdselsstyrelsen om ulykkestallet, og så håber jeg, at hr. Heiselberg vil glæde sig over, at vi er en del, der holder så meget også af vestjyder, at vi egentlig godt vil gøre en indsats for at få bragt det dramatisk høje ulykkestal netop i de områder ned.
Vi ved, at en af metoderne er, at overtrædelserne bliver opdaget.
Hvis folk skal lære det ad den hårde vej, så er det altså for meget død, der skal til, før de opdager det, og så har de jo altså mange gange ikke en chance for at tage ved lære.
Så for at sikre også sønderjyder og vestjyder - Ringkjøbing Amt står skrækkeligt i den liste - skal vi selvfølgelig også have fotofartfælderne i sving.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Heisselberg ikke med mig glæder sig over det.
Jeg tror faktisk, at en del af dem, der går i fælderne, er hr. Heiselbergs vælgere, og det er jo trods alt bedre at have dem i live, hvis man skal have dem til at stemme på sig, end at have dem slået ihjel.
Jeg vil egentlig hellere have hr. Heiselberg med levende stemmer bag sig end ret mange døde vestjyder.
Så det være hermed sagt, at jeg synes, vi skal forbedre den sag. Så vil jeg sige om forslaget her, at vi støtter det.
Vi vil selvfølgelig følge, hvad der måtte komme af kritik undervejs.
Vi får jo svært ved at nå at få det igennem, så vidt jeg kan skønne, i den her samling.
Det er i hvert
Men det gode ved det er, at man ikke har sagt, at vi piller en bestemt gruppe - de unge - ud og siger, at det er dem, for så er den gal.
Vi kan altså ikke sige, at der er en gruppe, der i kraft af sin alder skal have en anden lovgivning end andre.
Det er klart, at det, som skal være ulovligt for de unge, skal være ulovligt for os alle sammen, og sanktionerne skal ramme alles overtrædelser, bortset altså fra at de nye kørekort skal kunne rammes hurtigere, men vi synes, det er fornuftigt.
Jeg glædede mig over, at hr. Erling Christensen nævnte de der eftersættelser.
Vi bliver altså nødt til at kigge på det.
Det kan ikke nytte noget, at vi slår ganske uskyldige mennesker ihjel.
I og for sig kan man også sige, at de, man eftersætter, ikke har gjort noget, der er dødsstraf for, nu har vi slet ikke dødsstraf i Danmark, men det er altså under alle omstændigheder en vild overdrivelse, hvis man skal have en proportionalitet, at man jager de mennesker i døden.
Så vi bliver nødt til også at få de sager undersøgt. Jeg synes, det har været vanskeligt, at vi tidligere ikke har kunnet få oplyst, hvor mange det faktisk drejer sig om.
Hvor mange eftersættelser har der været?
Det er et tal, der har været svært at få oplyst.
Jeg ved ikke, om trafikministeren kender det.
Ellers synes jeg, vi skal bede om at få det med også, for det er ikke noget godt eksempel, at sådan nogle ting kan få lov at foregå i den danske trafik af grunde, som det er svært helt at se proportionaliteten i.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-10:
Det har længe og tiltagende været et problem med specielt helt unge bilister, at de ikke kan opføre sig ordentligt i trafikken og ofte kører grov og hensynsløs kørsel eller ligefrem chikanekørsel, hvor andre menneskers liv og helbred er i fare.
Over for den slags unge fartbøller kommer man ikke langt med pædagogiske tiltag, og det er derfor helt rigtigt set, at det eneste middel til at nedbringe antallet af disse meningsløse ulykker er en skærpelse af sanktionerne, således at de unge mennesker forstår, at samfundet ikke vil finde sig i disse forhold.
Endvidere indføres der som noget nyt en ordning med kørselsforbud, hvor førere, der begår en overtrædelse af færdselsloven inden for de første 2 år, efter at de første gang har erhvervet kørekort, og hvor overtrædelsen har haft
en sådan grovhed, at den i dag vil medføre betinget frakendelse af køreretten, bliver pålagt et kørselsforbud.
Det betyder, at den pågældende bliver stillet, som om han slet ikke har bestået den oprindelige køreprøve.
Det vil sige, at han skal igennem en ny køreuddannelse med teori og praksis, inden han kan få førerretten tilbage.
Samtidig foreslås det, at førere, der inden for de første 2 år efter førstegangserhvervelsen af kørekort begår en forseelse, der har medført ubetinget frakendelse af førerretten, tillige skal gennemgå den særlige nye køreuddannelse, forinden generhvervelse af førerretten kan ske.
Der er således tale om en skærpelse i forhold til i dag, hvor kørekortet efter frakendelsesperioden kan generhverves ved blot at bestå en kontrollerende køreprøve.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at de nye, skærpede sanktioner vil have en positiv effekt på nedbringelsen af tilfælde med unge fartbøller.
Men det er lige så vigtigt, at der oplyses om disse skærpede regler, dels i form af kampagne, dels som en obligatorisk del af den teoretiske køreundervisning.
Det ligger ligesom i forslaget, at de skærpede sanktioner forudsætter, at man i forvejen har erhvervet et kørekort.
Jeg vil derfor spørge ministeren, om det også er hensigten, at de skærpede sanktioner skal kunne finde anvendelse på folk, som ikke har erhvervet kørekort.
Jeg tænker på unge biltyve, som efter at have stjålet en bil ofte kører hensynsløst, eventuelt under en politijagt.
Mange gange får disse unge fartbøller et tiltalefrafald som følge af brugstyveriet, som de jo reelt har begået.
Men efter de nye, skærpede regler kan jeg da ikke se, der skulle være noget til hinder for, at man nu kan idømme fængselsstraf for den grove og hensynsløse kørsel, selv om man ikke har erhvervet kørekort.
Jeg håber, ministeren kan bekræfte, at de nye regler også kan finde anvendelse for dem, som ikke i forvejen har et kørekort.
Men ellers er vi som sagt i Dansk Folkeparti meget positive over for regeringens tiltag om skærpede sanktioner, og vi kan støtte lovforslaget.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-10:
Vores trafikpolitiske ordfører, hr. Melchior, er ikke i stand til at være i salen i dag.
Der var en lidt dramatisk optakt til trafikdebatten i dag ved, at han faktisk i aftes var udsat for en trafikulykke, hvor et menneske, der kørte ret stærkt, bamlede ind i ham.
Heldigvis er han da ikke kommet mere til skade, end at han er hjemme nu og har det godt.
Men det gør altså, at han ikke er i stand til at være her. Jeg siger ikke, at den ulykke omfattes af dette her lovforslag, for det ved jeg faktisk ikke noget om, men jeg kan sige, at CD's synspunkt ikke er ændret på baggrund af det, der skete i aftes.
Vi havde allerede da på gruppemødet besluttet at være positive over for det her lovforslag.
Og med det korte varsel, der så har været, med hensyn til at jeg skulle kaste mig ind i det her, må det være den melding, der må gælde i dag. Der var ingen forbehold i gruppen, så vi støtter lovforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-10:
Man kunne jo kalde det her en fartbølle- og promillepakke, for det er jo en del af regeringens aktionspakke mod unge fartbøller.
Det, lovforslaget her handler om, er på en række punkter en skærpelse af de gældende regler, der bl.a. betyder, at man nu ikke bare får fradømt sit kørekort og skal op til ny køreprøve, man kalder det et kørselsforbud.
Man kunne også kalde det frakendelse af køreretten, for virkningen er nogenlunde den samme.
Og så må jeg lige sige til fru Margrete Auken, som jeg ikke fik taget en kort bemærkning til før: Det er jo ikke sådan, at lovforslaget går ud på, at man piller bestemte grupper ud.
Det skal faktisk gælde de første 2 år efter erhvervelsen af førerretten, og dernæst rammer man så selvfølgelig dem - de unge mennesker - som man ved begår 30 pct. af samtlige færdselsforseelser her.
Vi synes, det er et godt forslag, selv om det indebærer skærpede straffe, hvad vi jo normalt ikke plejer at være tilhængere af, men vi kan støtte det her.
Henriette Kjær (KF), 2001-05-10:
Jamen hr. Frank Aaen slipper simpelt hen for let.
»Ja, der foregår også medicinalforskning i de tidligere Østeuropæiske lande.«
Hvis der gjorde det, var det jo ikke USA, der var den største producent på området.
Hvis det virkelig gik så godt, så ville vi jo netop se her, hvor Muren faldt, at nu kørte det, nu kommer der virkelig nogle gode præparater derovrefra, nu fik man måske noget privatisering og nogle virksomheder, der kørte.
Men det har man jo ikke gjort, det har vi ikke set.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-10:
Til fru Birthe Skaarup: Jeg taler om, hvad industrien tjener, og det er sådan set det, der er udgangspunktet for bl.a. det udvalgsarbejde, der blev lavet med en rapport,tilbage, jeg tror i 1999, hvor man jo altså kunne konstatere det her problem.
Og det er også muligt, at der er nogle avancer, som er for høje hos apotekerne; det vil jeg da ikke udelukke.
Men med hensyn til licitation og denne ordning her: Det, vi er optaget er, og som vi synes må være det optimale, var, hvis vi fik en egentlig priskontrol, og det er jo sådan set det, vi har foreslået tidligere.
Det instrument, der hedder udbud eller licitation, var jo det, vi så aftalte i forbindelse med finansloven, men det er jo aldrig rigtig blevet udviklet, og der er heller ikke blevet taget stilling til det eller set på, hvordan det kunne virke. Det instrument skal vi ikke smide væk, det ligger der stadig væk, og jeg vil holde fast i, at det kan være noget, der måske kan tages i anvendelse.
Og det er så mit svar her.
Til Venstres ordfører, hr. Rudiengaard: Det er jo ren hypotese, altså hvis osv., osv. Skal vi ikke forholde os til det, vi nu snakker om her?
Det er sådan set det, jeg gerne vil, og det er egentlig det, jeg har gjort.
Man kan altid sætte fantastisk mange hvis'er op, men det er jo ikke særlig interessant.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-10:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, så jeg prøver én gang til.
Vil medicinen blive dyrere, hvis vi var nødsaget til kun at købe den i udlandet?
Det er det ene.
Kan vi undvære en dansk medicinalindustri?
Det var det andet.
Hvis vi indførte licitationsmodellen, som fru Anni Svanholt er fortaler for, og efter hvilken mange af vores patienter sådan set kun fik valgmulighed til ét præparat, tror fru Anni Svanholt ikke - ja eller nej, det er jo et nemt spørgsmål - at det ville være lidt til skade for vores borgere?
Egil Møller (DF), 2001-05-10:
Jeg kan forstå, at justitsministeren er enig med Dansk Folkeparti i, at det er urimeligt, at disse kriminelle handlinger finder sted i mange udlejede lokaler.
Jeg stillede så justitsministeren et spørgsmål, som jeg ikke fik svar på.
Det var: Har man forståelse for, at den udlejer, der ganske uforvarende er kommet i den situation, at der er foregået kriminel virksomhed i hans lejlighed, som han udlejer, så også bliver holdt skadesløs?
Margrete Auken (SF), 2001-05-10:
Det er blot, at det af Kristeligt Folkeparti stillede ændringsforslag kan vi ikke støtte i SF. Så vidt jeg har bemærket, er vi enige om ikke at kunne støtte det. Både de af os, der har været skeptiske over for hele denne her proces, og de af os, der har været tilfredse med den, har ment, at det, at man går ind og siger, at der skal foreligge et skriftligt tilsagn, som så til gengæld ifølge Kristeligt Folkepartis ønsker skal være omtrent ubrydeligt, bryder med den holdning, som jeg har gjort mig til talsmand for, nemlig at pårørende spiller en meget stor rolle.
I den alarmsituation, vi er i, når mennesker ofte efter en ulykke ligger på det yderste, skal hensynet til de pårørende, som er dem, der bør være i centrum for den lægelige omsorg i den situation, være pointen.
Derfor har vi også altid kunnet tage hensyn, når de pårørende siger, at de skønner, at den afdøde eller den døende vil være organdonor.
Så har de pårørende også kunnet sige ja, selv om der ikke forelå et skriftligt tilsagn.
Vi skal ikke tvinge alle mennesker til at gå ud og skrive under på alt muligt.
Jørgen Winther (V), 2001-05-10:
Man må jo sige, at det er i sidste øjeblik, at Kristeligt Folkeparti er kommet med dette ændringsforslag.
Kristeligt Folkepartis holdning er, at transplantation kun kan foretages, hvis der foreligger et skriftligt samtykke
hertil fra afdøde.
Jeg vil sige klart, at det er en voldsom opstramning, og det vil i praksis næsten stoppe for alle transplantationer i Danmark.
Der vil kun blive udført 2, 3, 4 stykker om året, og det er så voldsomt, at det kan vi ikke gå med til.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-10:
Jeg kan høre, at det er blevet totalt misforstået, hvad vi vil med det her forslag.
Grunden til, at vi stiller ændringsforslag er jo, at vi ønsker det slået fast i lovgivningen, som vi har påpeget igen og igen, nemlig at vi kun bør foretage organdonation, når vedkommende selv skriftligt har sagt, at det er o.k., og med skriftligt mener vi i donorregistre osv. Så der er hundredetusinder af mennesker, der er registreret dér.
Det, vi siger med ændringsforslaget, er, at vi ikke kan bruge det mundtlige tilsagn.
Vi kan ikke bruge det, at pårørende efter dødsfaldet siger, at de tror nok, at vedkommende ville synes, det var o.k.
Vi vil, at organdonoren selv skriftligt er gået ind for at være organdonor, sådan at vi fører det helt ud i livet, at vi respekterer afdødes beslutning.
Det har vi haft nogle forslag om tidligere på året, hvor der var mange af os, der lagde meget vægt på, at det er organdonorens egen beslutning, vi skal respektere.
Det fører vi så helt ud i virkeligheden ved at sige, at det er kun, når organdonoren selv har skrevet under
enten ved at melde sig til donorregisteret eller på anden måde lade sig registrere.
Det er helt misforstået, når hr. Jørgen Winther siger
2-3 om året, det er hundredetusinder, for det er jo alle dem, som er registreret i forvejen, dem, som på en seddel har skrevet det og skrevet under osv.
Vi vil, at den enkelte selv har tilsluttet sig og selv har givet skriftligt samtykke.
Hanne Andersen (S), 2001-05-10:
I maj 2000 blev det vedtaget, at tilskud til lægemidler højst gives til medicinproduktets europæiske gennemsnitspris.
Alle medicinpriser levede ikke op til de nye regler.
På nogle produkter var gennemsnitsprisen betydelig højere end gennemsnitsprisen i det øvrige Vesteuropa, og patienterne blev præsenteret for helt urimelige prisforhøjelser og egenbetaling. Et enigt Folketing ophævede derfor midlertidigt reglerne den 23. november sidste år, og der blev indført begrænsninger på virksomhedernes prisfastsættelse frem til den 25. juni i år.
Det udvalg, der samtidig blev nedsat for at finde tilskudsmodeller, der både kunne sikre, at lægemiddelpriserne i Danmark holdes på vesteuropæisk niveau, og at patienter ikke får væsentlig forøget egenbetaling, er nu blevet færdigt.
Udvalget, der har haft repræsentanter for patient- og forbrugerorganisationer, læger, apoteker, kommunale myndigheder, industri og ministerier, har nu i enighed afgivet en rapport og anbefaler i fuld enighed en model, og det er meget tilfredsstillende.
Ændringen betyder, at der fastsættes en tilskudspris for alle lægemidler med tilskud.
Tilskudsprisen angiver de beløb, som maksimalt kan indgå i beregningen af den enkelte patients medicintilskud.
Der indberettes europæiske priser hvert halve år, og tilskudsprisen låses fast i 6 måneder.
Tilskudsprisen til parallelimporterede lægemidler er den samme som for det direkte forhandlede produkt, og tilskuddet kan naturligvis aldrig overstige lægemidlets faktiske pris.
Samtidig gives der hjemmel til at udvide Lægemiddelstyrelsens centrale tilskudsregister med oplysninger om bl.a. medicintilskudsbevillinger efter sociallovgivningen og eventuelle henstandsordninger og eventuel modregning af for meget modtaget tilskud.
Sundhedsministeren har samtidig nedsat en arbejdsgruppe, der skal komme med forslag til yderligere forenkling af reglerne om medicintilskud.
Det er væsentligt, og det har også været væsentligt for udvalget, at Lægemiddelindustriforeningen har oplyst, at dens medlemsvirksomheder har tilkendegivet, at man er indstillet på ikke at hæve priserne på generelt tilskudsberettigede lægemidler over det europæiske gennemsnit i 1 år efter indførelsen af modellen.
Det er meget glædeligt, at det er et enigt udvalg, der står bag anbefalingerne, for det giver håb om, at løsningen er holdbar, først og fremmest til glæde for patienterne, så de ikke fremover bliver præsenteret for en urimelig høj egenbetaling, når de køber medicin.
Det forudsætter dog, at ministeren følger medicinpriserne meget nøje, også efter det første år, hvor industrien har tilkendegivet, at priserne på tilskudsberettiget medicin vil blive holdt i ro.
Hvis aftalen mod forventning ikke skulle holde, må overvejelserne om lovregulering, priskontrol og licitation genovervejes.
Alt i alt er det et flot resultat, og vi medvirker gerne til et hurtigt udvalgsarbejde.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-10:
I Folketinget var der bred enighed om at suspendere sygesikringslovens regler om beregning til tilskud på medicin på baggrund af lægemidlernes europæiske gennemsnitspris, idet en række patienter jo fik en meget høj egenbetaling.
Det blev derfor vedtaget at indføre et prisloft over lægemiddelvirksomhedernes prisfastsættelse frem til den 25. juni i år.
I Venstre havde vi allerede under denne proces tilkendegivet, at hele dette komplekse tilskudssystem var totalt uhåndterligt og meget bureaukratisk.
Det viste sig jo også, at en række patienter faldt igennem netværket med hensyn til egenbetaling og især ofte egenbetaling til det, vi kan kalde livsnødvendig medicin.
Ligeledes fandt vi, at de gældende udregningsformler for tilskud med både europæiske og nordeuropæiske gennemsnitspriser var så administrativt tunge og så konkurrenceforvridende for de danske lægemiddelvirksomheder, at der var behov for, at vi fik saneret dette system.
Det kan vi ud fra, at der nu kommer et nyt og sammenhængende tilskuds- og prissystem.
Med det nye system kommer der ingen patienter i klemme, og den danske lægemiddelindustri kan nu prismæssigt sammenlignes med relevante europæiske lande med hensyn til det tilskud, vi nu giver til den medicin, patienterne har brug for.
Lægemiddelindustrien har i udvalgsarbejdet tilkendegivet, at man ikke vil hæve priserne over det europæiske gennemsnit i 1 år efter lovens vedtagelse.
Fra Venstres side er vi af den opfattelse, at industrien også fremover vil medvirke til at sikre, at priserne holdes på et sådant niveau, at det skaber - og det er meget vigtigt - budgetro i stat, amter og kommuner, og at der er sikkerhed for niveauet af patientens egenbetaling.
Med dette lovforslag får vi nu en såkaldt tilskudspris, der er den samme som det tilskud, en patient får af det offentlige til medicinudgiften.
Kroniske patienter er dermed vedvarende sikret, fordi tilskuddet også er behovsafhængigt. Tilskuddet beregnes nu i modsætning til tidligere ud fra nogle beregningsværdier af bruttonationalproduktet per capita plus/minus 30 pct. Efter vores opfattelse sikrer dette lovforslag, at den enkelte patient, som har behov for specifikke lægemidler, fuldt ud kompenseres herfor, samt at der er 100 pct. tilskud til medicinudgiften til de allerdårligste, nemlig de terminale og døende patienter.
Forslaget rydder op i en totalt uoverskuelig tilskudsjungle, og Venstre ser med glæde, at amter, industri og patientforeninger er positivt indstillet over for denne afbureaukratisering af tilskudssystemet.
Jeg skal derfor meddele ministeren, at Venstre kan tilslutte sig lovforslaget og forventer, at ministeren garanterer, at forslaget på ingen måde strider imod EU-retslige regler.
Det har stået der før, men kloge af erfaring vil vi også gerne sige det her, og vi vil under udvalgsbehandlingen se på en række ting, som nok skal udredes lidt tydeligere.
Men jeg kan trøste ministeren med, at det er lidt mere tekniske detaljer.
Frank Aaen (EL), 2001-05-10:
Venstre siger, at der ikke er nogen skatter, der må stige, og derfor kan man med dette forslag, som Venstre støtter, konstatere to ting.
Den ene ting er, at der gives nogle penge fra det offentlige til medicinalindustrien.
Det er bare en konstatering.
For det andet vil jeg gerne have en bekræftelse fra Venstres ordfører på, om det ikke betyder, at nogle medicinbrugere kommer til at betale mere, altså får en højere brugerbetaling.
Er det Venstres politik, at skatterne skal ligge fast, men at brugerbetalingerne skal øges?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-10:
Når Venstres ordfører siger, at industrien bestemt vil holde priserne i ro, fristes man jo til at spørge: Jamen har Venstre en sådan aftale med industrien, og har de skrevet under på, at nu er prisen fastlåst, og at de ikke vil hæve prisen i et helt år?
Når man læser bemærkningerne til lovforslaget, har industrien jo dækket sig ind ved at tage alle mulige forbehold, så jeg vil gerne høre lidt nærmere om den forsikring, Venstre giver sammen med industrien.
Og hvad nu, hvis den ikke holder?
Er Venstre indstillet på en egentlig priskontrol af hensyn til de offentlige udgifter og forbrugerne?
Frank Aaen (EL), 2001-05-10:
Nu kan jeg selvfølgelig ikke vide, om hr. Preben Rudiengaard er kommet til side 12 og 13 i lovforslaget, men det er jeg, og af de to sider fremgår det klart, at det kan komme på tale med højere brugerbetaling.
Så kan man diskutere, om det bliver meget eller lidt.
Det afhænger af, om man tror på denne frivillige aftale med industrien, og det afhænger af, hvad der sker efter det år, aftalen løber.
Om 1 år er der jo ikke nogen aftale, så kan industrien gøre, hvad der passer den, og det er derfor, jeg synes, det er lidt interessant.
Det er jo Venstres velfærdspolitik, vi her ser illustreret: Punkt 1: Man støtter et lovforslag, der giver industrien større profit på bekostning af velfærden.
Punkt 2: Man støtter et lovforslag, der betyder større egenbetaling for borgerne.
Det er sådan set bare det, jeg gerne vil have åbent frem, vi behøver ikke engang spørge ministeren om det, for det står i lovforslaget.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-10:
Man kan godt sige, at det sådan set var et rimelig klart svar, der kom fra Venstres ordfører: Hensynet til industrien vejer virkelig tungt, og det vejer tungere end hensynet til den offentlige økonomi.
Man skal virkelig passe og pleje medicinalindustrien, som har haft det vældig godt i så mange år.
Det er Venstres linje, det er dét, man prioriterer, frem for at bruge pengene på sygehusområdet eksempelvis.