runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-11-18:
Ligesom jeg spurgte Venstres ordfører, vil jeg også gerne spørge den konservative ordfører, om der i gruppens overvejelser om støtte til lovforslaget er indgået, om det er en særlig god definition af terror, der er i forslaget.
Vi er selvfølgelig alle sammen imod terrorister, der sprænger uskyldige mennesker ihjel, men det står der ikke noget om i den terrordefinition, lovforslaget bygger på.
Enhver bevægelse – det kan være en frihedsbevægelse, der arbejder for at ændre sit lands styreform og måske i forbindelse hermed demonstrerer, så demonstrationen spærrer for den offentlige samfærdsel – kan efter lovforslaget blive erklæret som værende en terroristorganisation, og så er det forbudt at sende penge til dem.
Har Det Konservative Folkeparti overvejet, om det er en særlig klog definition, lovforslaget er baseret på, når vi skal snakke om, hvad terror er?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-18:
Det, vi sætter her, er nogle rammer, men selvfølgelig skal vi bruge den tid, der skal til for at sikre, at alt står meget klart, også for f.eks. de medarbejdere i bankerne, der skal håndhæve loven.
Det er selvfølgelig meget, meget væsentligt, at alle har den rette information.
Men jeg tror nu også, vi skal passe på, at vi ikke overdramatiserer situationen.
Vi har jo en straffelov i Danmark, som er baseret på, at der skal være tale om ond vilje, for at en handling er strafbar, og det mener jeg absolut gør, at der i hvert fald ikke er grund til at overdramatisere situationen.
Men at man har underretningspligt mener jeg faktisk er helt naturligt.
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Vil det sige, at hr. Per Ørum har fuldt overblik over, hvordan man skal definere politisk udsatte personer, og hvordan der skal oprettes risikoprofiler af stort set alle kunder i bankerne?
Mener hr. Per Ørum, vi har fuldt overblik over det, så vi kan gennemføre udvalgsarbejdet i løbet af 2-3 uger?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-18:
Jeg synes egentlig, at vi har tilstrækkelig viden om, hvad det tredje hvidvaskdirektiv indeholder, og vi ved jo også, at det direktiv netop bygger på de anbefalinger, som vi skulle have gennemført allerede i 2004.
Derfor har jeg svært ved at se, at der er noget nyt, der gør, at man skal ud sætte processen yderligere.
Det er nogle internationale regler, vi implementerer i Danmark, og jeg synes faktisk ikke, der er noget forkert i, at vi også internationalt har det renommé, at vi er helt i front, når det gælder terrorbekæmpelse, og at vi også, når vore virksomheder skal profilere sig i udlandet, har et renommé, vi kan være bekendt.
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om det vejer tungest for hr. Per Ørum, at vi er klassens duks og de første, der gennemfører direktivet, når Den Internationale Valutafond kommer på besøg, eller det vejer tungest, at vi får den fornødne tid under udvalgsarbejdet til at gennemføre de nødvendige ting.
Jeg går ud fra, at hr. Per Ørum ligesom jeg i går aftes har studeret høringssvarene, som jo påpeger mange problemstillinger, ikke mindst retsstillingen for de medarbejdere, som bliver berørt af forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-18:
Den internationale terrorisme er blevet en påtrængende trussel og udfordring for den civiliserede verden.
I Det Konservative Folkeparti ser vi med største alvor på denne trussel og bakker hundrede procent op om den aktive linje, regeringen fører, for en klar og konsekvent linje er det bedste skjold mod terrortruslen.
Dette lovforslag er med til at gøre livet surt for dem, der bidrager økonomisk til terror, og vi Konservative støtter forslaget, da en begrænsning af den terrorfinansiering, der finder sted, vil svække terroristerne i deres bestræbelser på at gennemføre deres grusomme handlinger.
Nye erfaringer om terrorvirksomheden gør, at vi internationalt løbende må tilpasse vore lovgivninger.
Vi ved, at en stor del af transaktionerne foregår via selskaber, hvor det kan være svært at identificere den reelle ejer.
Der kan være tilfælde, hvor ejerne er dækket ind af en tredjemand, og der kan være tale om kontorhoteller.
Endvidere ved vi, at juridiske personer og andre retlige arrangementer benyttes til at skjule den reelle ejer af ulovlige midler, og det er disse problemstillinger, dette lovforslag tager fat på.
Lovforslaget rummer endvidere en præcisering af underretningspligten.
Det er ikke tanken, at f.eks. bankansatte skal kende hele den danske lovgivning, men det bliver indskærpet, at hvis en ansat oplever forhold, der virker atypiske i forhold til normale kundeforhold og giver anledning til begrundet mistanke, har man pligt til at videregive sin viden til de relevante myndigheder – ikke for at skabe et angiversamfund, men fordi det er og må være en borgerpligt at bidrage til landets sikkerhed og medborgernes retssikkerhed, hvis man har begrundet mistanke om, at unormal opførsel har relation til hvidvask af penge eller finansiering af terroraktivitet.
Nogle har skudt regeringen i skoene, at den vil haste dette lovforslag igennem, så man kan stå velfriseret som klassens pæne dreng, når Den Internationale Valutafond aflægger besøg i februar.
Den opfattelse må bero på en misforståelse, for sagen er jo, at disse anbefalinger faktisk skulle have været gennemført i sommeren 2004.
Men for at man ikke skulle ændre loven to gange, har man ganske fornuftigt afventet det tredje og endelige hvidvaskdirektiv.
Når det er sagt, har jeg i øvrigt også svært ved at se det negative i, at man sikrer Danmarks renommé som en aktiv medspiller i kampen mod terror bedst muligt, både af hensyn til nationens sikkerhed og den finansielle sektors omdømme i udlandet.
Vi Konservative støtter som sagt lovforslaget, og vi ser frem til at bidrage konstruktivt til udvalgsarbejdet.
Colette L. Brix (DF), 2005-11-18:
Danmark er det første land, der implementerer de nye EU-regler, og det sker endda, før direktivet er trådt i kraft.
Dansk Folkeparti har en klar politik om at forbedre terrorbeskyttelse, og vi ser også positivt på lovforslaget.
Loven udvides til også at omfatte udbydere af tjenesteydelser til virksomheder, og det synes vi er en rigtig god idé.
Der stilles øgede krav til kundekendskabet i de omfattede virksomheder i de forhold, hvor det drejer sig om de såkaldte politisk udsatte personer, og underretningsplig ten til statsadvokaten om særlig økonomisk kriminalitet udvides.
Det gælder ikke kun den generelle opmærksomhedspligt, men underretningspligten udvides til ikke blot at omfatte straffelovovertrædelser, men også overtrædelser af særlovgivningen, såfremt strafferammen er 1 års fængsel eller derover.
Vi ønsker dog under udvalgsarbejdet at få et meget klart svar på, hvordan og hvorvidt medarbejderne i de omfattede virksomheder skal være bekendt med strafferammerne, for kan det forventes, at de enkelte medarbejdere ved, hvornår mistænkelig adfærd straffes med ½, 1 eller 2 års fængsel?
Det er et rimeligt led i beskyttelsen mod hvidvask og terrorfinansiering, at der indføres et forbud, så det ikke længere er lovligt at modtage kontant betaling i forbindelse med handler, hvor betalingen overstiger 15.000 euro.
Det kunne nu lige så godt være omregnet til danske kroner, for vi er i Danmark, og vi har ikke euro i Danmark.
Med disse kommentarer skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti gerne går til udvalgsbehandlingen af dette forslag, og i den forbindelse vil jeg godt nævne, at der er nogle overgangsbestemmelser, vi gerne vil stille spørgsmål om.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Forslaget siger jo netop, at der skal være mistanke om transaktioner, som giver en straf på over 1 års fængsel, og det mener vi ikke er noget problem.
Det er jo en specifik og klar afvejning af, hvor meget der skal til, og vi mener, at det er en balanceret afvejning.
Frank Aaen (EL), 2005-11-18:
Nu snakkede jeg ikke så meget om, at vi skal kontrollere støtte til terror og forhindre økonomisk støtte til terror, for det går alle naturligvis ind for.
Men problemet er, hvordan man definerer terror, og som det er defineret i lovforslaget med henvisning til straffeloven, er det en så bred definition, at alle, der ønsker at lave et samfund om og ændre styringen af samfundet – det kan f.eks. være en befrielsesbevægelse – kan betegnes som en terrororganisation.
Støtter man den befrielsesbevægelse, støtter man altså terror, og overfører en bank penge til en sådan befrielsesbevægelse, støtter den også terror.
Bekymrer det ikke Venstre, at vi har en så bred terrordefinition, at folk helt uforvarende kan komme i uføre på grund af dette lovforslag?
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Vi mener generelt set, at det er vigtigt, at Danmark overholder og lever op til de internationale forpligtelser på området, bl.a. det tredje hvidvaskdirektiv og de anbefalinger, vi får fra FATF.
Derfor mener vi, at forslaget her er et godt forslag, som vi kan støtte.
Frank Aaen (EL), 2005-11-18:
Jeg vil bare spørge: Venstre har behandlet lovforslaget i gruppen, har diskuteret det og har set henvisningen til straffelovens terrorbestemmelse, og burde det ikke give anledning til yderligere overvejelser?
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Siden begyndelsen af 1990’erne har pengeinstitutter i EU og de fleste øvrige vestlige lande haft pligt til at give indberetning til politiet om transaktioner, hvis pengeinstitutterne har haft mistanke om, at transaktionerne har haft til formål at hvidvaske penge.
Danmark har siden starten i 1989 været med i det, der hedder Financial Action Task Force on Money Laundring, forkortet FATF, som er et mellemstatsligt samarbejde.
Formålet med FATF er netop at udvikle og fremskynde tiltag mod hvidvask af penge og terrorfinansiering, og det lovforslag, vi nu skal behandle, bygger bl.a. på anbefalinger fra FATF.
Forslaget centrerer sig om to pligter: en opmærksomhedspligt og en underretningspligt.
Opmærksomhedspligten betyder, at de omfattede virksomheder og personer skal vurdere usædvanlige transaktioner og være opmærksom på kundeaktiviteter, som kan begrunde en mistanke.
Underretningspligten udvides, så de omfattende virksomheder og personer ikke kun skal underrette statsadvokaten ved mistanke om, at en transaktion er en overtrædelse af straffeloven, men også hvis mistanken gælder andre lovovertrædelser, der kan straffes med fængsel i over 1 år.
For at gøre det sværere at hvidvaske penge og finansiere terrorisme udvides anvendelsesområdet i den gældende hvidvasklov med en præcisering af, hvilke virksomheder og personer der er omfattet af loven.
Det drejer sig om udbydere af tjenesteydelser til virksomheder samt forhandlere og auktionsholdere, der nu ikke kan modtage kontantbetaling på 15.000 euro eller derover.
Samtidig bidrager lovforslaget til, at Danmark lever op til vore internationale forpligtelser på området, herunder det tredje hvidvaskdirektiv.
Det er vigtigt for Danmarks omdømme i almindelighed og de finansielle institutioners i særdeleshed.
I Venstre støtter vi kampen mod terror, og dette forslag kan medvirke til, at finansieringsgrundlaget for terroraktivitet smuldrer, hvilket også vil være med til at få grundlaget for terrorvirksomhed til at smuldre.
Venstre støtter derfor lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
For at tage det sidste først, så jo, det er ud fra en strengt matematisk betragtning fuldstændig korrekt, at det spreder ejerforholdet, hvis man får flere til at eje aktier i selskabet.
Jeg tror dog, at det er de færreste selskaber, hvor medarbejderaktierne tegner sig for en særlig stor del af den samlede aktiebeholdning, og derfor tror jeg, at det er en lidt langsom og ineffektiv strategi til at få bredt ejerforholdene ud.
Til gengæld vil jeg godt anerkende, at det kan have værdi for en virksomhed – også værdi for de andre medarbejdere – at fastholde nogle af de højtlønnede medarbejdere, som man jo typisk gør med medarbejderaktieordninger.
Der, hvor jeg synes problemet for alvor optræder, er i forbindelse med, hvorfor der oven i hatten, oven i, at man får den ekstra gevinst, det er at få medarbejderaktier, skal være en skattefordel forbundet med det, som ikke bare bliver betalt af de andre medarbejdere på virksomheden, men som også bliver betalt af alle andre skatteydere i det her land.
Det er da med til at udvide uligheden.
Det er da med til at gøre uligheden i det her land større, at man har en ordning, hvor den arbejdsløse, hvor pædagogmedhjælperen, hvor folkeskolelæreren ikke har nogen som helst chance for at få en medarbejderaktie, men hvor de alligevel skal være med til at betale regningen for, at topskatteyderen kan få en skattelettelse på det her punkt.
Frank Aaen (EL), 2005-11-18:
Jeg er sådan set helt enig med hr. Per Ørum Jørgensen i, at det er nemt at se, hvad der er terror.
Det er f.eks. terror, når man bomber og dræber uskyldige mennesker, men problemet er bare, at den terrordefinition, lovforslaget bygger på, ikke lyder sådan.
Gjorde den det, havde jeg ikke noget problem.
Så kunne vi diskutere tekniske detaljer, og her er der nok nogle problemer, men så ville vi grundlæggende støtte lovforslaget.
Problemet er, at der henvises til en terrordefinition, som gør, at enhver befrielsesbevægelse – ja, i virkeligheden enhver organiseret bevægelse, der f.eks. ved demonstrationer ønsker at ændre sit lands styreform – kan udlægges som værende en terrororganisation.
Det er det, der er problemet, og det synes jeg altså man må forholde sig til.
Vi er enige om, at der er tale om terror, når man slår uskyldige mennesker ihjel, og hvis der havde stået det, havde vi ikke haft noget problem.
Colette L. Brix (DF), 2005-11-18:
En af hjørnestenene i Dansk Folkepartis erhvervspolitik er beskyttelsen af og vilkårene for de mindre danske virksomheder.
Derfor er vi også varme tilhængere af modeller og lovgivning, der fremmer innovation af mere brugsmæssig karakter.
Derfor er vi selvfølgelig også positive over for det faktum, at brugsmodelbeskyttelsen kan blive brugt af flere enkeltpersoner end virksomheder, der søger patenter.
Faldet i ansøgninger er selvfølgelig bekymrende.
Dansk Folkeparti kan støtte dette lovforslag, hvis hovedelement blot er en ændring af loven, således at der ikke længere blot er tale om henvisninger til patentloven, men en selvstændig lov.
Det er selvfølgelig selvstændigt vurderet en administrativ forenkling, at man i hovedtræk kun skal tage hensyn til én lov, når man skal søge brugsmodelbeskyttelsen.
Jeg vil kort gøre det klart, at Dansk Folkeparti kan støtte de enkelte delelementer.
Det vil gavne, at flere lande som følge af WTO-aftalen er omfattet af prioritetsreglerne.
Det samme gælder de nye regler vedrørende en bedre beskyttelse af brugsmodelhaveren i de tilfælde, hvor tredjemand søger udslettelse, og ændringerne vedrørende genoprettelse.
Med disse korte kommentarer skal jeg til forhåbentlig glæde for ministeren på denne skønne fredag meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-18:
Nu kan der jo være mange meninger om, hvad terror er, og hvad terror ikke er, og jeg synes faktisk, hr. Frank Aaen gav svaret ganske godt i sit spørgsmål: Hvis man vil fremme sine overbevisninger på bekostning af uskyldige menneskers liv, er vi ovre i noget, vi må definere som terror.
Lovforslaget sætter ind mod kriminalitet, altså når der er tale om hvidvaskning af penge og penge, der går til terrorvirksomhed, og jeg mener egentlig ikke, det er så vanskeligt at se, hvad terror er.
Jeg synes, vi har set nogle grusomme eksempler på det inden for de senere år, og derfor skal vi selvfølgelig også tage den trussel meget, meget alvorligt.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at styrke innovationen og konkurrenceevnen i landets virksomheder, og det gælder ikke mindst i de små og mellemstore virksomheder.
Dette lovforslag er en styrkelse af både innovation og kreativitet og dermed også af konkurrenceevnen og væksten i virksomhederne.
Den nuværende lovgivning om brugsmodeller bliver flittigt benyttet i dag, men desværre ikke flittigt nok.
Flere undersøgelser viser, at danske virksomheder kunne indsende op imod dobbelt så mange, som det er tilfældet.
Vi Konservative håber og tror på, at dette lovforslag kan bidrage til at styrke antallet af ansøgninger i en positiv retning, først og fremmest fordi det med dette lovforslag bliver væsentlig nemmere at søge brugsmodelbeskyttelse.
Loven bliver mere klar og overskuelig, ved at den bliver selvstændig og ikke er fyldt med henvisninger til den mere komplicerede patentlov.
Desuden fjernes en række uhensigtsmæssige forhold og uklarheder.
Målet er klart: Det handler om at styrke innovationen og forskningen i virksomhederne.
Vi Konservative hilser derfor lovforslaget velkommen og ser frem til det videre arbejde med det.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Nu ved hr. Frode Sørensen jo lige så godt som jeg, at diskussionen om, hvad der er uhensigtsmæssigheder, og hvad der er sådan politiske ændringer, også er lidt bestemt af, hvad det er for nogle briller, man ser med.
Jeg vil derfor godt gentage mit spørgsmål: Hvis det nu viser sig, at de ændringer, som lig ger i det her lovforslag – uanset om man kalder dem uhensigtsmæssigheder eller udvidelser, eller hvad det måtte være – skaber endnu større ulighed, end medarbejderaktieordningen har skabt i forvejen, vil Socialdemokraterne så sammen med SF stemme imod ved tredjebehandlingen?
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Jamen jeg synes, at det var det, jeg sagde i mit første svar.
Nu er der jo for mit vedkommende kun et sæt briller at se på sagen med, og det er dem, jeg selv har på.
Hvis det her viser sig at være tekniske ændringer, kan det meget vel være, at vi vil stemme for forslaget.
Hvis det er en udvidelse, er jeg helt sikker på, at vi vil stemme imod.
Mikkel Dencker (DF), 2005-11-18:
For knap 3 år siden var vi i Dansk Folkeparti selv med til at vedtage den nye ordning om medarbejderaktier, der lægges op til bliver revideret med dette lovforslag.
I Dansk Folkeparti var vi godt tilfredse med det resultat, der blev af arbejdet dengang, og det er vores indtryk, at ordningen fungerer udmærket, som den er.
Nu er loven så oppe til revision, og der foreslås en række mindre ændringer.
I Dansk Folkeparti forholder vi os positivt til lovforslaget, men ønsker i løbet af udvalgsbehandlingen at dykke dybere ned i forslaget for til fulde at kunne overskue konsekvenserne af de foreslåede ændringer.
På den baggrund skal jeg sige, at vores tilgang til lovforslaget absolut er positiv, men at vi ikke på nuværende tidspunkt vil give et endeligt tilsagn om at støtte forslaget, men jeg går stærkt ud fra, at den klarhed, som udvalgsbehandlingen vil skabe, vil give anledning til et endeligt ja på et senere tidspunkt.
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Vi vil kun stemme for disse ændringer, hvis det er ændringer, som sker i konsekvens af nogle uhensigtsmæssigheder.
Hvis det er en udvidelse af mulighederne for det, vil vi som konsekvens af vores holdning til det oprindelige forslag stemme imod.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Lovforslaget indeholder en række ændringer af skattereglerne for medarbejderaktier og ændringer af loven fra 2003.
Der er tale om regler, der har til formål at forbedre vilkårene for aktieaflønning, herunder en præcisering af gældende regler.
I mange innovative virksomheder er medarbejderaktier et godt og nødvendigt middel til fastholdelse af dygtige nøglemedarbejdere, ligesom det er et middel til omkostningsbegrænsning i perioder med megen videnopsamling og produktudvikling.
Medarbejderne får med medarbejderaktier andel i en kommende værditilvækst i virksomheden, og mange medarbejdere har oplevet beskatning og administrativ praksis som en forhindring for at indgå i tilbudte ordninger.
Lovforslaget har fået meget positive høringssvar, også fra administratorerne af loven, nemlig skatterevisorerne.
Lovforslaget har kun begrænsede provenumæssige konsekvenser, og vi vil positivt indgå i udvalgsarbejdet, men selvfølgelig kritisk vurdere eventuelle muligheder for omgåelser af loven.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
SF var imod, da regeringen udvidede de skattebegunstigede medarbejderaktieordninger for 2-3 år siden, fordi de uddyber ulighederne i samfundet ganske betragteligt.
Det er endnu et af de forslag, som regeringen har fremsat og fået gennemført, som udvider uligheden.
Vi havde bl.a. en stor høring om det forslag med en lang række af de fremmeste eksperter i landet på det her område, som nærmest samstemmende sagde, at det her var et forslag, som ville uddybe ulighederne i samfundet.
Så derfor var det selvfølgelig klart, at SF var imod det forslag.
Nu er der så fremsat et forslag til udvidelse af denne her ordning, selvfølgelig ikke så stor en udvidelse som den første, men stadig væk en udvidelse, som giver de mest velstillede nogle yderligere muligheder for at nedsætte deres beskatning og dermed sende regningen videre til resten af befolkningen.
Det skaber altså mere ulighed i samfundet, og det ønsker SF ikke at bidrage til.
Derfor vil vi stemme imod det her forslag.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Vil hr. Morten Homann ikke medgive, at medarbejderaktieordninger betyder, at medarbejderen, som gør en god indsats, hvad der dermed betyder, at aktiekursen stiger, også skal have del i den gevinst, der opstår som følge af den indsats?
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Jo, det er selvklart rigtigt, at hvis man får en medarbejderaktie og via sin indsats er med til, at aktiekursen stiger, så får man også en gevinst.
Det er jo sådan set det, der er hele ideen i medarbejderaktieordningen.
Det, der jo er interessant at se på, er, hvem der får de her medarbejderaktier.
Der er to mønstre, som er interessante.
For det første er det jo interessant, at det som udgangspunkt fortrinsvis er de højest placerede medarbejdere i hierarkiet, som får de her medarbejderaktieordninger.
Og for det andet er det jo meget interessant med den ordning, som hr. Jacob Jensens parti, Venstre, har været med til at gennemføre, at det er særlig interessant for folk, der betaler topskat, at kunne slippe for beskatning på den her måde, mens folk, som betaler de lavere skattesatser og virkelig må knokle for at få en mere beskeden løn hjem, ikke har de samme fordele ud af det.
Så det er en fordel for dem, som har i forvejen, og en knap så stor fordel for dem, som ikke har så høj en løn.
Så uligheden stiger med det her forslag.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Uligheden stiger med det her forslag, siger hr. Morten Homann.
Men er der ikke tale om, at den, som gør en indsats, får belønningen i kraft af medarbejderaktierne?
Er det ikke det, der faktisk er udtrykt i den ordførertale, som netop er holdt?
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Hr. Jacob Jensen må komme ned til mig bagefter og prøve at opklare, hvornår det nogen sinde har været et socialistisk princip, at hvis ikke alle kan få noget, så er der ingen, der skal have det.
Det har jeg ikke kunnet få opklaret, men det kan være, hr. Jacob Jensen ved mere om socialisme, end jeg gør.
Det glæder jeg mig til at høre mere om.
Hr. Jacob Jensen understreger jo meget tydeligt, hvad det her drejer sig om.
Det drejer sig om, at folk, som typisk kan påvirke deres egne lønsammensætninger og kan påvirke aktiekursen på deres virksomhed, kan få nogle gevinster med skattebegunstigelse på den her måde, som der så er nogle andre, der skal betale.
Og de, der skal betale, er jo selvfølgelig typisk kassedamen og pædagogmedhjælperen og skolelæreren, som ikke står til at få medarbejderaktier i deres supermarked, i deres børnehave eller deres folkeskole.
Så de må betale de større regninger, som kommer ud af det, for at de velstillede kan få en skattelettelse på den her måde.
Nu var Socialdemokraterne jo sammen med SF nogle af dem, som iværksatte en stor debat, da regeringen oprindelig udvidede medarbejderaktieordningen, og som var meget kritiske og havde – synes jeg – nogle gode argumenter imod ordningen.
Nu kan jeg så forstå, at man i forhold til en udvidelse af ordningen er noget mere afslappet.
Lad mig så spørge hr. Frode Sørensen: Hvis det nu viser sig i løbet af udvalgsarbejdet, at det her forslag yderligere udbygger den ulighed, medarbejderaktierne giver, vil Socialdemokraterne så ligesom SF stemme imod ved tredjebehandlingen af forslaget?