runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Da Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech, ikke kan være til stede, skal jeg læse hendes ordførertale op: Dette beslutningsforslag illustrerer på bedste vis, hvad Venstre mener om modersmålsundervisning samt integration af fremmedsprogede børn.
Kommunernes pligt til at tilbyde modersmålsundervisning skal ophæves, og danskundervisningen af fremmedsprogede skal styrkes.
Venstre mener, at alle, der har opholdstilladelse i Danmark, også selv har et personligt ansvar for deres egen og deres børns integration.
Modersmålsundervisningen er primært noget, hjemmet har et ansvar for, og derfor skal kommunerne
ikke være forpligtet til at tilbyde den undervisning.
Dernæst har vi konstateret, at det ikke kan dokumenteres, at modersmålsundervisningen er mere fremmende for danskindlæring end en tilsvarende tidlig indsats i dansk.
Det har vi undervisningsministerens ord for i nogle svar, vi har fået, og Venstre mener derfor, at en øget og tidlig indsats i danskundervisningen over for fremmedsprogede børn vil være bedre for integrationen end opretholdelse af den nuværende ordning med modersmålsundervisning.
De store ressourcer på 72 mio. kr., der årligt anvendes til modersmålsundervisning,
kan derfor anvendes bedre til en øget og bedre danskundervisning.
Danskstimulering og danskundervisning bør sættes ind i en meget tidlig alder
, da det er velkendt, at små børn har en medfødt evne til til lære sprog, inden de fylder 4 år.
Det er derfor vigtigt, at fremmedsprogede forældre i meget højere grad opfordres til at sende deres børn i børnehave. Leg og samvær med danske børn i en tidlig alder har langt større betydning for, om indvandrerbørn lærer dansk, end den indsats, folkeskolen kan tilbyde, når først børnene har nået skolealderen.
Utallige undersøgelser omkring i verden underbygger det.
Regeringen har i sin integrationshandlingsplan lanceret, at der skal tages fat med en tidlig sprogstimulering, og jeg vil godt sige, at det hilser Venstre velkommen.
Vi mener dog, at planen bør være mere ambitiøs, bl.a. med sprogstimulering måske helt til 2-års-alderen.
Vi behøver ikke at afvente yderligere undersøgelser om behovet for tidlig sprogstimulering, for de findes jo allerede.
Samtidig kan jeg konstatere, at regeringen vil knytte folkeskolens modersmålsundervisning nærmere til undervisningen i de øvrige fag.
Hvis integrationsindsatsen begynder tidligt med indlæring af dansk, ser vi intet grundlag for regeringens forslag, for integrationen skal jo ikke først finde sted, når børnene har nået skolealderen.
Venstre ønsker integration af de fremmedsprogede børn og mener, at integrationen af fremmedsprogede hænger sammen med danskkundskaber.
Det bedste tidspunkt at lære dansk på er i en tidlig alder, så kommunernes forpligtelse til at tilbyde modersmålsundervisning må derfor ophæves, og der bør i stedet sættes fokus på danskundervisning fra en tidlig alder.
Det er derfor, vi har fremsat dette beslutningsforslag.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Nu plejer vi jo at være søde ved hinanden, når man bare læser andre folks taler op.
Men fru Else Winther Andersen er jo medlem af Venstres folketingsgruppe, og derfor kunne det være interessant for salen at få at vide, om Venstre på trods af den sidste debat, da Dansk Folkeparti havde et forslag, nu har fået en ny flygtningepolitik med den konsekvens, at der slet ikke skal komme flygtninge til landet.
Det vil jeg godt høre.
Men hvis det er sådan, at Venstre alligevel beholder sin gamle flygtningepolitik, nemlig at flygtninge skal sendes tilbage, hvis der bliver fred i det pågældende land inden for en 7-års-periode, betyder det så, at Venstre alligevel ønsker at tilbagesende unger, der ikke kan deres eget hjemlands sprog?
Og hvilken placering tror Venstres ordfører så, at disse unger får i hjemlandet?
Og så til sidst: Jeg synes, det er en enormt god idé ...
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Allerførst vil jeg gerne have at vide, hvad der foreligger af dokumentation for, at det specielt skulle være Venstrekommuner, der ikke tilbyder institutionspladser med dertil hørende sprogstimulering.
Og jeg vil da også gerne spørge fru Anne Baastrup, om hun ikke kan bekræfte, at selv om kommunerne slipper for forpligtelsen til at tilbyde modersmålsundervisning, er der overhovedet ikke noget i vejen for, at de frivilligt kan etablere modersmålsundervisning.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Jeg må så konstatere, at Venstres folketingsgruppe har besluttet, at det oplæg, som fru Birthe Rønn Hornbech er kommet med, og som ligger på Venstres hjemmeside, ikke længere er Venstres flygtningepolitik, og det er vi ganske tilfredse med.
Men så vil jeg samtidig spørge, hvordan fru Else Winther Andersen mener, at disse unger kan få et ordentligt kendskab til deres modersmål på højt niveau med den konsekvens, at de kan fungere i deres hjemland, vel vidende at Venstre ønsker, at de unger skal sendes hjem, hvis der kommer fred i landet inden for en 7-års-periode.
Og til sidst: Hvordan kan det være, at fru Else Winther Andersen - som nu synes, det er en god idé, at børnene skal integreres ved særlige tilbud i børnehaverne - som socialminister aldrig på noget tidspunkt var inde på nogen af de spørgsmål?
Sagen er jo den, at en af grundene til, at der er utilpassede unge blandt de etniske minoriteter, er, at den borgerlige regering intet foretog sig i de 10 år, den sad.
Gud ske tak og lov sidder den ikke længere, men det er jo konsekvenserne fra dengang, vi nu skal arbejde med.
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Jeg vil godt lige fortsætte lidt i den forrige talers fodspor.
Jeg vil gerne spørge fru Else Winther Andersen, om man ved at afskaffe modersmålsundervisningen gavner de børn af fremmed herkomst, som Venstre fortsat ihærdigt arbejder på skal sendes tilbage. Det bliver jo tydeligere og tydeligere klart for den danske befolkning, at Venstre seriøst arbejder på at få indført en regel, som siger højst 7 års midlertidigt ophold i Danmark, hvor I kan få lov til at blive her.
Børn, der opholder sig i Danmark i den utrolig vigtige alder, hvor sprogindlæringen skal foregå, skal nu ikke have Venstres hjælp til i 7 år at få mulighed for at lære deres egne modersmål, for de skal hjem igen, siger Venstre.
Tror Venstres ordfører, at det gavner børnene, at vi afskaffer modersmålsundervisningen, hvis Venstres politik med at sende dem hjem igen skulle slå igennem?
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Venstres ordfører, fru Else Winther Andersen, kendte ikke nummeret på det svar, der fortæller, at det kan være til skade for danskundervisningen, at der gives modersmålsundervisning, eller at de to ting i hvert fald ikke fremmer hinanden.
Jeg spurgte om det, fordi ministeren i nogle svar til fru Gitte Lillelund Bech klart har pointeret, at det er videnskabeligt dokumenteret, at modersmålsundervisning ikke blot kan styrke indlæring i modersmålet, men også i dansk, og at de to indlæringer kan frugtbargøre hinanden og styrke hinanden.
Det er derfor, jeg synes, det er noget gådefuldt, hvad det er for et svar, fru Else Winther Andersen refererer til, og derfor vil jeg gerne forfølge den sag - altså om det er et afgivet svar, vi tolker vidt forskelligt, eller om der er et svar fra ministeren, som jeg ikke har været opmærksom på.
Men det må vi jo så forfølge ved anden lejlighed.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Som svar til både fru Anne Baastrup og hr. Henrik Svane vil jeg berøre den gruppe børn, der er tale om, når vi siger, at hvis der er fred i hjemlandet, kan der blive tale om at rejse hjem igen efter nogle år. Først og fremmest er det ret væsentligt, at det jo kun er en lille gruppe - det har vi jo set indtil nu - hvor der kan blive tale om, at der kan blive fred, så de kan rejse hjem igen, så derfor er det vigtigt, at alle børnene får lært dansk, og det er vigtigt, at alle børnene får lært dansk så tidligt som overhovedet muligt.
Derudover mener vi, at det er forældrenes ansvar, at de får lært deres hjemlands sprog, får lært at tale og skrive det, og når forældrene ved, at det er sådan, er jeg også helt sikker på, at de vil tage ansvaret på sig.
Selvfølgelig har jeg da forståelse for, at fru Anne Baastrup spørger: Hvad så hvis forældrene er analfabeter?
Men jeg mener altså, det er vigtigt, at man bliver dygtig til dansk, og det er fantastisk med den udvikling, der sker på det område for øjeblikket, hvor kommunerne er gået i gang med at sætte ind med tidlig sprogundervisning i børnehaveklasserne.
Jeg vil godt kvittere over for ministeren her ved denne lejlighed, fordi hun nu vil indsamle resultaterne på området.
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg vil gerne give det svar på spørgsmålet om nummeret på udvalgsbilaget, at jeg ikke kan huske, at der ikke står, at det skader.
Jeg har læst teksten, men jeg kan den ikke udenad, og jeg må med beklagelse sige, at jeg ikke har taget det med herned.
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Andersens bemærkninger om, at hvis der er tale om børn af forældrepar, der er analfabeter, kan man måske bruge friskolelovgivningen.
Der er altså foretaget en større spredning, og det vil sige, at hvis man bor i Thyborøn, tror jeg ikke, man kan starte en friskole for at give sine børn en bedre modersmålsundervisning.
Men Venstre vil i hvert fald fjerne modersmålsundervisningen, samtidig med at de vil forlænge den midlertidige opholdstilladelse til 7 år.
Der kan blive tale om, at nogle skal vende tilbage, sagde fru Else Winther Andersen.
Nej, det kan der ikke blive tale om, for det, der ligger i Venstres forslag, er nemlig, at alle skal vende tilbage.
Det Radikale Venstre og jeg selv deler ikke Venstres menneskesyn på dette område, hvor man vil gøre alt, hvad man kan i de 7 år, som er den midlertidige periode, for at fordanske børnene for herefter at sende dem tilbage, så snart det kan lade sig gøre, til en tilværelse, hvor de ikke behersker det modersmål, de nu skal i gang med at bruge.
Det synes jeg ikke er et fint og et godt menneskesyn.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Til fru Anne Baastrup
Så bliver der spurgt om vores politik med hensyn til, at når de har været her i 7 år, og hvis der er blevet fred i landet, skal de tilbage.
Her er det, vi siger, at det er jo forældrenes ansvar, at børnene også lærer det sprog, der tales i hjemlandet.
Der er jo ikke noget i vejen for, at de selv kan lære deres børn det, og hvis de gerne vil give børnene yderligere undervisning i det, kan de jo gøre det på flere måder.
Til hr. Søren Kolstrup: Selv om det var i en meget høj og skinger tone, er jeg nødt til at sige, at jeg ikke har nummeret på det udvalgssvar.
Det bliver jeg nødt til at sige helt klart.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-03-03:
Det Konservative Folkeparti fremlagde et finanslovkatalog i september måned, hvor vi fremlagde besparelser for 10 mia. kr.
Det er ikke besparelser, som er anfægtet af nogen overhovedet - overhovedet - heller ikke af Finansministeriet.
Så vi har altså dokumenteret besparelser for 10 mia. kr., blot til orientering.
Den diskussion vil jeg meget, meget gerne tage, bl.a. fordi vi dokumenterer besparelser, og vi ikke bare henter penge ind til statskassen ved at opkræve nye skatter og nye afgifter.
For den måde, man kan få tingene til at hænge sammen på, er selvfølgelig også, at man henter penge ved nogle besparelser, og det er der ikke en reel vilje til.
Så det er hver eneste gang meget nemt for regeringen og for øvrigt også for regeringens støttepartier, hvoraf i hvert fald SF og desværre også et andet parti er med - i øjeblikket i hvert fald - at sige: Jamen hvad så med finansieringer?
Undskyld jeg siger det: Det er noget sludder.
Man har selvfølgelig også en pligt og en opgave og et ansvar som opposition til at sige, hvad man ønsker.
Og så har man også i sidste ende, når man fremlægger sit finanslovforslag, en pligt og en opgave og et ansvar for at kunne anvise en tilsvarende besparelse, så tingene hænger sammen.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
Jeg synes, det er dejligt med en livlig debat også sidst på ugen.
Det er et tegn på, at det går godt.
De to forslag her fra Kristeligt Folkeparti og Venstre lægger jo lidt op til det samme.
Dog er der lidt forskel: Kristeligt Folkeparti vil have det 25 pct. højere op, end tilskuddene er i dag, og jeg kan forstå, at Venstre og De Konservative ønsker, at det skal være en hundrede procent finansiering og ligestilling.
Der er jo ingen tvivl om, at, som det også står i et af beslutningsforslagene - jeg tror, at det er beslutningsforslaget fra Venstre - de frie skoler og private skoler er en givtig ting for vores uddannelsessystem som sådan.
Jeg taler lidt ud fra egen erfaring, idet min datter går i en privat skole, og dér ønsker man egentlig, dels at den forskel, der er på de to skoleformer, bliver bevaret, dels at forskellen på det økonomiske område får lov til at være der.
Så jeg tror ikke engang, at man ønsker en hundrede procent finansiering.
Vi kunne jo høre på debatten med hensyn til finansiering, at det i hvert tilfælde nok er fornuftigt, at forslagene her venter, til vi kommer i gang med nogle nye finanslovforhandlinger.
Men jeg vil sige, at grundlæggende støtter vi mest - nu synes jeg, at Kristeligt Folkeparti skulle høre efter, for nu får de ros - Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag, som lægger op til en øget finansiering på 36,6 mio. kr.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-03:
Fru Susanne Clemensen taler om den rigtige måde at bruge pengene på i skolerne.
Mener fru Susanne Clemensen, det er rigtigt at forskelsbehandle, på den måde som det sker i dag, således at et barn i en folkeskoles SFO får 13.000 offentlige kroner mere med i pasningen end et barn i en privat SFO?
Der er 13.000 kroners forskel pr. år på et barn i en offentlig og i en privat SFO.
Og er fru Susanne Clemensen klar over, at det så, hvis friskolernes SFO'er siger: Nu kan vi ikke mere; vi kan ikke blive ved med år for år at have røde tal, vi kan ikke blive ved med år for år at have underskud, pludselig vil koste det offentlige i hvert fald minimum 200 millioner ekstra kroner om året at rumme alle de børn, som så vil komme fra de private SFO'er og skal passes i det kommunale system.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
Det er til fru Susanne Clemensens bemærkninger om, at folkeskolen virkelig trænger til en opstramning.
Jamen det kan der jo nok være noget om, men fru Susanne Clemensen kom også ind på noget om byggeri osv.
Jamen der er jo allerede i forhold til folkeskole og privatskole en forskelsbehandling, hvis vi går ind og kigger på selve momssystemet omkring eksempelvis tilbygninger.
Så der er jo en forskel allerede dér.
Er det rimeligt, eller er det, fordi fru Susanne Clemensen ønsker, at de private skoler og friskolerne simpelt hen skal halte endnu mere bagefter?
Susanne Clemensen (CD), 2000-03-03:
Til de to spørgere vil jeg sige, at i CD betragter vi naturligvis privat- og friskolerne som et vigtigt alternativ til folkeskolen, det nævnte jeg faktisk også i min tale, men det er ikke det samme som at sige, at vi ønsker at ligestille privat- og friskolerne med folkeskolen.
Det ønsker vi nemlig ikke.
Og med hensyn til byggeri og andre forhold, der er blevet inddraget her som vigtige at fokusere på: Det er fuldstændig rigtigt, men igen må jeg sige, at folkeskolen er det allervigtigste for CD, fordi det altså er folkeskolen, som tiltrækker en bred målgruppe, og vi ønsker stadig væk at holde fast i, at folkeskolen skal være skolen først og fremmest.
Privat- og friskolerne skal naturligvis være et alternativ, men bestemt ikke et ligestillet alternativ.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
Tak for det.
Susanne Clemensen (CD), 2000-03-03:
Nej, det er vi naturligvis ikke, men omvendt må vi jo også sige, at det faktisk er mange penge, det drejer sig om, på et forholdsvis lille område.
I CD erkender vi altså åbent, at vi prioriterer anderledes, at vi hellere vil bruge pengene på en udvikling af folkeskolen, at der er arbejdsmiljøproblemer, der er problemer med nedslidning af de fysiske rammer, langt større og alvorligere problemer efter vores opfattelse, og derfor savner vi jo også stadig væk, at forslagsstillerne kommer med et forslag til, hvordan det her skal finansieres.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-03:
Fru Susanne Clemensen nævnte i sin ordførertale, at hun mente, der var partier i Folketinget, der ønsker den sorte skole tilbage.
Kan fru Susanne Clemensen være lidt mere specifik og nævne, hvilke partier det er, så disse partier frit og offentligt kan imødegå fru Susanne Clemensens kritik?
Så vidt jeg har hørt i Uddannelsesudvalget og i de partier, jeg har kontakt med, er der ingen i dette Folketing, der ønsker den sorte skole tilbage, men det kan være, fru Susanne Clemensen er bedre underrettet.
Susanne Clemensen (CD), 2000-03-03:
Men jeg vil ikke sætte partinavne på, og jeg tror bestemt heller ikke, at det er Kristeligt Folkepartis hensigt.
Jeg har netop ikke sagt, hvilke partier jeg mener at der her er tale om.
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Det Radikale Venstre støtter gerne gode initiativer, der medvirker til at forbedre undervisningens kvalitet og vores børns muligheder.
I denne sammenhæng er det naturligvis vigtigt, at skolefritidsordninger tilknyttet såvel offentlige som private skoler er gearet til at varetage de opgaver, de nu en gang skal.
Det Radikale Venstre mener, at de gældende ordninger allerede nu på fornuftig vis tager højde for den forskel, der er mellem kommunale og private skolefritidsordninger.
De frie grundskolers skolefritidsordninger har et lavere udgiftsniveau end de kommunale ordninger.
Det kan bl.a. ses som udtryk for sektorens muligheder for at tilpasse ordningerne bedre til de lokale behov som f.eks. gennem deltidspladser, kortere åbningstider og derved mindre personalenormering.
Hvis der lokalt er et behov for, at fritidsordningen svarer til den kommunale standard, så er det muligt at forhandle med kommunen om et supplerende lokaltilskud.
Det var også en del af grunden til, at lovgivningen på området, indførelsen af hjemlen til tilskud, er udarbejdet, som den er.
Som det også er blevet påpeget tidligere af ministeren, er der ikke afsat - og det er jo ikke blot en lille detalje -
de nødvendige midler til et sådant forslag på finansloven, som den store ekstraordinære støtte, som forslagsstillernes forslag ville betyde.
Vi er sindede i Det Radikale Venstre at se på en eventuel justering af de kommende prioriteringer i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det Radikale Venstre støtter derfor ikke de fremsatte forslag til folketingsbeslutning.
Jette Gottlieb (EL), 2000-03-03:
Da vores ordfører på området, hr. Søren Kolstrup, ikke er til stede, vil jeg fremføre følgende på hans vegne:
Hvis vi som samfund vælger, at frie skoler kan udfylde undervisningsbehovet for børn og unge, og at samfundet gennem tilskud forsøger at gøre det muligt for så mange som muligt at bruge de frie skoler - og det gør vi, og det gør vi også med Enhedslistens opbakning - og når sådan nogle frie skoler så organiserer skolefritidsordninger som tilbud til børn på skolen, ja, så mener vi som udgangspunkt, at det er rimeligt at give offentlige kroner til det.
Men ønsker de frie skoler grundlæggende det?
Er de ikke netop alternativer og vil selv bestemme en lang række ting?
Er det ikke sådan, at de måske hellere vil klare sig med det procenttilskud, som skolen har, med de frihedsgrader det så giver?
Grundlæggende foretrækker Enhedslisten fritidshjemsordningen frem for SFO-ordningerne.
Vi mener, det var en stor skade, der skete, da man udhulede fritidshjemmet gennem noget, der i hvert fald i første række så ud som ringere tilbud.
I fritidshjemmet er der selvfølgelig lige adgang, uanset den valgte skoleform.
Skulle kommunerne ikke hellere puste lidt liv og lidt vækst i fritidsklubordningerne og fritidshjemmene?
Men vi er meget åbne for en videre diskussion i udvalget og ser hen til det.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-03-03:
Hr. Brian Mikkelsen sagde, at vi jo så kan få en diskussion om prioriteringen.
Det tror jeg for det første ikke hr. Brian Mikkelsen mener skal være nu med henblik på det, han tidligere har sagt.
Men en prioritering skal der selvfølgelig til.
Når de får magt, som de har agt, så skal vi have skatterne ned, og det vil sige, at hr. Brian Mikkelsen altså skal ud og finde nogle besparelser helt bortset fra det her, og så skal han finde yderligere nogle på en eller anden måde.
Det er så for kompliceret for hr. Brian Mikkelsen at tage stilling til i dag, men nu er hr. Brian Mikkelsen jo både næstformand i gruppen og har en fremtrædende plads dér, og samtidig er han jo også De Konservatives uddannelsespolitiske ordfører.
Derfor vil jeg spørge, om det er indgået i Det Konservative Folkepartis overvejelser, hvad der først er fornødent.
Er det her det først fornødne, når man får 250 mio. kr.?
Den prioritering synes jeg er til at overskue, og den vil jeg gerne have Det Konservative Folkeparti til at forholde sig til.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-03-03:
Jamen politik er jo at ville, og politik er at prioritere, og politik er at opstille ønsker.
Jeg kan præsentere hele vores finanslovkatalog for hr. Hans Peter Baadsgaard og dokumentere krone til krone, hvordan vi har kunnet finansiere alle de ønsker, vi selvfølgelig har.
Krone til krone.
Det er jo derfor, man er med i et folketingsparti, og derfor er det ikke en saglig måde at føre debatten på.
Er det det, vi prioriterer?
Og der kan jeg så oplyse hr. Hans Peter Baadsgaard om, at det er det, vi ønsker.
Vi vil godt prioritere det.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-03-03:
Jamen jeg kan da godt forstå, at et oppositionsparti gerne vil være i den situation, at man sådan hver måned eller to gange om måneden kan gå ud og love befolkningen 200 mio. kr. her og 250 mio. kr. der og noget mere til handelsskoler i morgen og noget mere til universiteter i overmorgen.
Det er da en behagelig situation at være i, og så kan man jo altid sige, at vi skal nok finde besparelser.
Det duer jo simpelt hen ikke, men den diskussion kan vi ikke tage her i dag, for det magter man ikke at tage stilling til.
Og jeg spurgte derfor bare De Konservatives uddannelsespolitiske ordfører, der dog er langt inde i substansen og vurderingerne af det uddannelsespolitiske område: Når man har 250 mio. kr. på uddannelsesområdet, er det her så det først fornødne?
Eller er der andre ting, der bør komme foran?
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Ja, sådan går det, når man er ude på lidt tynd is og man skal dokumentere, hvordan det er med hensyn til, at Venstrekommuner tilbyder integration.
Så kan jeg da godt forstå, man glemmer det næste spørgsmål.
Men kan fru Anne Baastrup bekræfte, at selv om kommunerne slipper for forpligtelsen til at tilbyde modersmålsundervisning, kan de etablere frivillig modersmålsundervisning?
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Men i Det Radikale Venstre frygter vi, at det ikke vil ske, hvis der ikke er en pligt til at tilbyde det.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Jamen fru Anne Baastrup taler jo udenom.
Jeg spørger direkte, om ikke kommunerne frivilligt kan iværksætte modersmålsundervisning, hvis den enkelte kommune oplever, at der er et behov for det i den kommune.
Det er det, jeg spørger om.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Det kan i hvert fald ikke være forkert under en debat af denne her karakter, at man forholder sig til partiernes samlede politik.
Venstre og De Konservative ønsker, at de her børn skal sendes hjem, hvis der kommer fred i deres hjemlande inden for en 7-års-periode, og så spørger jeg: Hvordan vil man sikre, at de rent faktisk kan deres modersmål?
Venstre og De Konservative har ikke noget andet svar end at sige, at det må forældrene selv klare.
Og så hænger det heller ikke sammen med det her beslutningsforslag, som hr. Brian Mikkelsen er ordfører for, i og med at man vil tage de her penge fra kommunerne og sige: I skal lave en kvalificeret danskundervisning, samtidig med at Københavns Kommune nu har påvist, at deres tilbud er godt.
Forslaget hænger overhovedet ikke sammen.
Og jeg troede rent faktisk, at hr. Brian Mikkelsen på baggrund af vores debat om, hvordan man bedst lærer første andetsprog, nemlig ved, at man er god til grammatikken og sproget i sit første sprog, havde flyttet sig: at det var det, der gjorde, at man lærte sit første andetsprog.