Johs. Poulsen (RV), 2006-05-03:
I Det Radikale Venstre er vi faktisk langt hen ad vejen på linje med den konservative ordfører i hans tilgang til, hvad der er problemstillingerne her på området, og derfor også i tilgangen til, hvordan man skal forsøge at skabe løsninger i årene fremover.
Man kan selvfølgelig altid fra den her talerstol få en interessant akademisk diskussion om virkelighedsopfattelser, men det, der er det afgørende, er jo, at vi, når vi er færdige med et nyt grundlag for miljøregulering af landbruget, når frem til noget, som tager hul på en række af de problemer, som jo ikke bliver løst – og det er en fællesopfattelse, så vidt jeg bedømmer det – på en tilstrækkelig effektiv måde i dag.
Det er så en kombination af, at man ikke får løst de miljømæssige problemer, som ligger i forlængelse af visse typer landbrug, og at man i erhvervet lider under, at man har meget lange sagsbehandlingstider, og at man har et meget, meget uoverskueligt og meget, meget kompliceret system, som vi rent faktisk trænger til at få forenklet, og som vi rent faktisk trænger til på mange måder at få gjort mere brugervenligt, hvilket vi derfor i Folketinget har en forpligtelse – i al fald efter radikal opfattelse – til at finde løsninger på.
Efter vores opfattelse er der jo nogle ting, som ikke er tilfredsstillende i dag, når man tager den miljømæssige indgangsvinkel.
Der er på en række felter en miljøbelastning fra den danske landbrugsproduktion, som vi ikke mener er rimelig.
Der er et næringsstoftab til både grundvand og overfladevand, som i en række tilfælde overskrider det, som burde være en idealtilstand, eller en bedre tilstand i al fald, både i forhold til den naturmæssige udvikling og i forhold til beskyttelse af grundvandet i fremtiden.
Derudover er der et særlig tungt problem, som handler om den luftbårne kvælstof- og am moniakforurening, som medfører, at man i forhold til ikke mindst nogle særlige naturtyper, næringsfattige naturtyper, er i en situation, hvor disse naturtyper konstant forarmes og er i fare for at forsvinde.
Derfor er der også en række både plante- og dyrearter, som jo bliver klemt i den situation.
Derfor lægger vi fra radikal side vægt på, at vi kommer langt ikke mindst i forbindelse med den del af det, altså den luftbårne del, som jo i virkeligheden hidtil har været meget uhåndterbar, men som vi har brug for at få taget mere håndfast fat i.
Og så er der det, som nogle ordførere har været inde på, det, som måske mere retter sig mod det omgivende miljø for mennesker, nemlig lugtgener i forbindelse med landbrugsproduktionen, ikke mindst i forbindelse med svineproduktion og i nogen grad også kyllingeproduktion.
Der er der naturligvis også behov for at få lavet en tilgang, der betyder, at man får mindsket nogle af de problemer, der er der.
Med hensyn til det sidstnævnte er det vores opfattelse, hvis vi skal tage ordene fra topfolkene i dansk landbrug for pålydende, at de også dér er interesseret i at finde løsninger, som betyder, at man ikke længere står med de problemer i forhold til naboer og andre, som generes i den sammenhæng.
Når vi alligevel må sige, at vi på det nuværende grundlag må afvise forslaget, som det ligger, hænger det jo sammen med, at vi er gået ind i de forhandlinger, som nu allerede har været omtalt flere gange, med den indgangsvinkel, at det er vigtigt i den situation, vi står i nu, at prioritere indsatsen, således at den bliver rettet mod de steder, hvor man i årene fremover vil generere de største problemer, hvis man ikke får taget fat omkring dem.
Derfor ligger der også i vores tilgang til det her område en prioritering.
Selv om man tog en hel del år i brug, ville det ganske enkelt være en fuldstændig umulighed med de rammer, inden for hvilke vi i dag udøver politik og økonomi i det her samfund.
Derfor ville der under alle omstændigheder skulle foretages en prioritering, og vi finder det vigtigt, at den prioritering bliver foretaget ud fra et ønske om at regulere først og fremmest der, hvor der også er incitamenter til at gå ind og investere i de miljøteknologiske tiltag, der kan være en del af løsningen.
Så er der jo en anden del af beslutningsforslaget, der handler om flere midler til natur.
Vi er optagede af, at vi får en god dialog mellem Folketingets partier om mulighederne for at anvende modulationsprincippet, som der jo for nylig er blevet åbnet for.
Vi vil derfor ikke udstikke en facitliste i dag eller sige, hvad der skal stå, når den snak er færdig, men vi synes, det er fornuftigt partierne imellem at tage en snak om, hvorvidt det instrument skal i brug.
Vi skal opfylde en række krav i fremtiden, som også er EU-genererede, bl.a. habitatkrav, vandrammedirektiv og meget andet.
Det vil under alle omstændigheder betyde øgede investeringer i naturen, som der skal findes penge til.
Hvis de penge ikke skal findes via almindelige skattemidler, er modulationsprincippet en af mulighederne, og derfor finder vi det logisk, at man i alt fald partierne imellem begynder at drøfte nogle principper for, hvordan man i givet fald kunne gribe den opgave an.