runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Jamen regeringen er ikke på vej med noget i næste uge.
Vi har ikke forholdt os til det her forslag.
Så min eneste melding er alene, at det her er inspireret af noget, man er ved at gennemføre i Holland, at vi med interesse følger, hvad det er, man gennemfører i Holland, og at vi ligesom på andre områder ser, om vi kan lade os inspirere af dette.
Men det er ikke et forslag, som regeringen har forholdt sig til.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-13:
For en uges tid siden var beskæftigelsesministeren ude med et forslag om, at man skulle lukke for indvandringen fra en række navngivne lande.
Dansk Folkeparti, som er regeringens støtteparti, har krævet det samme.
Og som jeg fornemmer det, så følger fru Irene Simonsen op på de forslag, der er kommet fra henholdsvis beskæftigelsesministeren og Dansk Folkeparti med henblik på at løse det, som man i regeringen og hos Dansk Folkeparti betragter som et problem, nemlig at der stadig kommer for mange indvandrere til Danmark.
Er ministeren overhovedet ikke bekymret for, at den debat og de mange, mange regler, der efterhånden er lavet for familiesammenføring, kan have en skadelig virkning for Danmarks renommé i udlandet og for Danmarks mulighed for at fastholde danskere, også veluddannede danskere, her i landet?
Vil det ikke være sådan, at hvis man f.eks. gennemførte fru Irene Simonsens forslag, så ville der være en sandsynlighed for, at danske statsborgere med gode uddannelser bare ville vælge at flytte til udlandet og få deres familiesammenføring der, fordi det simpelt hen bliver for besværligt at få familiesammenføring i Danmark og dermed vende tilbage til Danmark?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Nej, jeg deler ikke fru Elsebeth Gerner Nielsens sortsyn på udfaldet af det her.
Jeg vil sige næsten tværtimod.
Med hensyn til Danmarks omdømme er der i øjeblikket en meget positiv interesse for, hvad det egentlig er, vi gør i Danmark på udlændingeområdet og på integrationsområdet.
Mit klare indtryk er, at fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke kan få bekræftet, at det her får folk til at flygte væk fra Danmark, fordi vi faktisk nu har fået styr på udlændingeområdet og fået styr på integrationspolitikken.
Spm. nr. US 47
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-13:
I forlængelse af fru Elsebeth Gerner Nielsens spørgsmål kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvad ministeren egentlig mener om det område, hun er sat til at administrere.
Jeg kunne godt tænke mig at få et bud på, hvad ministerens holdning er til et forslag om at gøre det mere besværligt at blive familiesammenført i Danmark ved f.eks. at stille krav om, at folk skal kunne dansk, inden de kommer til Danmark – bare en holdning, for det kan jo ikke være rigtigt, at vi har et regeringsparti og en minister, som ikke forholder sig til, hvad det samme partis politiske ordfører går ud og siger i offentligheden.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Jeg synes, at vi har nogle fornuftige regler på familiesammenføringsområdet, hvor vi stiller nogle krav til dem, der kommer hertil, og til den ægtefælle, som er i landet og får sin ægtefælle herop til landet.
Jeg synes, det er nogle fornuftige regler, vi har i dag.
Der er et hollandsk forslag, som ikke engang er gennemført endnu.
Derfor vil jeg ikke på nuværende tidspunkt hverken sige til eller fra.
Jeg vil gerne studere lidt nøjere, hvad Hollands forslag går ud på, måske også hvad det har af effekter.
Det kunne jo også godt være, at det var en måde, hvorpå man kunne forberede de familiesammenførte, der kommer til Danmark, endnu bedre, så de kan få en endnu bedre start i Danmark.
Og det er vel ikke så ringe.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-13:
Jeg beklager meget, men det er ikke noget hollandsk forslag.
Det er et forslag fra Venstres integrationspolitiske ordfører med opbakning fra ordføreren fra De Konservative og ordføreren fra Dansk Folkeparti.
Der er et flertal i Folketinget bag det her forslag.
Og ministeren forholder sig jo ikke til det.
Det synes jeg ikke er gangbart.
Jeg synes, at det eneste gangbare er, at ministeren forholder sig til, om det er et forslag, ministeren rent faktisk er positiv over for og vil fremsætte, eller om det er et forslag, som ministeren er negativ over for og derfor vil undgå at fremsætte.
Så derfor: Er det et forslag, ministeren vil fremsætte, ja eller nej?
Martin Henriksen (DF), 2005-12-13:
Det var altså sådan, jeg forstod det, men det kan der jo være uenighed om.
Men er det ikke sådan, at hvis man havde brugt lidt mere tid på at forklare de forskellige universiteter i udlandet, hvordan det danske uddannelsessystem hænger sammen, og hvis man havde lavet en lille note på de danske eksamensbeviser, som forklarede, hvordan og hvorledes det hænger sammen, kunne det have sparet en hel del tid og penge?
Hvis man havde gjort det fra starten i stedet for at nedsætte en stor kommission, som skulle arbejde med det, havde det så ikke været en nemmere måde at gøre det på?
Mener ministeren ikke det?
Og er det virkelig et godt argument for at ændre hele karaktersystemet i Danmark, at vi skal tilpasse os det internationale system, når det i realiteten kunne klares med en lille bemærkning på eksamensbeviset?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Det kræver, at det er blevet drøftet i regeringen.
Og det er ikke et emne, der er blevet drøftet i regeringen på nuværende tidspunkt.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Anders Bondo Christensen er formand for Danmarks Lærerforening, men han er mig bekendt ikke læseekspert, og hvis man spørger læseeksperterne, er de jo enige med regeringen.
Det var dem, vi bad om råd, det var dem, vi lod befolke Jørgen Søndergaards læseudvalg, og det er dem, som nu har foreslået, at der bliver danskundervisning i børnehaveklassen.
Så enkelt er det, og i den forbindelse vil vi så udvide undervisningspligten fra 9 til 10 år.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle organisationer og eksperter, som går imod, at vi skal have en obligatorisk børnehaveklasse, og jeg ved heller ikke, hvad det er for nogle organisationer og eksperter, der går imod, at man i den nye, obligatoriske børnehaveklasse lægger vægt på sproglig udvikling i form af danskundervisning.
Jeg ved faktisk ikke, hvem det er, der går imod det, for jeg har ikke hørt, hvem det er.
Der er nogle, der tror, at børnehaveklassen skal være fuldstændig, som 1. klasse er i dag, men det er der jo ingen der har sagt.
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Jeg skal gerne bekræfte over for Dansk Folkeparti og fru Anita Knakkergaard, at det har man kunnet i mange år.
Det var i øvrigt et princip, der blev indført under den socialdemokratisk ledede regering, så det har man kunnet i mange år.
Det betyder, at det i stort omfang bliver lejerne, som betaler for, at der kan opføres gode, ordentlige plejeboliger og gode, ordentlige ældreboliger.
Vores pointe er blot, at det jo er dejligt, vi får opført mange gode, ordentlige plejeboliger og ældreboliger, men hvorfor er det kun lejerne, der skal betale hovedparten af udgifterne?
Det forstår vi ikke.
Også Dansk Folkeparti siger, at det kun er lejerne, der skal medvirke til at betale, men hvorfor må vi ikke alle sammen bidrage til det?
I øvrigt kan jeg heller ikke forstå, at De Radikale vil være med til det.
Samtidig vil jeg gerne oplyse både Folketinget og fru Anita Knakkergaard om, at ifølge den plejeboliggaranti, som nu er aftalt i satspuljen, hvor de svageste betaler, betaler lejerne den anden halvdel, nemlig via ydelsesstøtten.
Det synes vi ikke hører hjemme i dansk parlamentarisme.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-13:
Undervisningsministeren har gentagne gange her i salen besvaret spørgsmål om regeringens 10.-klasse-politik.
Det nye, der er sket i sagen, er jo, at Efterskoleforeningen på et ekstraordinært landsmøde her i weekenden har vedtaget et, synes jeg, meget substantielt udspil til, hvordan man kan udvikle 10. klasse i loyalitet over for de gode resultater, der er opnået i 10. klasse, men også i loyalitet over for den erklærede målsætning, at flere unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse.
Jeg vil spørge ministeren om det forløb, der har været over de sidste par måneder, også med socialdemokratiske spørgsmål her i salen.
Står ministeren fast på regeringens udspil om, at 10. klasse skal lukkes, eller vil ministeren nu endelig begrave forslaget om, at 10. klasse skal lukkes, og indlede en mere konstruktiv debat om 10. klasses fremtid med henblik på, at flere unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Regeringen står fast på regeringsgrundlaget i den udmøntning, det har fået for et par uger siden med udsendelse af et oplæg.
Dette oplæg udmærker sig ved at opfylde Efterskoleforeningens krav om, at der skal være fri adgang, og at man også skal kunne gå i gymnasiet fra ungdomsklassen.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-13:
Helt på egne vegne – fordi jeg ikke taler på Efterskoleforeningens vegne – vil jeg nu nok sige, at det er den snævrest mulige målopfyldelse, jeg tror, jeg nogen sinde har hørt om.
Det, at der formelt er fri adgang til et meget snævert, meget fast og meget målrettet tilbud, og det, at man ikke vil forhindre nogen i at gå i gymnasiet, selv om de måtte have gået i det, regeringen kalder for ungdomsklassen, synes jeg på ingen måde – på ingen måde – er i nærheden af at leve op til ikke kun Efterskoleforeningens, men også Socialdemokratiets, Det Radikale Venstres, SF's og Enhedslistens samt en lang række andre politiske aktørers ønske om at udvikle 10. klasse med henblik på, at flere unge skal gennemføre en uddannelse, i stedet for at lukke et velfungerende, godt tilbud, der giver unge et godt fundament for det videre forløb, og i stedet indføre et ganske snævert målrettet, om end formelt frit, tilbud, som regeringen gør.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Jeg havde svært ved at høre spørgsmålet, men på given foranledning vil jeg godt sige, at vi jo åbner mindst lige så meget, som vi lukker.
Vi ændrer betegnelsen 10. klasse til ungdomsklasse, og det gør vi for at signalere, at nu skal den være starten på en uddannelse i stedet for at være afslutningen på folkeskolen.
10. klasse var afløseren for den gamle realeksamen, som for de fleste var slutningen på uddannelsesforløbet, men i dag er vi alle sammen enige om, at om ganske få år bør det være 9 ud af 10, for ikke at sige 95 pct., som tager en uddannelse efter folkeskolen, og så er det helt naturligt, at man indretter 10. klasse til det.
Det er jo ikke sådan, at man kun må gå i erhvervsuddannelse fra den nye ungdomsklasse.
65 pct. af undervisningstiden skal bruges til de tunge boglige fag, og de sidste 35 pct. kan man frit bruge til tunge boglige fag, hvis man vil det, eller til gymnastiklederuddannelse eller forskellige kreative fag.
Derfor vil jeg opfordre både fru Margrethe Vestager og efterskolefolkene til at se på mulighederne i stedet for at se spøgelserne i det oplæg, som regeringen er kommet med.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-13:
Jeg synes, det er en slags indrømmelse, at ministeren kalder regeringens oplæg for et spøgelse, for det er jo svært at bortmane de ord, der står i oplægget: 10. klasse lukkes.
Der tales om grundlæggende faglige færdigheder, der tales om obligatorisk brobygning, men kun til erhvervsuddannelser, og der tales om ganske korte forløb.
Der tales i det hele taget om en tilrettelæggelse, der i enhver forstand signalerer, at dette tilbud kun er for de ganske få, nemlig enten de, der ikke har fået de grundlæggende færdigheder på plads i folkeskoleforløbet, eller de ganske få, der ikke umiddelbart måtte være klar til at gå i gang med en erhvervsuddannelse eller en gymnasial uddannelse.
Hvordan kan ministeren få det til at fremstå som et åbent tilbud med adgang til andre uddannelser, når det så entydigt er beskrevet i ministerens oplæg, at lukning af 10. klasse ikke skal erstattes med noget som helst?
Der skal blot etableres et tilbud ved siden af til en ganske snæver elevgruppe, som vi også meget gerne vil være med til at hjælpe, så kan vi så ikke få en konstruktiv diskussion om det i stedet for et fortsat forsøg på at tale sig væk fra det, der er regeringens politik?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Jeg forstår, at fru Margrethe Vestagers parti er meget optaget af Velfærdskommissionen, og derfor synes jeg, fru Margrethe Vestager skulle læse det, der står i Velfærdskommissionens oplæg om uddannelse.
Så vil hun kunne se, hvor tæt regeringen og Velfærdskommissionen ligger på hinanden, når det gælder disse helt vitale spørgsmål om en bedre kvalificeret arbejdsstyrke i fremtiden, og det er sådan set svar nok: Regeringens oplæg er simpelt hen et bud på, hvad der er brug for i fremtiden.
Så enkelt er det.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-13:
Betyder det så, at vi også i andre sammenhænge kan regne med, at regeringen er dybt optaget af at gennemføre Velfærdskommissionens forslag?
Det er ikke mit umiddelbare indtryk, vil jeg godt sige, og jeg har også tit svært ved at følge regeringens politik og retorik.
Jeg tror, der er utrolig mange mennesker i dette land, der oplever, at folkeskolens 10. klasse, både på en efterskole, i et 10.-klasse-center og andre steder, er med til at give en kvalificering ud over det at gøre sig klar til at tage en videregående uddannelse og ud over det at gøre sig arbejdsmarkedsparat.
Jeg synes, det er meget overraskende – i betragtning af både Venstres historie og Venstres generelle modtagelse af Velfærdskommissionens oplæg – at man så at sige deponerer sin egen debat og sin egen tankefrihed ved at sige: Vi følger bare dette ene forslag.
Men det er nærmest morsomt, at vi skal skoses for, at vi generelt modtager kommissionens forslag positivt.
Det bliver jo brugt som modargument.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Hvis det er sådan, at regeringen på et par punkter er uenig med Velfærdskommissionen, er det da meget rart, at vi fra og med i dag ved, at De Radikale på en række punkter er lige så uenige med Velfærdskommissionen.
Så står det jo mere lige, og så kom vi så langt.
Fru Margrethe Vestagers minespil er jo altid levende at følge, men jeg kan kun sige, at når Velfærdskommissionen i sin beskrivelse af, hvad Danmark har brug for i fremtiden, nævner disse ting, burde det da gøre indtryk på et parti, der lægger så megen vægt på Velfærdskommissionen.
Men hvis det ikke gør det, ved vi det altså nu.
Så vil jeg sige til det, som fru Margrethe Vestager sagde her til sidst, at det er jeg fuldstændig uenig i.
Jeg kan for min død ikke begribe, at når de 65 pct. af tiden går med boglige fag, og de sidste 35 pct. af tiden er fuldstændig frie, hvorfor i alverden skulle man så ikke kunne lave noget, som er alment og højskolepræget og præget af alle de værdier, som fru Margrethe Vestager kan holde tale om i timevis?
Det er der jo intet i vejen for, og det kan fru Margrethe Vestager ikke ændre, hverken ved nok så mange gange at lægge hovedet på skrå eller ved smil og latter.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 41
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-13:
Der har i årevis været en ganske klar konsensus i dansk uddannelsespolitik: Uddannelse handler om to elementer, nemlig de traditionelle fag og den almene og demokratiske dannelsesproces.
Når jeg siger den almene dannelsesproces, mener jeg den proces, hvor man møder folk uden for sin egen meget snævre faglighed og bliver inspireret af dem, og med den demokratiske dannelsesproces mener jeg det at lære at agere og engagere sig i det demokratiske samfund, vi har.
Med den linje, som ministeren og regeringen nu har lagt, står det tydeligt for mig, at den almene og den demokratiske dannelsesproces er på vej ud af dansk uddannelsespolitik.
Der er vel nærmest tale om, at vi er ved at vende tilbage til 1950'erne, hvor man enten kom igennem uddannelsessystemet eller røg ud af det, hvor man var afhængig af samfundsklassetilhørsforhold, hvor der ikke fandtes elevdemokrati, hvor der ikke fandtes projektarbejde osv. osv.
Det er de retningslinjer, regeringen er ved at genindføre i dansk uddannelsespolitik, og jeg vil derfor gerne spørge ministeren, om det er sådan, at vi kan forvente flere tiltag og forslag fra ministerens side, som er inspireret af 1950'erne.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Jeg synes egentlig ikke, spørgsmålet fortjener noget svar, men da jeg nu står op, lad mig så sige, at der er intet i oplægget om ungdomsklassen, som forhindrer, at man kan dyrke åndelige værdier, dyrke kreative fag og dyrke personligt udviklende aktiviteter, som man altid har gjort på både folkehøjskoler og efterskoler.
Det er der intet som helst i vejen for.
Jeg må gøre opmærksom på, at af de 65 pct. af tiden, som skal gå med de tunge boglige fag, skal en ganske kraftig del gå med faget dansk, og det er jo fuldstændig op til skolen selv at bestemme, hvordan den vil tilrettelægge danskundervisningen.
Det, der sker, er jo kun, at mens skolerne i dag skal udbyde det, der svarer til 10. klasses pensum, opstiller vi nu nogle nye mål, som i højere grad hjælper de unge i gang med en uddannelse.
Det sker med henblik på, at lidt flere af de elever, som har brug for en ungdomsuddannelse, men falder fra, og lidt flere af dem, der slet ikke vælger en uddannelse, kan få det skub, de har brug for, og det er jo også derfor, at LO ligesom Velfærdskommissionen støtter oplægget.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-13:
Jeg er altså ked af, at ministeren ikke mener, at der fortjenes noget svar, for jeg mener det rent faktisk ret alvorligt, ud fra den betragtning at hvis man kigger på uddannelsespolitikken i 1950'erne, fandtes der ikke elevdemokrati.
Det, jeg snakker om, er de almene og demokratiske dannelsesperspektiver, som er blevet bygget op gennem de sidste årtier i dansk uddannelsespolitik.
Her møder man folk med andre sociale baggrunde end en selv, her lader man sig inspirere af faglighed på tværs af snævre faglige grænser, og her rustes man simpelt hen til at agere som samfundsborger i en globaliseret og mangfoldig verden.
Det synes jeg sådan set er væsentlige elementer, som ministeren ikke bare kan afvise ved at sige, at der er 65 pct. traditionelle fag i ungdomsklassen, og jeg vil gerne have, at ministeren tager spørgsmålet alvorligt, for spørgeren mener det rent faktisk meget alvorligt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-13:
Nej, der er ingen, der har sagt det, men jeg synes, man ligesom kan fornemme det på ministerens udspil.
Men jeg vil meget gerne korrigeres, hvis jeg ikke har ret.
Men det er sådan set indholdet af den nye 1. klasse eller børnehaveklasse, vi taler om.
Jeg kan underrette undervisningsministeren om, at Anders Bondo Christensen har sagt, at det ikke kommer børnene til gavn, at de skal have en obligatorisk dansktime om dagen med et bestemt indhold.
Hvordan kan ministeren så fastholde, at det er en god idé?
Jeg vil også gerne høre, om det er sådan, at ministeren har tænkt sig, at der på et tidspunkt også skal indføres obligatorisk matematik osv.
Er man slet ikke bange for, at der ikke bliver tid tilovers til børnenes socialisering, til deres leg og til deres kreativitet osv.?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Jamen lad mig så svare på denne måde: Jeg er ganske enig i det, fru Majbrit Berlau her beskriver som vigtigt, og der er intet i oplægget til ungdomsklassen, som forhindrer, at man kan lægge vægt på det, som vi er enige om.
Jeg kan bekræfte, at regeringen mener, at der i forbindelse med eksamen skal foretages en individuel vurdering af den enkelte.
Men man må gerne forberede sig i grupper, og den enkelte må gerne gå op på baggrund af et arbejde, som flere elever har lavet i fællesskab.
Med hensyn til at pace de unge igennem: Selv om regeringen får opfyldt alle sine drømme, vil de danske studerende vist fortsat være dem, som bliver sidst færdige, så mon ikke vi overlever det?
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-13:
Jeg opfatter det, som om ministeren simpelt hen ikke forstår, hvorfor jeg stiller spørgsmål om demokratisk og almen dannelse.
Meningen med at uddanne sig er jo ikke blot, at man skal tilegne sig værdier i dansk og matematik, men rent faktisk også skal tilegne sig værdier, man har brug for som borger her i samfundet.
Det mener jeg er stærke elementer, hvis borgerne i samfundet skal kunne møde den globaliserede verden, vi lever i, og medvirke til, at Danmark udvikler sig til et demokratisk samfund, hvor det er behageligt at bo.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi beholder de elementer i den danske uddannelsespolitik, men regeringen har fjernet dem.
De er en del af det, der hedder almen og demokratisk dannelse, og det er derfor, jeg problematiserer det over for ministeren og beklager, at ministeren egentlig ikke ønsker denne diskussion om, hvilken ideologisk retning man vil følge i dansk uddannelsespolitik fra regeringens side.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Det, fru Majbrit Berlau siger, at vi skal lægge positiv vægt på, er jeg igen ganske enig i, og der er intet i det, regeringen foretager sig, som forhindrer eller modvirker det.
Så vil jeg lige gøre opmærksom på, at det jo ikke er sådan, at regeringen ikke interesserer sig for f.eks. de kulturelle og humanistiske fag.
Dem interesserer vi os meget for, og jeg tror ikke, at de, der underviser i de fag, føler, at de bliver neddroslet eller undertrykt af den nuværende regering.
Det er i hvert fald ikke det indtryk, jeg har.
Jeg lægger umådelig stor vægt på fag som musik og billedkunst, jeg har holdt et særligt Sorømøde for kort tid siden om musik og drama, så jeg lægger umådelig megen vægt på de fag.
Vi har også skrevet om dem i oplægget til Globaliseringsrådet.
Med hensyn til vores holdning til demokratiet, som her blev nævnt for femte gang, vil jeg gøre opmærksom på, at vi i allerhøjeste grad har en dialog med de studerendes organisationer i forbindelse med Globaliseringsrådets møder, så jeg tror, vi er nøjagtig lige så demokratiske, som tidligere regeringer har været, om ikke mere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 42
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Det gode ved dette arrangement er jo, at man bliver meget klogere på, hvad der er regeringens politik, for det står jo fast efter det, undervisningsministeren har sagt, at regeringens politik er et bud på, hvad der er brug for i fremtiden.
Det er ministerens bud på fremtiden, og man må ikke håbe, at det breder sig til andre dele af det danske samfund.
Men nu til spørgsmålet.
Jeg er sikker på, at ministeren er villig til at lytte til saglige argumenter.
For en uge siden fortalte ministeren i et samråd her i Folketinget med megen stolthed, at angrebet på gruppearbejde og gruppeeksamen bl.a. var baseret på nogle evalueringer, som Danmarks Evalueringsinstitut havde gennemført, men nu er der jo kommet nye ting frem, som tyder på, at både gruppe- og projektarbejde er godt og nyttigt, og at gruppeeksamen også er et godt element.
Jeg vil bare spørge ministeren, om han lytter til disse argumenter.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Ja, og det giver mig en kærkommen lejlighed til at gentage, at regeringen intet har imod gruppearbejde og projektarbejde.
Man kan arbejde så meget i fællesskab i undervisningstiden, som man vil, ja, man kan sågar lige til det sekund, hvor eksaminationen starter, arbejde i grupper, hvor de stærke kan hjælpe de svage osv.
Det er kun sådan, at eksaminationen skal være individuel, og at vurderingen skal være individuel.
Det er det, vi har slået fast, og det har formændene for både universitetsrektorerne og gymnasierektorerne som bekendt udtrykt støtte til, så jeg tror ikke, det er så problematisk, som hr. Per Clausen vil gøre det til.
Så vil jeg gerne dementere, at regeringens politik skal kunne beskrives med ordene, at vi vil forhindre dit og dat. Lige før hr. Per Clausen fik ordet, beskrev jeg jo, hvordan vi aktivt gør noget for de ting, som vi er enige i er vigtige.