runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-01:
Når også Enhedslisten gerne støtter ønsket om, at vi får en fornyet udvalgsbehandling, er det, fordi ministeren efter vores opfattelse ikke har gjort sit arbejde færdigt mellem første og anden behandling.
Vi bad om at få et forslag, der skulle muliggøre samarbejde mellem private investorer og kommunen, og så kommer der fra ministerens side nogle besynderlige forklaringer om, at hvis man åbner mulighed for frivillige aftaler, skal det opfattes som en tvangsforanstaltning, som ministeren mener må sammenlignes med en skat, og den skat kræver ifølge grundloven en særlig hjemmel. Jeg ved ikke, hvad det er for et juridisk kontor, der har udarbejdet det, men det er i hvert fald ren mystik.
Derfor har jeg stillet et nyt forslag i udvalget, der går ud
på, om ministeren så vil yde teknisk bistand til udarbejdelse af et ændringsforslag, der giver kommunerne mulighed for at søge medfinansiering hos private ved frivillige aftaler. Jeg kan sige til ministeren, at sådan har man klaret en masse problemer i byudviklingen i bl.a. London, og det tror jeg også at man har gjort i Norge.
Det er da noget mærkeligt noget, at det er fra regeringens side, at man ikke vil være med til at skabe lovgrundlaget for et samarbejde mellem private virksomheder og offentlige myndigheder.
Man plejer ellers altid at sige, at det er en borgerlig mærkesag, at der skal være et sådant samarbejde, men det skal der altså ikke, når det gælder byudviklingen.
Og penge skal der heller ikke være til byudviklingen, for hvis ikke man får det redskab, sker det
Jeg stiller mig meget uforstående over for, hvorfor ministeren har den totalblokering i denne sag.
Byudvikling får han i hvert fald ikke noget af, hvis ikke han vil gøre det her arbejde færdigt.
Det håber vi så vi i udvalget kan få lejlighed til at komme videre med.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg kan sige, at vi har fremlagt et forslag fra regeringen på 10,6 mia. kr.
Vi synes, det er et godt forslag.
Der er både en reduktion i bundskatten, og der er en reduktion i mellemskatten.
Nu forhandles der, og jeg kan ikke stå her i Folketingssalen og sige til hr. Jens Peter Vernersen, hvad resultatet af de forhandlinger bliver.
Jeg vil gerne kommentere det den dag, vi er færdige med at forhandle oplægget, og så skal jeg også gerne forklare elementerne i det.
Men det er altså at stå og diskutere en ting, som vi ikke kender udfaldet af endnu.
Lars Christian Lilleholt (V), 2003-04-01:
Men jeg vil også godt sige ved denne lejlighed, at der har været masser af muligheder for at få de spørgsmål opklaret og også for at komme med ændringsforslaget.
Forslaget var første gang til behandling her i Folketingssalen den 22. januar.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-04-01:
Jeg synes, at det er meget let at stå og tale politikersprog og snakke om respekt for udvalgsarbejde mig her og udvalgsarbejde mig dér.
På side 11 i ligestillingsrapporten står der jo klart sort på hvidt: Arbejdsmarkedets parter har fået til opgave at sørge for overblik over ligelønsproblemerne i Danmark, og regeringen vil følge udviklingen af ligelønsstatistikker meget nøje, da det er vigtigt for at sikre ligeløn.
Så det er, må jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen, at prøve at bilde os og de mange seere og folk, der følger med i denne debat, ind, at det, man egentlig har gang i ovre i DA og LO, er, at man skal snakke ligelønsstatistikker, mens det korte af det lange egentlig er, at man bare har fået til opgave at skaffe sig et overblik over, hvilke problemer der er i Danmark.
Så vil jeg godt sige, at så vidt jeg kender til det, er det ikke LO, der er problemet på det her område, men derimod DA.
Det er ikke LO, der er bremseklods for en ligelønsstatistik; indtil videre har det mest været arbejdsgiverne.
Lene Garsdal (SF), 2003-04-01:
Altså der står noget om arbejdsmarkedet, det, vi har diskuteret om ligeløn, men det, der netop også er en af de store uligheder på arbejdsmarkedet, er den forskellige sygelighed, som de forskellige faggrupper har, hvor kvinderne har nedslidningsskaderne, og derfor er der en meget stor ulighed omkring det.
Hele det område med den fagspecifikke ulighed er ikke med.
Betyder det, at regeringen ikke har nogen planer om at gøre noget på forebyggelsesområdet for at sikre kvinderne et bedre arbejdsliv?
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-01:
Så kan jeg jo gentage til hr. Bjarne Laustsen, at nu er det tredje gang, hr. Bjarne Laustsen ikke vil høre efter eller ikke kan forstå min måde at udtrykke mig på.
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at der bliver udarbejdet en ligelønsrapport, hvorefter DA og LO her i foråret vil præsentere et udspil til, hvordan man kan skabe ligeløn.
Jeg synes, det ville være fornuftigt, at hr. Bjarne Laustsen afventer det arbejde, der nu er sat i gang, i respekt for de to parter.
Det betyder jo ikke, at man ikke må forholde sig til det, det er man altid velkommen til, men i respekt for det arbejde, der er sat i gang, synes jeg måske, at man skulle afvente og se, hvad der faktisk står i den rapport, der er sat i gang.
Derudover spørger fru Elisabeth Arnold til det, der mangler i redegørelsen.
Det er rigtigt, at man kan have mange holdninger til, hvad der mangler.
Nu er der jo det indhold i den her rapport, som der er, men der er ikke vredet arme om på nogen, det kunne man da aldrig drømme om her i Folketinget; det vil jeg da ikke tro at der var nogen der kunne finde på.
Man kan være helt tryg ved, at regeringen selvfølgelig er enig; det er der jo også givet udtryk for i den debat, der var tidligere.
Så spørger fru Lene Garsdal igen om sundhed for kvinder og mænd.
Det, der står her, er jo i bund og grund en opridsning af nogle af de ting, som kan være interessante at afdække, og som jeg også synes kan være interessante at afdække ud fra et ligestillingsmæssigt synspunkt.
Så ville jeg bare minde om det svar, som jeg gav før til fru Lene Garsdal, om, at man også tidligere har set på ting, der har haft en sundhedsmæssig vinkel i forhold til ligestillingen, bl.a. spiseforstyrrelser hos primært unge kvinder.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-01:
Jeg må nu efter at have spurgt tre gange konstatere, at Venstre ikke har nogen politik på det her område.
Sine holdninger har man parkeret ovre i Dansk Arbejdsgiverforening, dem har man givet fuld vetoret.
Hvis det er sådan, at arbejdsgiverne ikke vil være med til at lave ligelønsstatistik, så bliver der ingen.
Det er Venstres politik.
Det er da for småt, er det ikke?
Grunden til, at arbejdsgiverne afskaffede ligelønsstatistikken, var, at man jo selv i sin tid dokumenterede, at man underbetalte kvinderne.
Det er den såkaldte Danfoss-dom, som jeg vil opfordre hr. Troels Lund Poulsen til lige at læse, for der dokumenterede
arbejdsgiverne klart og tydeligt, at de havde en lønstatistik for mænd og en for kvinder.
Så sagde
Kvindeligt Arbejderforbund: Der er jo et misforhold til stede her.
Og det vandt de sagen på.
Siden har arbejdsgiverne opdelt i grupper og i kategorier i stedet for kønsopdelt, og på den måde har de sløret billedet af, at de underbetaler kvinderne.
Det er derfor, det er så vigtigt at få et politisk parti som Venstre til at sige, hvordan de vil løse dette problem, for indtil videre er det kun Socialdemokratiet og De Radikale med opbakning fra Enhedslisten og SF, der har fundet på, hvordan man kan løse det her. Det dér med at parkere det hele ovre hos arbejdsgiverne
går altså ikke.
Jeg vil meget gerne tale med LO, og LO er fuldstændig enig med Socialdemokratiet i, at det skal løses, og at der skal findes en ligelønsstatistik for området.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-04-01:
Blot to kommentarer til hr. Troels Lund Poulsen.
Fastholdelsen af arbejdsmarkedets parter som dem, der skal ordne sagen med barselorlovens skævheder, får jo ingen betydning for de små virksomheder.
De små virksomheder er typisk ikke organiserede, og det er typisk nogle, som ingen interesserer sig for undtagen ved festlige lejligheder, hører vi fra partiet Venstre.
Det vil sige, at der ikke er nogen, der tager hensyn til de små virksomheder og deres problemer med ansatte kvinder, som skal have meget lang barselorlov.
Det er den ene konstatering.
Den anden konstatering er, at så er det altså lykkedes Venstre endnu en gang at vride armen om på det lille regeringsparti, Det Konservative Folkeparti, som går ind for en central barselfond, men den brillerer totalt med sit fravær i den ligestillingsredegørelse, vi diskuterer her i dag.
Man må altså konstatere, at Venstre har sørget for, at denne sag overhovedet ikke figurerer i ligestillingsredegørelsen.
Lene Garsdal (SF), 2003-04-01:
Jeg stillede spørgsmålene, fordi man får det indtryk, når man læser afsnittet, at det udelukkende er livsstilen, der er afgørende for, at kønnene har forskellig helbredstilstand.
Men så vil jeg godt høre, om hr. Troels Lund Poulsens definition af livsstil er, at det udelukkende er de individuelle valg, den enkelte træffer, eller om der også kan være andre ting, der ligger bag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-04-01:
Ja, den sidste kommentar om nedslidning tror jeg jeg vil tage med ud, næste gang jeg snakker med nogle social- og sundhedsassistenter på sundhedsområdet ovre i FOA eller andre steder, hvor man møder dem.
Det kunne være, at de har en lidt anden holdning til tingene.
Men så er det jo rart at vide, hvor Venstre helt klart står i det spørgsmål.
Problemet er sådan set ikke, at jeg går op og problematiserer de svar, som hr. Troels Lund Poulsen er kommet med.
Problemet er sådan set, at hr. Troels Lund Poulsen endnu ikke har svaret på, hvorfor Venstre i sin tid afskaffede lønstatistikken, den kønsopdelte lønstatistik, og dernæst, hvorfor Venstre ikke vil genindføre den.
At jeg interesserer mig for det spørgsmål om og om igen, og at andre ordførere har gjort det i dag, er jo kun et tegn på, at hr. Troels Lund Poulsen endnu ikke har svaret på spørgsmålet: Hvorfor fjernede Venstre lønstatistikken, og hvorfor vil man ikke genindføre den?
Det synes jeg ikke har noget at gøre med at male sig op i et hjørne.
Så med hensyn til de rapporter og de undersøgelser, man laver ovre i LO og i DA, arbejdsmarkedets parter: Jamen det er da ganske udmærket, at de kommer med et overblik over problemerne, og at de måske har andre forslag, der kunne komme i samme boldgade, om, hvordan man sikrer ligeløn.
Men det laver jo ikke om på, at Venstre stadig væk ikke har svaret på, hvorfor man afskaffede den kønsopdelte ligestillingsstatistik som et af værktøjerne i kassen om, hvordan man kan få ligeløn i Danmark.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-01:
Jeg kvitterer for, at ministeren i forbindelse med satspuljeforhandlingerne var indstillet på, at vi skulle prioritere vold mod kvinder.
Men det, ministeren formentlig vil få af tal her inden for kort tid, er, at halvdelen af de kvinder, der søger krisecentre, bliver afvist, fordi der simpelt hen ikke er pladser nok.
Det, ministeren også vil få at vide, er, at det niveau, som krisecentrene arbejder på, er forringet drastisk, fordi amterne simpelt hen ikke har penge til det.
Amternes økonomi er så udhulet, at de ikke kan stille med de samme midler, som de gjorde tidligere, for at kvalificere krisecentrene.
Det vil jeg naturligvis gerne have ministerens reaktion på, for jeg synes selv, det er alarmerende, og jeg har hørt det ude på nettet.
Det kommer formentlig i en eller anden form for offentlig undersøgelse om kort tid.
Det næste er, at vi også kan se, at de forskellige initiativer, der har været for at forhindre mænd i at blive ved med at slå, også er forsvundet, de er stort set ikkeeksisterende, om end der er nogle enkelte punkter rundtomkring i landet.
Så vil jeg høre: Hvad vil ministeren gøre ved det?
For kvinderne bliver altså ved med at blive slået.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-01:
Ministeren siger til sidst: Hvad får vi ud af det?
Det kunne jeg holde et langt indlæg om, men det kan jeg altså ikke nå på 1 minut.
Men jeg forstod det sådan, at ministeren sådan set står meget stærkt på, at det er det frie valg, og om det går op eller ned med andelen af fædre, der tager orlov, er ikke noget, der i sig selv vil påkalde sig nye initiativer fra ministerens hånd.
Med hensyn til forskningen nævnte ministeren kvoter.
Det er faktisk første gang, kvoter er blevet nævnt i dag - det er der ikke nogen andre, der har nævnt - så det kan være, ministeren har nogle forestillinger, som ikke er helt i harmoni med, hvad vi andre går og mener man kunne gøre.
Jeg nævnte direkte udviklingskontrakter.
Så jeg vil blot spørge: Hvad er tidsperspektivet for ministeren på det her område?
Det er jo sat på som et særligt initiativ for 2003, så er det omkring sommerferien, eller hvornår er det, ministeren er parat til at gøre noget på det her område?
Med hensyn til statistik vil jeg bare nævne to ting, jeg kan ikke nå mere her: Det er f.eks. statistik over fædres andel af barsel - den er ikke til at finde nogen som helst steder, heller ikke på Danmarks Statistik - og så kvinder i ledelse, hvor der er en yderst usammenhængende statistik, hvor man næsten ikke kan få det frem.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-01:
Som jeg fortalte fru Anne Grete Holmsgaard - det kunne Danmarks seere selvfølgelig ikke høre - har jeg været til møde i Det Udenrigspolitiske Nævn, for dér sidder jeg også.
Jeg havde den ære at diskutere tre kvarter med fru Anne Grete
Holmsgaard
, og Venstre har selvfølgelig været til stede i salen, der har også været andre Venstremedlemmer, det er ikke, fordi Venstre ikke interesserer sig for ligestillingen - det gør vi - men det er derfor, Troels Lund Poulsen har været væk i en time.
Han har været til møde i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-01:
For at tage det sidste først, er det givetvis rigtigt, men det er jeg simpelt hen ikke stiv nok i.
Jeg ved ikke, hvor meget forskning der ligger, men det er jo netop det, vi skal til at undersøge: Hvad er behovet for at komme til bunds i kvindesygdommene, og har vi gjort nok ud af det?
Jeg er enig i, at man da godt kan sige, at når der er stram økonomisk situation og sådan noget, kan det selvfølgelig være sværere at oprette den slags ting.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at det er et pengeproblem.
Jeg betragter det simpelt hen som manglende vilje, for det er et program, der er skræddersyet, som vi er gået ind og har givet støtte til fra Socialministeriets side.
Man skal ikke engang selv have penge op af lommen til uddannelse af de her personer, for det betaler vi.
Der skal være en person, der oven i købet kan lave noget andet ved siden af, som skal køre de her kurser.
Det er et holdningsproblem, og det er derfor, vi kører kampagnen »Bryd tabuet - stop volden mod kvinder«, for det er et tabu.
Der er desværre ikke så mange, der har forståelse for det, og der er stadig væk den holdning, at det er kvindens egen skyld, og at der findes mange gode forklaringer.
Det er desværre tit det, der præger de beslutninger, der bliver truffet ude omkring, og det er derfor, vi bliver nødt til at blive ved med at arbejde med det her problem.
Med hensyn til fru Sophie Hæstorp Andersens spørgsmål om arbejdsløsheden: Jeg har ikke konkrete tiltag i pipelinen.
Jeg tror mere, at vi skal over til beskæftigelsesministeren.
Når der nu bliver spurgt til, hvad man vil gøre for kvinden på gulvet - hvis man kan sige det på den måde - er det jo netop, at jeg mener, at flere kvinder i kommunalpolitik virkelig vil betyde et skift i forhold til den politik, der bliver ført ude i kommunerne, fordi man altså ser anderledes på livet.
Det gælder med flere kvinder på arbejdspladserne, hvor vi ved, at kvinder lægger mere vægt på, at både familieliv og arbejdsliv kan hænge sammen, og at man dermed skaber nogle mere familievenlige arbejdspladser, hvor der bliver plads til det.
Det er jo, for at det skal smitte af i forhold til den almindelige arbejder ude omkring.
Det er det, jeg mener at det vil have en afsmittende virkning i forhold til.
Lene Garsdal (SF), 2003-04-01:
Ministeren nævnte, at det var en fornemmelse, at der ikke blev forsket så meget i kvindesygdomme, og lige præcis brystkræft er der jo forbavsende lidt viden om i forhold til, hvor hyppig sygdommen er.
For mig at se er det ikke tilstrækkeligt, at man screener folk.
Det, vi har behov for, er at få noget dokumenteret viden om, hvad der gør, at kvinder får brystkræft.
Screening er jo en tidlig opsporing af en sygdom, men når det drejer sig om forebyggelse, er vi nødt til at have noget mere viden for at vide, hvordan man skal bære sig ad med at undgå at få brystkræft.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-04-01:
Ministeren kom ind på de manglende kvindelige forskere og nævnte, at det måske også kunne være en af grundene til, at der er en tilsyneladende skævvridning med hensyn til, hvad der forskes i.
Det tror jeg sådan set er meget rigtigt.
Det er jo i sig selv tankevækkende, at vi netop i de her dage hører, at der er en stigning i antallet, der får brystkræft, men også, at vi hører de selvsamme folk sige, at vi faktisk ikke ved hvorfor.
Vi ved ikke, om det er øget stress blandt kvinder, om det er rygning, om det er alkoholvaner, eller hvad grunden er til, at flere og flere kvinder får diagnosen brystkræft.
Derfor er jeg selvfølgelig også meget interesseret i intentionerne om, at der skal flere kvindelige forskere.
Det, der egentlig bragte mig herop, er, at jeg synes, ligestillingsministeren har enormt mange initiativer for de meget svage, for de meget udsatte kvinder og mænd, for de kvinder, der har været udsat for vold.
Men jeg mener også, det er vigtigt at have fokus på, hvad der sker for helt almindelige kvinder.
Jeg vil derfor godt lige høre ligestillingsministeren, om der er nogle initiativer på vej vedrørende de mange arbejdsløse, vi forventer kommer.
Vi kan se, at konjunkturerne peger i en retning af flere arbejdsløse, og der må vi jo forvente, at det er kvinderne, der først ryger ud af arbejdsmarkedet.
Sådan plejer det i hvert fald traditionen tro at være.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-01:
Det er egentlig ikke svarene på mine spørgsmål, der bringer mig herop, for jeg synes, det var nogle ganske udmærkede svar, og jeg glæder mig til om 1 år igen at kunne stille samme spørgsmål og så forhåbentlig få det svar, at vi både har fået en barselfond og en ligelønsstatistik.
Det håber jeg kommer til at holde stik.
Det, der bringer mig herop, er, at finansordføreren kom op i maven på mig, og det er til det der med, at ministeren siger, at der kun er tre amter, der har bidt på i forhold til at indføre forskellige tiltag, hvor det bliver sagt, at her har vi jo decentral styring, og det er så det, der bliver undskyldningen for, at der ikke er flere amter, der går aktivt ind.
Hertil vil jeg sige, at det er rigtigt, at vi har en decentral udgiftsstyring i det her land,
og det er også fuldstændig korrekt, at vi indtil valget i november 2001 havde en decentral indtægtsstyring i det her land.
Men sådan som tingene er efter skattestoppet, er det altså sådan, at et amt ikke kan få lov til at sige, at de f.eks. ønsker at oprette et nyt kvindecenter, at de ønsker at lave en række tiltag i forhold til vold mod kvinder, for de kan ikke få lov til at sætte skatten op.
Så selv om der er enighed om det i amtet, og selv om befolkningen gerne vil have det her tiltag, kan amtet ikke få lov.
Så at tale om decentral styring er vist kun på udgiftssiden.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-01:
Jeg skal prøve at være kort og præcis.
Med hensyn til behandlingen af mændene er det jo igen lidt sørgeligt, at vi har et skræddersyet projekt, som jeg synes er rigtig godt, til behandling af de voldelige mænd, men at der kun er tre amter, der har bidt på og sagt, at det vil de gerne gå ind i, for det kræver ikke engang ret mange ressourcer.
Det er noget med at uddanne nogle personer, der kan undervise de her mænd, og det er endda rimelig ligetil.
Det burde kunne lade sig gøre.
Her må vi altså erkende, at vi har decentralt styre i Danmark, og at vi ikke kan tvinge dem til det.
Vi prøver selvfølgelig at blive ved med at gøre, hvad vi kan, for at få flere med til at have de her kurser til de voldelige mænd.
Nu skal jeg også få svaret fru Anne Grete Holmsgaard
Det var jo nogle eksempler på mainstreaming, og jeg kunne godt have valgt nogle andre, for det går jo faktisk meget godt i den gruppe, der er på det område.
F.eks. er man i Udenrigsministeriet virkelig begyndt at mainstreame også på bistandspolitikken og har indtænkt kvinderne meget mere i det arbejde.
Det ved jeg så ikke om det er, men det er hermed undskyldt.
Til fru Lene Garsdal: Med hensyn til brystkræft synes jeg, at det er ret ærgerligt for at sige det mildt, at amterne ikke konsekvent gennemfører den her screening, som vi har truffet beslutning om i Folketinget skal ske.
De fik så siden et tidsforløb, så de havde 10 år til at indføre det, men jeg vil selvfølgelig gerne have, at de speeder op på det her område, for det er jo med til, at man kan lave en tidlig indsats og få fjernet kræftknuden, så livet kan leves videre, i stedet for at det skal medføre et dødsfald.
Så vil jeg godt sige, at de her initiativer handler ikke bare om livsstil og kostvaner og sådan nogle ting.
Der skal selvfølgelig også være et forebyggende element, men det handler i høj grad også om forskning.
Spørgsmålet er, om vi forsker for målrettet i medicinske produkter, der vedrører mænd.
Det samme gælder behandling, hvor jeg også synes, at der er en tendens til, at kvindesygdomme ikke er så interessante som mænds sygdomme.
Det er selvfølgelig noget af det, vi skal have bevis for, for det har vi ikke.
Det er en fornemmelse, jeg har.
Her skal vi selvfølgelig samarbejde med Sundhedsministeriet for at komme lidt dybere ned.
Men det handler ikke bare om forebyggelse.
Så til fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål om en barselfond: Det er beskæftigelsesministeren nu ved at undersøge.
Selv om han mener, at det er noget, arbejdsmarkedets parter selv skal stå for, er han ved at undersøge, hvordan man kunne konstruere en - det er jo så det, De Radikales forslag har ført til - og hvordan man kan gøre det, også uden at man går ind på arbejdsmarkedets parters område.
Med hensyn til ligelønsstatistik: Jamen det tror jeg da helt sikkert vi får.
Jeg kunne ikke forestille mig andet.
Det tyder det gode samarbejde, der har været mellem LO og DA, på, og jeg venter også spændt på udspillet.
I min vildeste fantasi kunne jeg ikke forestille mig andet, end at vi får en ligelønsstatistik.
Lene Garsdal (SF), 2003-04-01:
Jeg vil starte med kort at spørge igen, om regeringen har planer om at gøre noget i forhold til den alarmerende stigning i antallet, der får brystkræft.
Så vil jeg også godt spørge: Når man ser på afsnittet om mænds og kvinders sundhed, er det, som om fokus ligger på livsstil og sundhedsadfærd.
Tror ministeren, at det er tilstrækkeligt at se på livsstil og sundhedsadfærd for at få udlignet forskellen i sundhed mellem kønnene?
Anne Baastrup (SF), 2003-04-01:
Jeg kvitterer for ministerens svar.
Det, der så bare er problemet, er, om vi kan få finansministeren overbevist om, at der rent faktisk er en akut mangel på penge i amterne, hvis det er sådan, at de skal leve op til det her krav.
Så nåede ministeren ikke at svare på spørgsmålet om, hvordan vi får behandlet mændene.
Det sidste er: Vil ministeren bistå mig i kampen for at få Justitsministeriet til at forstå, at begrebet husspektakler virkelig er at underdrive det, som faktisk er meget alvorligt, nemlig når man hjemme i sit eget hjem bliver udsat for vold?
Det er altså ret meget andet end spektakel.
Det er faktisk meget ubehageligt.
Jeg kan ikke få justitsministeren og hendes folk til at forstå det, og derfor ville det være fint, hvis socialministeren gik med ind i kampen, således at vi fik ændret husspektakler til vold.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-01:
Det ene er om en barselfond, som der var flere ordførere, der nævnte i ordførertalerne, hvor jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens bemærkninger til at se på mulighederne for at etablere en barselfond.
Det andet er ligelønsstatistikken.
Her kunne jeg forstå på ministeren, at der er noget på vej, og så er jeg interesseret i at høre, hvad det er, der er på vej.
Er det et udtryk for, at der kommer en dansk ligelønsstatistik?