runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2000-04-05:
Ministeren siger, at der er 600 personer, der har henvendt sig eller gjort indsigelser, måske også med forslag til noget andet.
Kan ministeren oplyse, hvorfor man siger, at der kun kan være to-tre møller ved Rønland.
Hvad er begrundelsen for det?
Når vi tager Høvsøre, er det jo et område, hvor man i bemærkningerne skriver, at det er § 3-områder, det er strandbeskyttelseslinje, det er ramsarområder, det er vildtreservat, det er EF-fuglebeskyttelsesområder og det er habitatområder.
Det eneste, man i grunden mangler som punkt 7,
er, at der også bor mennesker i området, og de burde vel også have en rubrik her.
Og derfor kunne man sige, at det ikke var uvæsentligt, hvad disse mennesker mente.
Men synes ministeren ikke, at det er lidt amoralsk, at man så tidligt som i 1980'erne første gang gav afslag på vindmøller dér og i 1990'erne gav et afslag til de samme personer på, at befolkningen, der bor i området, kan få lov til at rejse vindmøller selv, og at man så kommer bagefter og siger, at nu skal vi forresten have dem, når vi læser i den foreløbige VVM-undersøgelse, at der findes andre placeringsmuligheder?
Og endelig kan man sige, hvis vi tager området fra Hanstholm til Skallingen, at så ejer staten jo vel halvdelen af disse arealer, hvis vi tager det område, hvor der kunne placeres møller.
Jeg ved godt, det er et problem, hvis vi skulle til at gå ind i fredede områder, og at man måske fik lidt større problemer med flere østdanskere i Danmarks Naturfredningsforening, men det kunne måske være et alternativ, for der bor jo ingen mennesker derude.
Men burde man ikke ligesom interessere sig mere for Rønland og sige, at der måske godt kunne være fem, i stedet for at sige, at vi går videre med det dér på Høvsøre, hvor det næste jo bliver, at den gåsebestand, som jo eksploderer i Vestjylland, ikke kan være der.
Skal de flytte til Høvsøre, hvor der også skal være møller, eller hvor skal de i grunden hen? Skal de bare dratte i vandet?
Kristian Jensen (V), 2000-04-05:
Når vi nu snakker om at etablere en national prøvestation for havvindmøller, så er det jo netop for at teste, hvordan sådanne vindmøller fungerer med forskellige møllevingetyper osv. under forhold, som mest ligner dem, de vil komme til at opleve, når de er ude på havet.
Og er det så ikke rigtigt forstået ud fra de oplysninger, der er i VVM-redegørelserne, at vindforholdene ved Rønland er nærmere det, møllerne vil opleve, når de kommer til at stå på havet på det tidspunkt, end både ved Høvsøre og ved Thyholm; at vindforholdene ved Rønland faktisk er de mest optimale, der er i forhold til den situation, vindmøllerne kommer ud at stå i, når tiden er, når de kommer ud at stå på havet?
Svend Auken (S), 2000-04-05:
Der er det gode ved vores politik omkring alternativ energi for mig i den nuværende situation, at det jo er en politik, som hr. Jens Kirks og hr. Kristian Jensens parti og mit parti er fælles om.
Vi har i fællesskab promoveret det her, og det har ikke alene givet store miljøresultater, men jo også mange arbejdspladser, ikke mindst i Ringkøbing Amt.
Det har også givet en meget stor eksport.
Jeg går ud fra, at vi når op omkring 12 mia. kr. i eksport.
Hvis vi skal bevare den eksport, er vi nødt til at have et fortsat udviklingsarbejde, herunder også samfundsdeltagelse.
Derfor er prøvestationen helt afgørende.
Men når man skal placere den, ryger man jo ind i det, som vi som politikere kender, og som er hovedproblemet, nemlig: Alle andre steder end i min baghave.
Selvfølgelig vil vi tage hensyn til mennesker, og vi vil tage hensyn til natur; vi vil tage hensyn til alle synspunkter, herunder også de perspektiver, som hr. Kristian Jensen opregnede ved placering i Rønland.
Naturligvis vil vi gå alle disse muligheder igennem, inden vi træffer en afgørelse til sin tid.
Det, at folk reagerer, gør et godt indtryk på mig, for det er godt, at mennesker er aktive, men vi må nok være forberedt på, at næsten uanset hvor vi vil placere den slags anlæg, så vil det give anledning til en debat i lokalsamfundet.
Jens Kirk (V), 2000-04-05:
Jamen jeg tror ikke, ministeren har hørt nogen af de to spørgere sige, at vi ikke skulle have den nationale prøvestation for havvindmøller.
Det er vi enige om.
Det vil jeg tro.
Det behøver ministeren såmænd ikke at svare på.
Om der stod et par møller mere, kunne nok ikke gøre så meget, men det andet sted, hvor han siger han er særlig interesseret, er der altså en masse mennesker, som har fået afslag.
Det synes jeg vi har lidt ansvar for også.
De har valgt det, fordi de kan lide at bo ude i det område.
Vi er enige i, at vi skal finde et sted, men der er vel også andre alternativer, og man kan sige, at det, at så mange personer har gjort indsigelse, ja, det viser jo kun, at demokratiet virker godt i Vestjylland.
Kristian Jensen (V), 2000-04-05:
Jeg er helt enig med miljøministeren i, at det her er en sag, der interesserer og optager både miljøministerens og mit parti.
Men når miljøministeren nu siger, at der jo, ligegyldigt hvor man placerer møllerne, vil komme henvendelser fra borgerne, så tror jeg faktisk, miljøministeren taler lidt mod bedre vidende, for i hvert fald hvis man placerede dem ved Rønland, ville der være utrolig få borgere i lokalområdet, der ville protestere, for der bor ingen derude.
Men mit spørgsmål går egentlig på det, som hr. Jens Kirk var inde på: Med hensyn til det, som er udpeget som førsteprioritet, området ved Høvsøre, er der tidligere blevet givet afslag på, at lokalbefolkningen kan opstille møller, og kan ministeren ikke forstå, at det for disse folk virker dobbeltmoralsk, hvis ministeriet først giver afslag til dem og derefter giver sig selv lov til at stille møller op, hvis det er det, der bliver enden på det hele?
Svend Auken (S), 2000-04-05:
Nu ved spørgerne, at de afslag blev givet længe før min tid og ikke er noget, jeg har haft ansvar for, og de blev givet i en situation, hvor der ikke var mangel på velegnede pladser, som ikke gav problemer.
En af vores vanskeligheder i øjeblikket er jo at finde pladser, hvor der ikke er opstillet møller i forvejen.
Så jeg har helt forståelse for den reaktion, men man må altså også have forståelse for, at tiden har ændret sig.
Og så er der vel forskel på det, der kommer hele samfundet til gavn, og så det, der alene - selv om det kan være værdifuldt nok i sig selv - kommer en enkelt investor til gavn.
Vi vil tage alle hensyn i betragtning.
Jeg vil bare sige, at min erfaring er, at det, vi nu oplever i Høvsøre, ikke er anderledes end det, jeg eksempelvis oplevede, da vi forhandlede med Sydthy Kommune, diskussionen deroppe om en alternativ placering.
Det giver anledning til diskussion.
Min erfaring er imidlertid, at når det først er etableret og det er gjort ordentligt, er der en større accept.
Også dem må jeg glæde mig over at vi har gennemført i fællesskab, Venstre og Socialdemokratiet. Og jeg vil også glæde mig over det samarbejde, vi har haft både med Ringkøbing Amt og med de kommuner i Ringkøbing Amt, som det her vedrører, ligesom jeg kan glæde mig over vores samarbejde med Nyborg Amt og de kommuner i Nyborg Amt også om det her. Det her vil gå efter bogen, men det kan ikke være rigtigt, når vi ikke er færdige med at vurdere de mange indsigelser, at man så her i Folketinget afkræver mig svar -
, det må man gerne, men ikke, at jeg skal give et svar på, hvad resultatet bliver.
Vi må lytte til alle argumenterne, før vi træffer vores beslutning.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-05:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om der ikke indgår et moment af indirekte statsstøtte til dette projekt.
Man kalder det ganske vist demonstrationsmøller, og det er da også rigtigt, at man måske skal udvikle en teknik, som ikke er kendt i øjeblikket, men hvem betaler?
Er det ikke for en stor del vindmøllefabrikanterne, der har interesse i dette projekt?
De har en meget stor interesse
Jeg ved også, at der ligger en national interesse med hensyn til, at man kan eksportere vindmøller osv., men at det har så stor en national interesse, at ministeren selv går ind og sidder alle former for indsigelse, der har været, overhørig!
Jens Kirk (V), 2000-04-05:
Det glæder mig da, at ministeren inden for en rimelig tid, når han har gjort sine overvejelser, vil forklare os, hvor han mener det er bedst.
Men når vi spørger nu, er det for ikke at komme for sent ud.
Det må jo være rigtigt, hvis vi skal holde gang i den demokratiske proces, at det er nu, vi spørger, og ikke bagefter, når først ministeren har taget sin beslutning.
Vi er enige om, når vi snakker om overnational interesse, at så kan Storebæltsbroen kun ligge, hvor den ligger, og også Øresundsbroen næsten kun, hvor den ligger.
Men med det her, som også skal være overnationalt, er der nok flere muligheder.
Svend Auken (S), 2000-04-05:
Det her kan jo nok mere sammenlignes med motorveje: Folk vil gerne have veje, gode veje, men næsten uanset hvor man placerer dem, så bor der mennesker, og så bliver de irriterede.
Også selv om der er mange alternative muligheder, kan man aldrig finde én, der er gnidningsfri i forhold til lokalsamfundet.
Jeg synes, det er helt berettiget, at man rejser spørgsmålet nu.
Og jeg har prøvet at redegøre for, at vi overvejer flere muligheder, og vi har jo også en dialog med de lokale planmyndigheder.
Jeg tror ikke, det er unfair om fru Aase D. Madsen at sige, at hendes forhold til vindmøller er, ligesom Store Claus' forhold er til degne: Ligegyldigt hvad størrelse eller hvad form de har, eller hvad de siger eller gør, så er hun imod.
Her drejer det sig om en national interesse.
Det drejer sig om tusindvis af arbejdspladser, bl.a. i Ringkøbing Amt.
Det drejer sig om store eksportmuligheder.
Det er for at fremme den udvikling og de mange arbejdspladser, at vi fra samfundets side via det arbejde, der foregår i Risø og ved denne her prøvestation, prøver at hjælpe til.
Det er et stykke erhvervspolitik, som hele det danske samfund nyder godt af.
Må jeg endelig sige, da fru Aase D. Madsen bragte et andet spørgsmål, hvor jeg i øvrigt tror at vi har fælles synspunkter, frem, at hvis hun bare kunne få sit parti til i lokalkommunerne at støtte det synspunkt, hun har herinde i salen, f.eks. på Frederiksberg, ville meget være vundet.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-05:
Jeg takker for svaret.
Jeg tror, ministeren sagde noget med, at der indgår ingen tilskud, eller sådan noget i den stil, men jeg må lige have lov til at sige, at der indgår da også de tilskud, at i det øjeblik møllerne bliver færdige, så producerer de vel strøm.
Jeg ved godt, at de skal op og ned og frem og tilbage,
men det er jo forløberne for de store havvindmøller, der skal ud.
Og vil ministeren love mig, at når de vindmøller begynder at producere strøm, så bliver det til en markedspris?
For ellers er der jo et indirekte tilskud også her.
Svend Auken (S), 2000-04-05:
Altså med hensyn til havvindmøllernes prisfastsættelse
- nu er vi kommet langt omkring, men jeg indrømmer, at der er en sammenhæng - da har vi mellem forligspartierne bag energireformen aftalt, at det vil vi tage stilling til i forbindelse med den licitation, der skal afholdes til den tid.
Altså tanken er, at ligesom vi byder blokke ud i Nordsøen omkring olie-/gasefterforskning, vil vi byde blokke ud, når det drejer sig om konstruktionen af havvindmøller.
Alt efter hvor gode tilbud vi får, vil vi selvfølgelig fastsætte prisen.
Vi skal kun bruge de penge, der er nødvendige for at fremme den udvikling, vi ønsker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Kirk (V), 2000-04-05:
»Kan ministeren med henvisning til eksisterende eksempler dokumentere, at separate bygningsværker på længere sigt har virket som »mur« for fuglelivet?«
Skriftlig begrundelse
Ved etableringen af Øresundsbroen var der frygt for, at sælbestanden ville falde.
Man kunne formode, at noget tilsvarende ville være sandsynligt ved Rønland.
Hertil kommer, at man kunne formode, at når der i forvejen er industribyggeri i området, vil etableringen af fem prøvestationer være af mindre betydning end ved etablering i det helt åbne land som ved Høvsøre.
Spørgsmålet går på, om ministeren kan fremlægge nogen undersøgelse, som viser, at hvis vi opstiller fire-fem vindmøller på rad og række, så vil de virke som en »mur« for fugleliv, f.eks. hvis man skal komme fra ét fredet område til et andet fredet område?
Har vi en?
Vi ved jo, at nogle troede, at sælbestanden f.eks. i Øresund ville gå ned, når vi fik Øresundsbroen.
Men kan ministeren vise det?
Min praktiske erfaring - og jeg bor i nærheden af en masse vindmøller, vel det vindmøllerigeste område i Danmark - er, at fuglene meget hurtigt vænner sig til, om de skal flyve under eller over vingerne.
Svend Auken (S), 2000-04-05:
Jeg er glad for, at hr. Jens Kirk netop nævnte eksemplet omkring Øresund, for det viste sig jo heldigvis, at det, kritikerne sagde, ikke holdt stik, og det samme kan gælde Køge Bugt Strandpark og Storebælt f.eks., hvor man sagde, at muslingefelterne ville forsvinde.
Dér viste det sig, at de aldrig har haft det så godt.
Fiskene har heller aldrig haft det så godt osv. Så man skal passe meget på.
Vi gør det, at vi prøver at undersøge det her grundigt.
Vi har gjort det ved Tunø Knob, havvindmøllerne derovre, og det viser sig, at der er en påvirkning - ikke en, man ikke kan løse, men barrieren opstår først, hvis man sætter møllerne tæt ved hinanden.
Tilsvarende vil vi syd for Læsø, hvor en af de store havvindmølleparker skal være, undersøge, hvordan påvirkningerne på den meget store sortandsbestand, der er deroppe, vil være.
Kender vi eksempler på, hvordan menneskebarrierer påvirker fødesøgning for fugle?
Ja, vi kender ét eksempel, og det er broen ved Hadsund over Mariager Fjord, hvor det viser sig, at til trods for, at der egentlig er gode fødesøgningsmuligheder for gæssene vest for broen, så gør de ikke det.
De holder sig øst for broen.
Efter at broen er blevet bygget, er der altså et stort område, der er blevet afskåret, og det vil sige, at gæssene nu søger ind på strandengene osv. omkring fjorden i stedet for at gå lige over på den anden side af broen.
Så der er en eller anden påvirkning.
Men jeg vil sige, hvis jeg kan tillade mig det, uden at det skader hr. Kirks omdømme i hjemstavnen, at jeg tror, at på det her område er han og jeg meget på bølgelængde.
Kristian Jensen (V), 2000-04-05:
Nu henviste ministeren til Tunø Knob og de problemer, der var dér, men sagde også, at det var muligt at lave løsninger.
Jeg ved ikke, om spørgsmålet er for langt at svare på her.
Så skal jeg gerne stille det skriftligt.
Men kan ministeren forklare forskellen på placeringen af de fem havvindmøller på Rønland og så projektet på Tunø Knob, og hvilke løsninger man har fundet for at komme uden om problemet med at virke som en mur?
Svend Auken (S), 2000-04-05:
Altså ved Tunø Knob ligger møllerne ude i et mere åbent vandområde.
Ved Rønland vil det være sådan, at hvis der er en barrierevirkning, vil den være mellem to afgrænsede fødesøgningsområder.
Jeg vil gerne svare mere udførligt på hr. Kristian Jensens spørgsmål, hvis han stiller det til mig skriftligt. Med hensyn til gæssene skal jeg ikke kloge mig på det her så uforberedt.
Jeg vil bare glæde mig over, at vi har fået flere vandfugle til Danmark, og det er jo resultatet af en god politik, og det gør jo også, at vi får flere naturoplevelser og bedre jagtmuligheder.
Og det, vi har gjort i den forbindelse for at aflaste græsningstrykket på markerne, er jo, at vi har lavet forskellige områder inden for Skov- og Naturstyrelsens område, hvor gæssene kan fouragere, havde jeg nær sagt, uden at genere bønderne og også uden at være mål for jægerne.
Så jeg tror godt, vi kan finde nogle løsninger deroppe, og jeg er ikke klar over - men det er dér, jeg bliver usikker - jeg er ikke så sikker på, at hr. Kirk har ret, når han siger, at vi jager gæssene væk fra Veststadil, og at vi jager dem væk fra Skjern Å; det er ikke sådan, jeg har opfattet situationen.
Men lad os endelig diskutere det
grundigere igennem ved en anden lejlighed.
Jens Kirk (V), 2000-04-05:
Tak for svaret!
Med hensyn til det sidste kan jeg da meddele ministeren, at det skal vi snarest have gjort, for det er jo sådan - og det håber jeg ministeren er klar over - at hans egen styrelse, Skov- og Naturstyrelsen, faktisk har sat fodertilskuddet ned.
Når man har brugt 500-600 tønder ved Skjern Å - man har førhen brugt det dobbelte - så stopper man.
Vi kan jo ikke så inden den 15.-17. maj, hvor de på dato flyver til Nordkap.
Og de når derop alle sammen, for de er så kornfede.
Jeg håber også, ministeren er klar over, at hvis det virkelig skal lykkes og vi alle sammen sætter pris på et mere varieret fugleliv nu, skal der et andet fodringssystem til om foråret end om efteråret.
Så skal det være kort græs.
Vi skal måske til at gøde en lille smule ude i nogle af de områder ved Skjern Å.
Men så kunne de blive der og få en sund kost i stedet for at blive kornfede.
Nu skal jeg ikke starte en eksamination af statsministeren, men det kunne jo være sjovt at få at vide af statsministeren, hvad der i grunden skal betales ud af det driftsoverskud i landbruget?
Det kunne jo også være spændende at få at vide, om det er til en hel familie med to ansatte, eller om det bare er til ejeren som sådan.
Det kunne jo være interessant, men det skal jeg undlade.
Men jeg kan forstå på statsministeren, at han faktisk mener, med de ekstra pålæg, som man har lagt på landbruget, bl.a. dyrevelfærd, miljø, andre ting, at så kan dansk svineproduktion med den nuværende lovgivning, landbrugslov, nemt klare sig med en afregningspris på 8 kr. pr. kg gris.
Kan statsministeren så her ved afslutningen love - vi bliver jo nok ikke enige om det, det kan vi drøfte en anden gang - at der ikke vil komme ekstra omkostninger her i løbet af sommeren, som skal pålægges landbruget som sådan, og at han vil se med velvilje på at holde lidt igen, hvis finansministeren vil lægge ekstraomkostninger på.
Svend Auken (S), 2000-04-05:
Altså det interessante ved Ringkøbing Amt, som gør, at jeg er meget glad for det amt, som hr. Kirk kommer fra, er, at den instinktive reaktion, hver gang vi kommer og taler om
naturgenopretning osv.,
er, at man er imod, men når vi så er kommet godt i gang med projekterne, viser det sig altid, at så er der en stor saglig viden og en stor saglig interesse, og så finder vi nogle gode løsninger. Og det vil jeg gerne lægge op til at vi kan fortsætte med, også når det drejer sig om placering af prøvestationen, den nationale prøvestation for vindmøller, at vi udnytter den viden og det engagement, man har i lokalsamfundet, til at finde den for alle parter bedste løsning.
Så jeg vil gerne kvittere for de spørgsmål, jeg har fået her i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-05:
Ministeren har jo ikke dementeret noget som helst, som Ekstra Bladet har skrevet.
Det er jo korrekt, at den tyske efterretningstjeneste har indgået aftaler med USA om, at USA ikke må bruge Bad Aibling til at spionere mod tysk industri.
Det ved i hvert fald enhver i Tyskland.
Og det er jo også korrekt, at den tyske efterretningstjeneste har advaret imod Echelon. Så det synes jeg ikke ministeren skulle bruge taletiden til at forsøge på at snakke uden om.
Så vil jeg i forbindelse med den mulighed, som ministeren nu rejser om, at kravet om en undersøgelse stilles i EU, godt spørge ministeren: Vil ministeren aktivt støtte, at der kommer en EU-undersøgelse af Echelon?
Så bliver jeg altså også nødt til at spørge ministeren, hvordan det, at Information kan skrive, at Danmark og Storbritannien i EU aktivt modarbejder kryptering, kan harmonere med det, som regeringen siger i dag om, at man går ind for fri kryptering.
Frank Jensen (S), 2000-04-05:
Hr. Albrechtsen stiller jo mange spørgsmål implicit.
Jeg kan ikke svare på dem alle, men jeg kan svare på det konkrete spørgsmål om, hvad den danske regering gør på krypteringsområdet.
Dér må jeg henvise til, at vi i den tid, vi har haft regeringsansvaret, har fastholdt den frie ret til at kryptere al kommunikation, og vi har opfordret til det.
Ikke alene jeg, men også forskningsministeren og forsvarsministeren har opfordret til at bruge kryptering.
Det er jo et redskab, man skal bruge til at beskytte sin kommunikation, sådan som man bruger andre redskaber i forbindelse med beskyttelse af andre typer af kommunikation.
Vi arbejder internationalt for en liberalisering.
Det kunne vi ikke komme igennem med, nu arbejder vi på en generel liberalisering.
Det er i øvrigt noget, vi skal drøfte i regeringen her senere i dag, og noget, vi skal drøfte med industrien i den nærmeste fremtid: hvordan vi kan sikre den frie adgang til kryptering, også stærk kryptering, hertillands.
Så spørger hr. Albrechtsen, om jeg vil støtte en undersøgelse i europæisk regi.
Jeg har ikke afvist det.
Jeg har sagt: Lad os se forslaget, lad os vurdere det i fællesskab.
Allerede nu har jeg jo dementeret noget af det, som hr. Albrechtsen har bygget sine spørgsmål på i dag, nemlig at der i nogle af de udenlandske efterretningstjenester, bl.a. i den tyske, skulle være klare beviser for, at der var et sådant samarbejde, som også skulle rette sig mod industrien. Jeg har ikke viden om det, jeg kan bare sige, at dér, hvor hr. Albrechtsen har fundet den kilde, står der netop, at de ikke ved mere end det, der er fremgået offentligt.
De ved ikke mere end det, vi ved via de rapporter, der er kommet fra Europa-Parlamentet, og via det, der har stået i pressen.
Så hvis der kommer et forslag op i Rådet fra det portugisiske formandskab, så lad os se på det, så vil jeg vurdere det, så vil jeg komme og forelægge for Folketinget, hvad regeringens indstilling vil være, og så vil vi drøfte det med Folketingets Europaudvalg inden et eventuelt møde om det spørgsmål i Ministerrådet.
Jens Kirk (V), 2000-04-05:
Tak for svaret!
Meget af det her er vi enige om, men jeg mener også, at vi skal have en grundig drøftelse af, hvor disse møller skal ligge henne.
Men så nævnte miljøministeren jo alle naturprojekterne, og de kan være perler i området, men det viser sig jo nu med de perler, at gåsebestanden, hvis ikke ministeren vil tillade en stor afskydning, så bliver for stor.
Hvordan skal disse gæs i grunden operere, når de skal flytte fra Skjern og de skal flytte til Veststadil, og dér kan de heller ikke være?
De skal flytte til Høvsøre, hvor der er fourageringsområder, men dér skal møllerne også samtidig være.
Giver det ikke et problem for ministeren?
Er det ikke et plus mere for, at de burde flyttes op, hvor menneskene ikke bor, men hvor det trods alt blæser meget.
Jens Kirk (V), 2000-04-05:
For sidste gang skal jeg prøve, om jeg kan afæske statsministeren et svar.
Det kunne jo være, at statsministeren måske hjemme en stille stund i sit lønkammer ville prøve at sætte sig ind i, hvad driftsoverskuddet i grunden går til, for mener statsministeren, at det udelukkende er til familiens eget udkomme?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-05:
Jeg må konstatere, at ministerens motto er »ikke se, ikke høre«
, og jeg er bange for, at ministeren er ved at male sig op i en krog, hvor det bliver vanskeligt for ham at komme helskindet ud af den igen.
Vi har tænkt os nu at kalde ministeren i samråd og få en redegørelse for den kryptering, for der er jo også forlydender om, at ministeren og den danske regering i EU modarbejder fri kryptering, samtidig med at man her i Danmark går og siger, at man er for det.
Så der er meget mystik også omkring den sag.
Og så vil jeg godt spørge ministeren: Vil ministeren så i EU's ministerråd støtte, at der bliver foretaget en undersøgelse?
For nu henviste ministeren jo til, at det så måske kunne komme i gang i EU.
Vil ministeren så aktivt støtte det dér? Og jeg må sige til ministeren, at hvis ikke vi snart kan få nogle positive svar, og hvis ikke det samråd kommer til at give nogle resultater, så må vi have sagen her i Folketingssalen igen, så må vi have en ny forespørgsel, for det, som ministeren præsterer i dag, kan vi simpelt hen ikke acceptere, det kan vi ikke leve med.