runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Det her er simpelt hen klamt at høre på, og jeg ser frem til, at regeringen lægger klar afstand til den personfikserede del af debatten.
Så tror jeg lige, at jeg skal underholde ikke bare hr. Thulesen Dahl, men også Folketinget om Paris-principperne, for så vil han kunne forstå, at det er en politiserende virksomhed, ellers så passer han ikke sit arbejde.
F.eks. står der, at anbefalingerne i forbindelse med implementeringen af konventionerne bl.a. kan vedrøre vedtagelse af ny lovgivning, det er retspolitisk; ændringer af eksisterende lovgivning, det er retspolitisk; og/eller vedtagelse af ændringer af administrative regler og praksis.
Derudover står der, at man frit skal kunne publicere sine anbefalinger og rapporter og i øvrigt have adgang til at forholde sig til den offentlige mening - det vil sige, befolkningen, enten direkte eller gennem pressen - og endelig står der, at han skal arbejde for at bekæmpe alle former for diskrimination, især racediskrimination, og herved kommer man selvfølgelig til at træde nogle over tæerne, som mener, at det er lige præcis det, de skal have lov til at udfolde frit: racediskrimination.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Jeg synes, at den konservative ordfører er inde på noget meget centralt.
For det første vil jeg sige, at Tinget her ikke kender det lovforslag, regeringen påtænker at fremsætte.
Så vidt vi har forstået, er det i høring, og det bliver fremsat snarest muligt.
Men i den debat, vi har nu, har jeg, synes jeg, været i min gode ret til at påpege det forløb, der har været, siden regeringen i januar måned fremlagde sit forslag til sanering af råd, nævn, puljer, udvalg og centre.
Det synes jeg er helt o.k. at fremlægge her, og der har vi en oprigtig bekymring for, om den opgave, som Det Danske Center for Menneskerettigheder, de ting, det varetog, den enestående institution, det var, den inspiration, det har skabt også ude omkring i verden til modeller i andre lande, pludselig var væk.
Så sætter vi kritiske spørgsmålstegn ved det, og så bliver vi straks beskyldt for alt muligt.
Jeg er selvfølgelig enig i, at vi forhåbentlig kan få et bredt flertal for at sikre det her center. Men tilbage står et politisk forløb, som jeg synes er lidt usmageligt.
Jeg synes, at det er lidt usmageligt, når man siger: O.k., når vi ikke kunne få nedlagt Det Danske Center for Menneskerettigheder, så prøver vi at få nedlagt noget andet, nemlig Nævnet for Etnisk Ligestilling.
Derfor vil jeg blot konstatere ud fra denne her debat, at Venstre og De Konservative har lyttet til kritikken, og de er hver kommet med noget, der muligvis kan være fornuftigt, men vi må afvente og se, hvad der bliver fremlagt i salen, og de høringssvar, der er.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-12:
Mit ærinde med denne her debat i dag er ikke, at vi skal tale os fra hinanden, for jeg mener faktisk, hvad jeg sagde tidligere, nemlig at noget større er på spil.
Derfor vil jeg godt bede den socialdemokratiske ordfører genbekræfte, hvad der blev sagt for et øjeblik siden, nemlig at Socialdemokratiet tilsiger hundrede procents opbakning til et lovforslag, hvis det efterlever Paris-principperne, internationale aftaler og uafhængighed fuldt og helt.
Det gør det forslag, som regeringen har beskrevet i dag, som man kan stifte bekendtskab med på Udenrigsministeriets hjemmeside fra i fredags.
Jeg ser frem til, at vi kan få lagt den støj, der har været, bag os.
Så må vi konstatere, at der har været nogle uhellige kræfter, der har været forenet om at skabe utryghed på dette punkt.
Nogle har frygtet, og andre har håbet, at centeret skulle nedlægges.
Det har gjort, at atter andre har haft svært ved at kommunikere, at der alene var tale om en sammenlægning og faktisk en samlet forbedring af de udenrigspolitiske forskningsinstitutioner.
Men det er det, der står tilbage, og jeg vil håbe, at den socialdemokratiske ordfører vil bekræfte, at det er det, der står tilbage, når denne debat er slut.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
For sådan lyder det rent faktisk.
Jeg vil gerne have, at hr. Jeppe Kofod kommer op og bekræfter, at hr. Jeppe Kofod og det øvrige Ting i dag har fået en klar redegørelse for, hvordan centeret er strikket sammen, hvordan hele konstruktionen bliver, og at samtlige principper fra Parisaftalen er overholdt.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Når man er lidt i bekneb, begynder man på sådan nogle formuleringer, der er retoriske i deres form og polemiske i deres indhold.
Det debat skal jeg ikke gå ind i.
Jeg vil blot sige, at vi ikke fik nogen konkret model eller lovforslag eller noget som helst præsenteret tilbage i januar måned.
Det gjorde vi altså ikke.
Man må have mig undskyldt.
Hvorfor tror man, at også udlandet reagerer?
Hvorfor tror man, at partifæller fra de andre nordiske lande også reagerer?
Hvorfor tror man, at FN's højkommissær for menneskerettigheder også reagerer?
Tror man, det er, fordi vi sidder og siger til dem, at nu skal I bare reagere over for regeringen?
Det er noget sludder.
Vi er oprigtig talt
bekymrede for, om vi er ved at nedlægge en enestående institution, der er med til at sikre og fremme menneskerettigheder både i Danmark og i verden.
Det er det, der er afgørende for os.
Dem håber vi også bare regeringspartierne vil være med til at sikre.
Det er det eneste. Hvorfor lagde man så ikke en model frem tilbage i januar? Det spørgsmål er der ingen, der har svaret på.
Fordi man ikke har tænkt sig om.
Man havde ikke overvejet nogen model.
Man havde ikke tænkt det igennem.
Så hvis man havde lagt en model frem dengang, så kunne vi da have forholdt os til den.
Det kunne vi ikke.
Derfor er det vel berettiget at kritisere.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at det ikke kan være berettiget.
Kristian Jensen (V), 2002-03-12:
Det har været en pinlig farce for Socialdemokratiet at høre på hr. Jeppe Kofods ordførertale i dag.
Da hr. Jeppe Kofod i det tidligere indlæg sagde, at det var kommentarer og ikke spørgsmål, så har jeg et konkret spørgsmål til hr. Jeppe Kofod.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Det er ikke så mange spørgsmål, det er mere kommentarer.
Så vil jeg sige til både Venstres og De Konservatives ordførere: Normalt vil det jo være sådan, at hvis man havde fremlagt en model, et lovforslag eller noget andet i forbindelse med fremlæggelsen af regeringens forslag til sanering af råd, nævn, centre og udvalg, så kunne det være, at man kunne forholde sig til, hvad det var, regeringen havde tænkt. Det havde været lidt nemmere at se. Jeg er ikke den eneste i det her Ting, der har fået den opfattelse, at Det Danske Center for Menneskerettigheder og de opgaver, som det har i dag, ikke vil blive videreført.
Jeg har noteret mig - det kan godt være, at jeg ikke skal læse pressen eller lytte til udmeldinger fra regeringens parlamentariske grundlag - at Dansk Folkeparti havde samme opfattelse.
Det var jo netop derfor, at Dansk Folkeparti jo betingede sig, at de så måte have noget andet nedlagt, hvis de nu ikke kunne få Det Danske Center for Menneskerettigheder nedlagt, og det blev så Nævnet for Etnisk Ligestilling.
Hvis ikke det er en underlig politisk studehandel, som jeg synes er lidt usmagelig, hvis jeg ikke må have lov til at påpege det, så synes jeg, at det er mærkværdigt.
Men jeg vil gerne til De Konservatives ordfører sige, at vi selvfølgelig vil bakke hundrede procent op, hvis man kommer med et lovforslag, der sikrer Paris-principperne, sikrer centerets uafhængighed, sikrer nogle ordentlige bevillinger, sikrer at man kan videreføre arbejdet og de opgaver, der ligger.
Det vil vi selvfølgelig bakke op bag.
Det er klart og naturligt.
Men så forstår vi ikke, hvorfor der har været den polemik, og hvorfor man har gjort det knæfald, som vi opfatter det, for Dansk Folkeparti i denne her sammenhæng.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-12:
Til hr. Jeppe Kofod vil jeg sige, at jeg håber, at det, der står tilbage fra denne debat, vil være, at et meget, meget bredt flertal i det danske Folketing står vagt om Danmarks respekt for menneskerettighederne, at vi har en uafhængig institution i Danmark, og at vi efterlever alle internationale aftaler, herunder Paris-principperne.
Det håber og tror jeg
, er det, der står tilbage.
Jeg håber ikke, at Socialdemokratiet vil fortsætte den falske melodi, der blev lagt an til i ordførerindlægget for et øjeblik siden.
Jeg vil igen referere til, hvad der er blevet sagt i en uendelighed i de seneste måneder fra både statsministerens og udenrigsministerens side, nemlig at naturligvis og selvindlysende og helt oplagt vil Danmark naturligvis fortsat respektere menneskerettigheder og internationale aftaler.
Det har været Det Konservative Folkepartis og Venstres politik i årtier, hvorfor i alverden skulle det pludselig blive lavet om?
Men nogle har måske haft en interesse i at opbygge nogle fjendebilleder, fordi man ikke havde anden politik at byde på?
Det håber jeg ikke.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Når jeg hører hr. Jeppe Kofod heroppefra, så tænker jeg på: Ikke se, ikke høre, la-la-la-la-la.
Det er mildest talt meget lidt kønt.
Det fremgår sort på hvidt af den der liste over råd og nævn, som blev fremlagt i januar måned, at det center skulle sammenlægges med andre institutioner.
Og i næste sekund bruger hr. Jeppe Kofod ordet nedlægges.
Jeg står heroppe med udskrifter af alle de spørgsmål, der har været til statsministeren, til udenrigsministeren, til integrationsministeren om det her spørgsmål lige siden den 22. januar - hr. Jeppe Kofod er selv en af dem, som spørger - og svarene har været ganske klare fra starten fra statsministeren, udenrigsministeren og integrationsministeren, men hr. Jeppe Kofod har lukket øjnene, har lukket ørerne, og måske er det derfor, at hr. Jeppe Kofod og hans partifæller har været med til at sende det budskab ud i verden, at her er der tale om et regime, som blæser højt og flot på menneskerettigheder.
Det er uværdigt, vil jeg sige til hr. Jeppe Kofod.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Som jeg nævnte i min ordførertale, er det sådan, at da regeringen spillede ud med en sanering af råd, nævn, udvalg og centre i januar måned, fremgik det sort på hvidt, at Det Danske Center for Menneskerettigheder skulle sammenlægges med tre andre institutioner og dermed nedlægges i den form, som vi kender det i dag.
Så må man have mig undskyldt, at man synes, at det ikke er værd at påpege.
Regeringen har jo ikke lagt nogen model frem.
Regeringen har ikke lagt noget lovforslag frem, hvor vi kunne se, hvad man havde tænkt sig.
Man har siden hen set i debatten og i processen og forløbet bl.a. også Dansk Folkeparti være ude og blive overrasket over, at regeringen ville redde Det Danske Center for Menneskerettigheder, hvorfor der igen blev forhandlinger.
Og så lavede man en eller anden efter min opfattelse utrolig ubehagelig politisk studehandel, hvor man nedlægger Nævnet for Etnisk Ligestilling.
Så har man fået et eller andet fra Dansk Folkepartis side.
Hvis det ikke er en ny måde at føre politik på og sætte spørgsmålstegn ved nogle af de her ting på, så ved jeg ikke, hvad det er.
Det er det, jeg påpeger.
Hvad det så ender med, ved vi ikke.
Vi håber, og vi tror, at regeringen besinder sig og kommer med et lovforslag, der lever op til Paris-principperne, men vi synes, det er værd at påpege,
at det her forløb ikke har været til gavn for hverken Danmark eller for regeringen i forhold til den troværdighed, man nyder i udlandet.
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Altså det kan godt være, at hr. Thulesen Dahl synes, det er ubehageligt, at centret lever op til sine forpligtelser.
Men hvis ikke centret gik ind i debatten, skulle direktøren fyres, for så passer han ikke sit arbejde. I modsætning til f.eks. Ombudsmanden, der ikke skal være retspolitisk aktiv - det er ikke hans arbejde - så er det centrets opgave at være retspolitisk aktivt.
Det skal f.eks., som jeg citerede det
før, gå ind og komme med forslag til, hvordan man kunne gøre tingene administrativt, som kører skævt.
Det er så det, der citeres fra Jyllands-Posten.
Det kan godt være, det er meget polemisk, men det er præcis det, han har gjort.
Hvis vi tager diskussionen om racediskrimination, så kan man jo ikke blande sig i den debat, hvis der faktisk er en debat i et land og der er grund til, at der er en debat i et land, uden at der er nogle, der bliver trådt over tæerne.
For hvis regeringen er enig med sin forligspartner og aftalepartner om, at det er sådan her, det skal fortolkes, så synes jeg, det hele er...
altså jeg havde egentlig glædet mig til at rose regeringen, men nu kan jeg se på det, at nu er
der da grund til virkelig at blive alarmeret.
Jesper Langballe (DF), 2002-03-12:
Som bekendt har sagen om Det Danske Center for Menneskerettigheder jo fundet sin løsning, en løsning, som vi i Dansk Folkeparti er udmærket tilfredse med. Udsagnene om al den skade, sagens forløb har gjort på vores anseelse i det store udland, tror jeg, at vi kan tage fuldstændig koldt og roligt.
Jeg tænker ikke bare på uafhængighed af regeringen, men instituttet skal vel også være uafhængig af forskellige lobbybevægelser, der gør sig i tiden, så det ikke fremover, uanset hvem der bliver direktør, som den tidligere direktør Morten Kjærum har praktiseret det, slår til lyd for ganske bestemte ideologiske synspunkter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-12:
Først vil jeg svare hr. Lars Kramer Mikkelsen, som mener, at det er udtryk for magtfuld arrogance, at der er indgået en aftale.
Det er en nyskabelse i dansk politik.
Det vil sige, at alle de gange SR-regeringen for jo ikke så mange måneder siden lavede politiske aftaler, var det udtryk for magtfuld arrogance. Vi må nu kunne forudse, at der kommer læserbreve fra socialdemokrater, der undskylder ikke bare efterlønssagen, for den har været så meget diskuteret, det vil jeg ikke belaste hr. Lars Kramer Mikkelsen med, men alle de andre ting, pinsepakken f.eks., der blev vedtaget, var en aftale, som vi andre fik forelagt, finanslove, vi andre har fået forelagt, er udtryk for magtfuld arrogance.
Det er jo en interessant nyskabelse i dansk politik, men det er åbenbart Socialdemokraternes nye stil.
Det er også interessant, synes hr. Lars Kramer
Mikkelsen
, at det parlamentariske grundlag ikke er hundrede procent enig med regeringen, som om det også er en nyskabelse.
Altså sådan har jeg jo egentlig også forstået at det var tidligere.
Jeg tror heller ikke, at SF - jeg ved ikke lige i dag med fru Margrete Auken - altid har følt sig hundrede procent enig med SR-regeringen.
Det er vel også spillets vilkår.
Det, der har været afgørende for os, er jo, at vi får taget et opgør med det dér med, at man dækker sig ind under ekspertkapper for at få lukket en ellers fri debat.
Det har været udgangspunktet, har jeg forstået, fra regeringens side
på en række politiske områder, og da har Dansk Folkepartis bidrag været at sige, at vi ikke vil acceptere, at udlændingeområdet ikke også deltager i den proces.
Det er det, vi har haft som udgangspunkt. Så spørger hr. Jeppe Kofod, om det her er en styrkelse af menneskerettighederne.
Jeg forsøgte faktisk at svare på det før ved at sige, at hvis det her handler om, at man nu får større respekt for dem, der i virkeligheden skal fortolke de her konventioner, at de gør deres arbejde, ikke politiserende, men ud fra reelle ønsker om at vurdere konventionernes rækkevidde, så tror jeg faktisk, at hr. Jeppe Kofod kan føle sig godt dækket ind af den øvelse her.
Men det er klart, at hvis det fortsætter, som det har været, vil det da være problematisk.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Nej, nu skal Dansk Folkeparti altså ikke være alene om at være uenig med Det Danske Center for Menneskerettigheder.
Det har vi tit været.
Jeg tænker på alle de dér vattede høringssvar, der er kommet fra Det Danske Center for Menneskerettigheder de sidste 7-8 år, hvor vi havde håbet, at endelig kom der da en fuldstændig klar afstandtagen fra den tidligere regerings politik på flygtningeområdet og indvandrerområdet, og stort set kom der aldrig noget, der var sådan kraftfuldt nok.
Så vi er mange, der har et horn i siden på Det Danske Center for Menneskerettigheder.
Men bortset fra det synes jeg, at der er en ting, som står klart nu, og det er, at nybesættelsen af direktørstillingen på Det Danske Center for Menneskerettigheder var en indrømmelse til Dansk Folkeparti.
Og det er fint, det har Dansk Folkeparti så fået som indrømmelse.
Men det, jeg prøvede at udfritte hr. Thulesen Dahl om, var: Hvad mener Dansk Folkeparti om, at der er en uafhængig bestyrelse?
Går Dansk Folkeparti ind for, at der er en uafhængig bestyrelse?
Eller er man i virkeligheden imod, men o.k., så fik man det kompromis med en genbesættelse af stillingen, og så accepterede man den uafhængige bestyrelse?
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Jeg synes, vi har en meget principiel debat lige nu.
Det er grundlaget for institutionen, man har en bestyrelse, som udpeger en direktør.
Det, som Dansk Folkeparti koncentrerer sig om, er en direktør, der udpeger en bestyrelse på en uafhængig institution, og det synes jeg er problematisk.
Jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti, også når man kender grundlaget for Det Danske Center for Menneskerettigheder, kunne udtale sig, som man nu gør.
Det er det ene. Det andet er en gentagelse af mit spørgsmål fra før: Opfatter man den aftale, man har lavet med regeringen - det, som regeringen har argumenteret for, nemlig sammenlægning af Det Danske Center for Menneskerettigheder med andre institutioner - som en styrkelse af menneskerettighedsområdet, også hvad angår overvågningen af menneskerettigheder i Danmark?
Jeg vil gerne høre, om det er den samme opfattelse, man har i Dansk Folkeparti.
Det er interessant at få at vide.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-03-12:
Når det er så interessant det her,
er det jo bl.a., fordi vi i pressen har set, at der er lavet en aftale, der er en konstruktion, som regeringen er enig med Dansk Folkeparti om i det her.
Derfor kan man jo i virkeligheden sige, at det her er regeringens og Dansk Folkepartis udfoldelse af magtfuld arrogance.
Man har en aftale klar, og man synes jo - det kunne man også høre på Venstres ordfører - at det er noget pjat, at vi skal diskutere det her, for man ved jo godt, hvor stængerne skal stå.
Det er en aftale, der er klar, og det er også fremgået af pressen.
Det er jo interessant trods alt alligevel at kunne mærke i denne her debat, at regeringens parlamentariske grundlag ikke er fuldstændig enig med regeringen sådan rent politisk.
Det synes jeg da er meget interessant.
Det er da også rart at få udstillet det her fra Folketingets talerstol, og det er jo lykkedes.
Regeringens parlamentariske grundlag er ikke politisk enig med regeringen.
Regeringen mener, at den får styrket menneskerettighedsområdet med det her forslag, som man har liggende i skuffen og har tænkt sig at præsentere Folketingets partier for om et øjeblik formentlig.
Men det mener Dansk Folkeparti ikke.
Man har ikke tænkt sig, at man skal styrke menneskerettighederne med det her forslag. Tværtimod ønsker man at bombe menneskerettighederne tilbage.
Og det er jo det, der er interessant.
Det har da været interessant at få udstillet, og det er vi da glade for at vi har fået gjort.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-12:
Jeg forstår godt, at en række af de politikere, som jeg i hvert fald har haft opfattelsen af ofte tillægger juraprofessor Mads Bryde Andersen en vis værdi, ikke kommer ind på det her.
Men må jeg ikke minde om, at det jo ikke bare er Dansk Folkeparti, der rejser det her til debat nu.
Det får
man indtrykket af.
Det er jo også en lang række af folk i opinionen.
Jeg nævnte f.eks. portrættet af centerets direktør i B.T. i november sidste år.
Det var i lyset af, at der havde været valgkamp, og et flertal satte sig igennem og ville have en ny regering osv., og så kommer der nogle udtalelser, der får B.T. til i et portræt at opfordre Kjærum til at melde sig ind i Det Radikale Venstre frem for at være centerdirektør.
Jeg har noget at have det i, og det kan jeg også høre egentlig anerkendes bredt rundt, men så siges der bare: Nå, men det skal han også have lov til, skidt med det, vi er også glade for, at han i øvrigt går ind i debatten på den måde.
Det er det, jeg hører bliver sagt.
Så må jeg sige til hr. Søren Søndergaard: Vi har lavet et forlig med regeringen omkring det her.
Vi har fået nogle ting igennem, vi har accepteret andre ting.
Det, der ligger i den konstruktion, er jo også, at vi anerkender, at den måde, det nu bliver bygget op på i instituttet, er med en uafhængig bestyrelse, som vælger direktøren.
Sådan er det.
Vi har så lagt vægt på, at direktørstillingen bliver genopslået, så alle kan søge den, og derunder selvfølgelig også den nuværende direktør.
Så er det suverænt op til bestyrelsen, om man ønsker at besætte posten med den person eller en anden.
Sådan er det.
Det er der slet ingen tvivl om.
Så synes jeg egentlig, at de andre ting lidt kan stå for egen regning.
Jeg kan forstå, at fru Margrete Auken synes, at hun ingen dårlige erfaringer har med centerdirektørens ageren, og det forstår jeg udmærket godt, når jeg har været alle de citater igennem, som centerdirektøren gør sig skyldig i.
Så det forstår jeg udmærket.
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Jeg vil i og for sig holde med hr. Søren Søndergaard i, at det jo også ville have været ejendommeligt, hvis ikke der kom støj fra Dansk Folkeparti over, at Det Danske Center for Menneskerettigheder arbejder sådan, som de gør, for så havde der jo været noget galt.
Og det er også fair nok.
Det er selvfølgelig også fair nok, at Dansk Folkeparti prøver at dække sig så meget ind, at det lyder, som om det er en sober indvending - han har en lidt anden form osv., osv. - uden at vi i øvrigt får brugbare citater
, ligesom vi heller ikke fik det før om udlændingeloven.
Vi får altså slynget tingene ud.
Andre steder er der da.
Det gælder § 23 i flygtningeloven om, at man ikke har lov til at give forskellige ydelser til folk, der er på asyl, i forhold til borgerne; dér kan man være skråsikker, det har man ikke lov til.
Og så er der andre steder, hvor der kan være tvivl om fortolkningerne, og der har jeg ingen dårlige erfaringer.
Men jeg vil godt lige til sidst bede hr. Thulesen Dahl afkræfte, at det kun er SF og Det Radikale Venstre og Enhedslisten og Socialdemokratiet, der går ind for menneskerettigheder - at det ikke også skulle være Venstre og De Konservative.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Jeg er sådan set ikke så overrasket over hr. Thulesen Dahls kritik af Morten Kjærum.
Dengang Dansk Folkeparti var i Fremskridtspartiet, var det jo det samme i forhold til ombudsmanden, hr. Gammeltoft-Hansen, hvorfor man også stemte imod beretningen hver gang og stemte imod hans udnævnelser osv. Og tænk, jeg synes, det er helt i orden.
Jeg synes, det ville være underligt, hvis ikke Dansk Folkeparti kritiserede et menneskerettighedscenter og de ting, som et menneskerettighedscenter lagde frem.
Det ville jeg synes var højst besynderligt. Så det synes jeg er fint nok.
Men det spørgsmål, som jeg synes er det interessante, er: Anerkender Dansk Folkeparti, at der skal være et menneskerettighedscenter, som har en uafhængig bestyrelse?
Det er det interessante.
For ellers er arbejdsgangen jo den, at man henvender sig til bestyrelsen og siger, der er en dårlig direktør, skift ham ud, eller lad være med at genvælge ham.
Men den består jo ikke i, at nogle andre, f.eks. Folketinget, går ind og bestemmer, hvem der så skal være direktør i menneskerettighedscenteret.
Så går Dansk Folkeparti ind for en uafhængig bestyrelse for Det Danske Center for Menneskerettigheder?