runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2004-05-04:
Hvis vi blot går til Norge, kan vi jo prøve at se, hvad de har lavet deroppe.
De har faktisk en lang tradition for førstehjælpsundervisning i folkeskolen.
Fra 1961 har man haft obligatorisk undervisning i mund til mund-metoden, og siden 1984 obligatorisk undervisning i hjertemassage, og i nogle folkeskoler undervises der også i brug af automatisk defibrillator.
Så nævner fru Lillelund Bech også, at det ikke er nok med et 6-timers-kursus.
Eksempelvis har man i Norge indført 1 time om året på alle klassetrin fra børnehaveklasse til 10. klasse.
Mener fru Gitte Lillelund Bech ikke, at det kunne være en idé at gøre det samme her i Danmark, altså at man havde en slags efteruddannelse på 1 time for at friske nogle ting op?
Og den time kunne jo ligge alverdens steder; den kunne jo eksempelvis ligge i idrætstimerne.
Jeg tror, der er mange elever, der ville synes, at det var en rigtig god idé.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-04:
Man kan jo twiste ordene på forskellig måde.
Jeg synes, det er en detailstyring, hvis man lægger bånd i endnu videre udstrækning, end man gør i dag, på, hvad kommunalbestyrelse og skolebestyrelse kan forholde sig til, og et snævrere bånd for klassekvotienten.
At gå fra 28 til 22 er en indsnævring af det råderum, man har.
Som regel skyldes det, at man ikke kan fylde klasserne op, eller at man netop deler, fordi man når 28 elevers-loftet.
13 elever i klassen er efter min opfattelse ikke noget særlig godt tal.
Jeg tror, de fleste vil være enige i, at omkring 20 elever er en meget passende klassesammensætning, og vi kan da også se, at det gennemsnitlige antal elever i klassen ligger på, jeg tror, det er steget fra 19,4 til 19,8. Hvis man ser ud over hele landet, så er der faktisk forholdsvis få klasser med 28 elever i, og de fleste klasser ligger omkring de 20.
13 elever er for få til at få de sociale og de læringsmæssige funktioner til at fungere.
Med hensyn til at investere i folkeskolen står
Det Radikale Venstre ved den politik, som vi også stod ved før, nemlig at der vil blive brugt flere penge på folkeskolen i de kommende år, men udgiften pr. elev vil givetvis falde, og det er også i orden, for der er midler at kunne tilrettelægge undervisningen, samtidig med at de samlede udgifter stiger. Det har været Det Radikale Venstres politik, og vi står
inde for de aftaler, som vi har indgået i kommuneaftale på kommuneaftale i de sidste mange år.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Jeg vil sige, som jeg sagde før, at hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti ønsker at diskutere det her, så synes jeg, man skulle bringe det op i folkeskoleforligskredsen.
Jeg vil ikke heroppe stå og sige ja til, at det skal være en ekstra time det ene sted eller det andet sted.
I Venstre prioriterer vi, at der er nogle basiskompetencer, man skal have i løbet af sin folkeskoleuddannelse, og det er dansk, det er matematik, det er engelsk, det er it, og det er, at du udvikler dig personligt og socialt.
Jeg vil rent faktisk sige, at det undrer mig lidt, hvis det er sådan, at man nu skal til at putte førstehjælp ind som en del af faget idræt, for da vi forhandlede folkeskoleforliget for knap 2 år siden, var der jo lige præcis et ønske fra Dansk Folkeparti om, at idrætstimerne sådan set skulle bruges til, at man bevægede sig, og at man ikke bare sad.
Så det med idræftstimerne er i hvert fald ikke et ønske, jeg er stødt på fra Dansk Folkeparti tidligere.
Men da man nu ikke ønsker at bryde folkeskoleforliget - og det siger jeg da tak for - så vil jeg da foreslå, at man bringer det op i forligskredsen, og så må vi tage diskussionen dér.
Nej, det har jeg sådan set ikke.
Birthe Skaarup (DF), 2004-05-04:
Det har vi aldeles ingen intentioner om at gøre; det vil jeg blot sige, og det tror jeg godt fru Gitte Lillelund Bech ved alt om.
Så vil jeg godt høre, om fru Lillelund Bech har undersøgt og analyseret lidt på, hvad man gør i andre lande.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Nu ejer jeg ikke sådan en skuffe, som hr. Samuelsen henviser til, men som jeg sagde, ønsker vi da at få belyst noget mere af det her i forbindelse med udvalgsarbejdet, for vi synes da, det er interessant at få set på: Hvad indeholder de her 6 timer, og kan det virkelig være rigtigt, at det kan gøres så billigt?
Derefter kan vi så tage stilling til, hvad man kan gøre efterfølgende.
Men jeg må medgive hr. Anders Samuelsen, at hvis man siger ingenting i forhold til 6 timer, ja, så er 6 timer da bedre.
Som sagt siger vi i Venstre, at i første omgang vil vi gerne afvente, at vi får set på: Hvad gør vi med erhvervschaufførerne, og hvad gør vi med chaufførerne på den tunge trafik?
På baggrund af det og fordi det er dem, der bruger mest tid på vejene, siger vi så, at det kunne tænkes, at det er dér, vi skal sætte ind først.
Men som jeg også nævnte i min ordførertale, er vi positive, fordi vi er blevet positivt overraskede over, hvad der er blevet beregnet som prisen her, men da det ikke er fuldstændig klart for os, hvad indholdet er her,
så vil vi ikke bare sige ja til, at det her kan være en måde at løse det på. Endelig synes jeg, det er væsentligt at holde fast i, at når man taler førstehjælp, så er det jo ikke nok, at du bare tager førstehjælp én gang eller har 6 timers førstehjælp én gang eller tager et internetkursus én gang, og så tror man, du kan det for resten at livet.
Hele fidusen ved at jeg nævnte ordet e-learning, når vi taler førstehjælp, og det er uanset, hvor det foregår, og i hvilken sammenhæng det foregår, er jo netop, at der har du mulighed for at holde din viden ajour, du kan hele tiden holde dig up to date med hensyn til: Hvad er det nu, man skal gøre?
Derfor vil jeg sige, at vi er positive over for det radikale forslag, men i første omgang vil vi afvente udspillet fra arbejdsgruppen under Færdselssikkerhedskommissionen og under rigspolitiet.
Ulla Tørnæs (V), 2004-05-04:
Forslagsstillerne ønsker, at førstehjælp bliver en obligatorisk del af undervisningen i folkeskolen på 9. klassetrin, samt at der stilles krav om bestået førstehjælpsprøve ved erhvervelse af kørekort.
For så vidt angår den del af forslaget, der omhandler kørekortet, er det aftalt, at justitsministeren svarer på den i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 173, som også behandles i dag.
Ingen skal være i tvivl om, at regeringen også mener, at kendskabet til førstehjælp er særdeles vigtigt.
Det gav jeg i øvrigt også udtryk for sidste gang, forslaget fra Dansk Folkeparti var til debat her i Folketinget.
Det drejer sig først og fremmest om fagene hjemkundskab, sløjd, fysik/kemi og idræt.
I læseplanerne for disse fag er angivet forskellige risikomomenter, som eleverne skal forholde sig til, f.eks. skoldningsfare, omgang med farlige stoffer.
Heri ligger implicit, at eleverne også skal lære, hvordan de skal forholde sig til uheld og skader, der kan opstå i forbindelse hermed.
Det betyder, at eleverne gennem undervisning får et elementært kendskab til skadesbehandling og førstehjælp ved uheld og lignende, som kan indtræffe i hjemmet og i et fysisk aktivt liv.
Jeg anerkender, at kendskabet til førstehjælp også er vigtigt, for så vidt angår trafikulykker.
Det er et relevant spørgsmål, om børn og unges kendskab til førstehjælp skal være bredere og mere præcist.
Det foreliggende forslag betyder imidlertid, at der skal indføres bindende mål for undervisningen i førstehjælp.
Jeg mener, at det rette forum for en sådan drøftelse om indførelse af yderligere bindende mål i folkeskolen er forligskredsen bag folkeskoleloven.
Jeg vil derfor gerne opfordre Dansk Folkeparti til at rejse spørgsmålet i folkeskoleforligskredsen, og jeg vil gerne allerede nu understrege, at jeg naturligvis er parat til at drøfte forslaget på et kommende møde i folkeskoleforligskredsen.
Regeringen kan således ikke støtte det fremsatte forslag.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-04:
Vi har faktisk - jeg ved ikke, om det kommer bag på nogen -
stadig tiltro til Socialdemokratiet i nogle sammenhænge. Derfor var det også vores forudsigelse, at det ville gå sådan med det efter vores mening fuldstændig ude i hampen-forslag - undskyld - om, at man nu fra national side skulle teste børnene på de forskellige trinmål, fordi det fjerner jo testen fuldstændig fra den fornuftige, rimelige, pædagogiske brug, som lærerne gør af test i folkeskolen i dag, hvor en test kan supplere lærerens observation af elevernes standpunkt, sådan at han kan tilrettelægge en differentieret undervisning. Forslaget ville i stedet gøre, at man underviste alene hen imod de test, sådan at man kunne få en kontant afregning af, om man nu levede op til det, man skulle.
Vi synes ikke, det er nødvendigt at takke for Socialdemokratiets bistand i sagen, da vi synes, det er helt naturligt og en sand visning af den socialdemokratiske sjæl, som jo ellers af og til kan være på afveje.
Thomas Adelskov (S), 2004-05-04:
Ministeren nævnte i sin tale, og det gjorde fru Margrethe Vestager også før, det her forslag, som regeringen har haft fremme i pressen, og som ministeren var fremme med for et par uger siden, om at indføre centrale test i folkeskolen.
Jeg skal lige spørge, om fru Margrethe Vestager er klar over, at det er et forslag, som ministeren har hevet op af skuffen igen, fordi ministeren har været under pres fra Dansk Folkeparti og fra De Konservative.
Det er sådan set ikke noget, som er blevet lagt frem her i Folketinget, og det er heller ikke noget, der vil blive lagt frem, for det vil vi modsætte os i Socialdemokratiet.
Marianne Jelved (RV), 2004-05-05:
Ja, hr. Jens Rohde kan altid regne med mig.
Vi vil gerne prøve at drage nogle erfaringer af det selveje, der nu har været, og af den måde, som taxameterstyringen har været på på erhvervsskolerne.
Der er både positive og mindre positive erfaringer med det.
Det vil vi gerne drage nogle erfaringer af og have drøftet.
Jeg har forstået på fru Margrethe Vestager, idet jeg ikke selv kunne deltage i det møde, der var i mandags med undervisningsministeren om netop de her spørgsmål, at Undervisningsministeriet og undervisningsministeren er parate til at gå ind og analysere det, og at man må prøve at finde en form for taxameterstyring for gymnasierne, der gør, at man kan give dem et grundlag, der gør, at gymnasierne kan være spredt relativt meget ud over landet.
Derfor er det et ønske om at se på selvejet og lære lidt af de erfaringer, vi har.
Men ellers er vi stadig væk tilhængere af selveje.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-05:
Jeg vil gerne bore lidt mere i spørgsmålet om de her selvejende gymnasier, for det er jo forholdsvis nemt, hvis fru Marianne Jelved vil sige ja til, at Det Radikale Venstre går ind for, at selveje er det primære og det vigtige i forhold til nogle samlede ungdomsuddannelser.
Derfor kan jeg spørge, om fru Marianne Jelved kan være enig, når formanden for Danmarks erhvervsskoler har tilkendegivet, at selveje er den mest decentrale styreform, der overhovedet findes.
Selveje betyder, at alle beslutninger skal træffes på den enkelte institution, som har hele ansvaret, også det økonomiske ansvar.
Så jeg vil sige, at overskriften må være selvejede gymnasier, altså selveje til gymnasierne.
Det, der ligger derunder, er et taxametersystem, som vil komme senere i nogle forhandlinger.
Her er det rigtigt, at det var klart fra undervisningsministerens side, at man kunne diskutere taxametersystemet, og hvordan det skulle udformes i forhold til gymnasierne.
Men jeg vil bare gerne høre ...
Klaus Hækkerup (S), 2004-05-05:
Som flere andre debattører har været inde på, har det jo været et længe næret konservativt ønske at få afskaffet amternes skatteudskrivningsret, og der er heller ikke tillagt de nye regioner nogen skatteudskrivningsret.
Men hvad sparer samfundet egentlig ved det?
Altså lægerne skal have løn; sygeplejerskerne skal have løn; hospitalerne skal vedligeholdes; operationsmaterialet skal vedligeholdes; der skal ske nyanskaffelser.
Helt de samme udgifter skal afholdes, hvad enten det er den ene eller den anden struktur, og udgifterne skal så dækkes ved, at staten og kommunerne efter det forslag, regeringen har lagt frem, kræver pengene op. Hvad er egentlig fornøjelsen ved, at staten og kommunerne kræver pengene op og giver dem til regionerne til at afholde udgifterne for, over for den situation, at det er regionerne, der selv kræver pengene op og afholder udgifterne?
Marianne Jelved (RV), 2004-05-05:
Vi er helt på det rene med, at taxameterstyring i sig selv lægger op til, at man træffer nogle økonomiske dispositioner på den enkelte institution.
Det er velkendt fra en lang række uddannelsesinstitutioner, som har taxameter i dag, mellemlange videregående uddannelser, universiteterne osv.
Det, vi gerne vil, er i virkeligheden det, erhvervsskolerne gør.
I dag har erhvervsskolerne en konference om erfaringerne med det taxametersystem, der
gælder for dem, og de muligheder, de har via deres selveje.
Der afholdes en konference om det, som jeg desværre ikke kan deltage i, fordi jeg står her.
Men det, der er vigtigt i den her sammenhæng, er, at erhvervsskolerne også gerne vil bruge deres erfaringer, for der er mange, der erkender, at der måske er for mange puljeordninger hen over taxametersystemerne - det har jeg selv her fra talerstolen for et par måneder siden problematiseret - så det er tid til at kigge på, hvordan det fungerer, og hvordan vi sikrer os, at taxameterstyringen kommer til at virke på en sådan måde, at det, der er kerneydelsen for institutionen, nemlig uddannelse, varetages bedst muligt.
Ja, hvis vi kan finde en form, der gør, at vi kan sikre det, der er hensigten, for det er jo forskelligt for erhvervsskolerne og gymnasierne, hvorvidt vi ønsker dem meget lokalt fordelt, forstå mig ret, samtidig med at der skal være en måde, gymnasierne kan supplere hinanden på, for det enkelte gymnasium kan ikke nødvendigvis oprette alle de studieretninger, som unge i en region bør og skal have mulighed for at vælge imellem.
Derfor kræver det et forarbejde.
Men vi er åbne over for at diskutere, hvordan vi kan finde frem til en løsning på det.
Jens Rohde (V), 2004-05-05:
Vi nåede jo ikke at komme ind på Det Radikale Venstres holdning til selveje i forhold til gymnasierne.
Når jeg ser på Det Radikale Venstres program for ungdomsuddannelserne, er det meget, meget klart af teksten, at de skal ligge på lige fod med de andre ungdomsuddannelser, altså handelsskoler osv., som ligger under staten, og at der skal være selveje.
Det er faktisk også det, fru Marianne Jelved giver udtryk for den 31. marts i år i det, der hedder MANDAT.
Det er amternes politiske magasin.
Der står her, at De Radikales uddannelsespolitiske ordfører, fru Marianne Jelved, gerne vil holde fast i princippet om, at økonomi og kompetence skal følges ad - det har fru Marianne Jelved også sagt en del gange i dag - og i så fald bør ungdomsuddannelserne ligge i statens regi, mener hun.
Og så får vi ellers en fortælling
om, hvor vanskeligt det var at føre forhandlinger om amternes økonomi, og hvorfor det er hensigtsmæssigt, at der er selveje, og hvorfor de skal ligge i statens regi.
Men lige pludselig her den 30. april kan vi se, at den tidligere undervisningsminister, fru Margrethe Vestager, lige pludselig er på total tilbagetog i forhold til, at der skal være selveje og det skal ligge i statens regi, på trods af at hun også selv som undervisningsminister argumenterede ret kraftigt ...
Jens Vibjerg (V), 2004-05-05:
Jeg vil godt bore lidt i De Radikales synspunkter på beskæftigelsesindsatsen, for jeg kan jo forstå, at folketingsgruppen har en helt anden opfattelse, end hovedbestyrelsen hos De Radikale har.
Vel er fru Marianne Jelved også optaget af et enstrenget system, og det kvitterer jeg for, men hovedbestyrelsen var jo meget klar, så vidt jeg i hvert fald kunne læse på De Radikales hjemmeside sidste år: Man skulle have en kommunal forankring i beskæftigelsesindsatsen, ja, man gik endda så vidt som til at sige, at også den regionale overvågning skulle være kommunalt forankret.
Det har jo inspireret regeringen rimeligt, det, der kom fra den radikale hovedbestyrelse sidste år, men så vil jeg godt spørge: Hvad er det, der gør, at den radikale folketingsgruppe så vender hundrede og firs grader i forhold til hovedbestyrelsen og siger, at nu skal det altså statsligt forankres?
Marianne Pedersen (V), 2004-05-05:
O.k., men jeg kunne ikke se tiden noget sted hernede.
Beklager.
Marianne Jelved (RV), 2004-05-05:
Nå, men o.k.
Klaus Hækkerup (S), 2004-05-05:
Nu vil det system, hr. Knud Erik Kirkegaard beskriver, jo indebære, at hvis borgerne er utilfredse med regionsrådene, kan de ikke reagere ved at sige, at de synes, skatten er for høj, for den skat skal de reagere mod over for kommunerne. Men lad nu det være.
Jeg vil godt spørge hr. Knud Erik Kirkegaard, der siger, at demokratiet vil være for opadgående
: Er det forslag, regeringen har, i virkeligheden ikke, at man laver nogle kommunalbestyrelser, hvor der samlet set i forhold til den nuværende struktur vil være færre kommunalbestyrelsesmedlemmer?
Man lægger tre kommuner sammen, der måske tilsammen har 50 eller 51 kommunalbestyrelsesmedlemmer, man laver en ny kommune, og den vil få 18 eller 19 kommunalbestyrelsesmedlemmer; det er da færre.
Man vil også lægge kommuner sammen, der overhovedet ikke har noget med hinanden at gøre.
I Nordsjælland gælder det f.eks. Hundested og Helsinge.
Borgerne i Hundested har ikke noget med borgerne i Helsinge at gøre, men det er en stor, stor glæde for Det Konservative Folkeparti at få skabt en lokal enhed, hvor borgerne overhovedet ikke har noget fællesskab.
Det mener jeg giver et kæmpe demokratisk underskud.
Marianne Jelved (RV), 2004-05-05:
Det var jo mange spørgsmål i en omgang.
Altså vi anerkender, at der er opgaver, som staten har ansvaret for, og vores princip er, og det, vi synes er mest hensigtsmæssigt, er, at det, der lægges ud til kommunerne,
hvis vi bliver ved dem, er forhold, som kommunerne har indflydelse på, som de altså kan ændre på, således at de kan gøres til genstand for en debat mellem borgerne og de folkevalgte, når der er kommunalvalg.
Det kan f.eks. være, hvordan skolestrukturen skal være i kommunen.
Skal man have skoler, der kun går op til 6. klasse eller 7. klasse og så en samlet 10.-klasse-skolen osv.?
Der er en lang række ting, som man har indflydelse på der.
Beskæftigelsespolitikken har kommunerne ikke ansvaret for.
Derfor synes vi, det er betænkeligt at gøre kommunerne økonomisk medansvarlige for at skabe nogle økonomiske incitamenter.
Men vi anerkender, at der er en problemstilling på det her område.
Vi vil gerne være med til at løse den.
Vi har taget konsekvenserne af det og foreslået obligatorisk medlemskab af en a-kasse, hvis man er i stand til at være på arbejdsmarkedet.
Jeg håber, at hr. Jens Rohde kan stille spørgsmålet en gang til.
Jens Rohde (V), 2004-05-05:
Jeg synes faktisk, det er meget svært at finde ud af, hvad Det Radikale Venstre egentlig mener, også når jeg hører fru Marianne Jelveds ordførertale, for det ene øjeblik taler man om, at man synes, det er en dårlig idé, at ting ligger i staten, og så siger man, at beskæftigelsespolitikken absolut skal ligge i staten. Så siger fru Marianne Jelved, at hun gerne vil have, at vi får mindre bureaukrati og regelforenkling i det offentlige.
Det synes jeg sådan set er et ædelt mål, men det betinger jo ligesom også, at man lader borgerne træffe nogle flere valg, så vi kommer af med kompleksiteten og dermed øger det frie valg.
Det fri valg er fru Marianne Jelved jo sådan notorisk imod, når vi har diskuteret det.
Så kan jeg slet, slet ikke finde ud af, hvad fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre egentlig mener om selveje i forhold til ungdomsuddannelserne, og hvor de skal ligge.
Derfor vil jeg godt spørge fru Marianne Jelved om, hvad Det Radikale Venstres holdning er.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-05-05:
Nu er demokrati jo ikke en kunstart, der kun skal udøves af kommunalpolitikere.
Det reelle, ægte demokrati udøves af borgerne, og der er jeg overbevist om, at vi får et betydeligt lokalt engagement med det nye system, vi får her.
Jeg er overbevist om, at de større kommuner vil føle sig foranlediget til at lægge beslutninger ud til bestyrelser, brugerbestyrelser på skoler, på plejehjem, på børneinstitutioner, i et helt andet omfang, end vi ser i dag, og derfor tror jeg, at det ægte, reelle demokrati blandt borgerne vil blomstre; det er ikke noget, vi som politikere har monopol på.
Jeg håber, at hr. Klaus Hækkerup og jeg er enige om, at der ingen grund er til at udstyre regionerne med en skatteudskrivningsret, hvis der ikke er noget at udskrive skat til.
Der ligger det jo sådan, at vi har udarbejdet et andet finansieringssystem til de udgifter, der ligger i regionerne, end den direkte skatteudskrivning hos regionerne.
Det er min klare opfattelse, at det finansieringssystem, som vi har lagt op til, alt andet lige vil fungere bedre ud fra en række kriterier end den sædvanlige skatteudskrivningsret for amterne, som vi kender i øjeblikket.
Der vil blive tale om en større ligelighed; der vil blive tale om incitamenter; der vil være tale om kommunal medfinansiering; alt sammen elementer, som jeg mener samlet set giver regionerne et bedre finansieringssystem, og så skal de selvfølgelig ikke have skatteudskrivningsret
Marianne Jelved (RV), 2004-05-05:
Det kommer jo meget an på, hvad der menes med ordet forankret.
Jeg ved godt, hvad man mener med det i Det Radikale Venstre, men jeg er ikke sikker på, jeg ved, hvad der menes med det, når det er regeringen, der bruger det ord.
Det er meget svært at få at vide, hvad det er.
De pengestrømme, som nu er beskrevet i regeringens oplæg, mener jeg er meget problematiske.
Men det vender vi tilbage til, for det skal jo belyses tættere; vi skal jo ikke løse det her fra talerstolen.
Den radikale folketingsgruppe tog jo konsekvenserne af den resolution, der blev vedtaget på Det Radikale Venstres hovedbestyrelsesmøde i maj måned sidste år, da vi i august sidste år sagde: Vi foreslår, at der, hvis man virkelig skal lave et enstrenget system, skal være et obligatorisk medlemskab af en a-kasse for alle, som står til rådighed for arbejdsmarkedet, og så skal kontanthjælpen forbeholdes mennesker, som ikke er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er konsekvent, og det vil vi meget gerne inddrage i diskussionerne.
Men vi har ikke krævet det.
Jens Rohde (V), 2004-05-05:
Jamen så kan vi jo komme ind på gymnasierne, for det var egentlig det, jeg spurgte til.
Det andet var sådan mere kommentarer af politisk art.
Jens Vibjerg (V), 2004-05-05:
Hvis nu ikke man får den obligatoriske a-kasse, som jo i sig selv rummer mange problemfelter, og det så skal være en statslig forankring, kan Det Radikale Venstre så forestille sig, at staten skal til at tage sig af kontanthjælpsmodtagere med misbrugsproblemer og sociale problemer?
Det er jo sådan, at 60 pct. af de ledige nu er i det kommunale system og 40 pct. i det statslige system.
Det vil sige, at det jo er en kolossal mængde, der så skal flyttes over i det statslige system, plus en række problemfelter, som man jo i hvert fald ikke, som det ser ud nu, har ressourcer
til at tage sig af
Kan Det Radikale Venstre og fru Marianne Jelved forestille sig, at nu skal staten pludselig til at tage sig af de der familiemæssige og sociale problemer, man kan få?
Ole Stavad (S), 2004-05-05:
Jeg synes også, at ministerens replik er bemærkelsesværdig.
Regeringen kom med et udspil; for første gang har vi en debat i Folketinget om det udspil; efter ministerens første oplæg, besvarelsen, er der ikke mulighed for at korte bemærkninger; der er stillet en lang række spørgsmål undervejs i debatten; ministeren synes ikke, han vil gå ind i debatten, og når han så gør det, kalder han alt det, andre har sagt, lidt forkølet og roser sit eget oplæg i en form, så han slet ikke forholder sig til det vigtigste, samtidig med at de spørgsmål, der er stillet, ikke besvares.
Men det er altså ministerens idé, det er ministerens forslag. Og sådan har det i øvrigt været både i går og i forgårs, også i stor stil, da vi sad ovre i Finansministeriet og diskuterede de enkelte temaer. Regeringen har lagt noget frem.
Hvis det er sådan, at der skal komme
noget klogt ud af det her, og det synes jeg der skal, så bliver regeringen nødt til at være lidt mindre ophøjet og lidt mere nærværende og parat til dialog i stedet for konsekvent at tale ned til resten af Folketinget.