Morten Bødskov (S), 2006-01-26:
Som det allerede har været fremme, så ønsker SF med beslutningsforslaget at sammenlægge Forsvarets og Politiets Efterretningstjenester, og argumenterne er, at den internationale terrorisme har skabt et nyt trusselsbillede, som ophæver den sondring, der er mellem indre og ydre trusler, og som jo i dag er grundlaget for, at vi har to efterretningstjenester.
Vi deler i Socialdemokratiet opfattelsen af, at den internationale terrorisme har ændret de trusler, vi står over for.
I hvert fald i de seneste årtier og senest ved angrebene i New York, London og Madrid har den fanatiske islamisme jo vist sit forfærdelige ansigt med tusinder af døde til følge – en trussel, der både er til stede her i Danmark og i resten af verden.
Men i Socialdemokratiet deler vi ikke SF's konklusion om nødvendigheden af at sammenlægge vores to efterretningstjenester.
Modsat forslagsstilleren mener vi faktisk, at det giver meget god mening at have to efterretningstjenester.
En sammenlægning af Politiets og Forsvarets Efterretningstjenester rejser en række principielle problemstillinger – faktisk så alvorlige problemstillinger, at det undrer os, at de overhovedet ikke er berørt i beslutningsforslaget fra SF.
De to efterretningstjenester arbejder i dag på to forskellige lovgrundlag.
Deres arbejdsopgaver og ansvarsområder er forskellige, og de virker under direkte ansvar over for to forskellige ministre.
Opgaven, som det også har været fremme, for Forsvarets Efterretningstjeneste er bl.a. at indsamle informationer om forhold i udlandet, som har betydning for Danmarks sikkerhed, hvorimod opgaven for Politiets Efterretningstjeneste er at modvirke og bekæmpe trusler mod den indre sikkerhed.
Dertil kommer, at Forsvarets Efterretningstjeneste arbejder på grundlag af en relativt ny forsvarslov, som blev vedtaget i 2001, og som jo netop lovfæstede efterretningstjenestens placering og opgaver, mens Politiets Efterretningstjeneste arbejder på grundlag af straffelovens kapitel 12 og 13. For det første vil en sammenlægning af efterretningstjenesterne set med socialdemokratiske øjne sende et principielt forkert signal til befolkningen, nemlig det, at det forsvar, hvis opgave er at forsvare befolkningen mod en ydre fjende, nu skal kunne bruges mod befolkningen selv.
Dernæst handler kapitel 12 og 13 i straffeloven om meget alvorlige forbrydelser, hvor sigtelser rejses af justitsministeren, og for os at se er det pænt sagt meget svært at se det sikre grundlag for anvendelsen af militære efterretninger indsamlet i udlandet som en del af en dansk straffesag.
Man kan tænke sig ret mange skrækscenarier som eksempelvis den politimester, som nu skal til at tage stilling til at håndtere udenlandske militære efterretninger, når man skal til at fremstille en sag for en dommer.
For det tredje mener vi samtidig ikke, at forslaget skaber mere, men mindre gennemskuelighed i efterretningstjenesternes arbejde og organisation.
For os at se
Det mener vi er klart at foretrække frem for den sammenblanding og de uigennemskueligheder, som vi mener SF's beslutningsforslag åbner for.
Et spørgsmål, man kunne stille SF, var jo: Hvem skal have ansvaret for den her nye, store efterretningstjeneste?
Hvordan vil man sikre, at opgaverne er fordelt inden for det nye område?
Skal det stadig væk være forsvarsministeren og justitsministeren, som skal have et fælles ansvar, eller hvordan?
Spørgsmålene er mange, og i Socialdemokratiet er vi for at sige det mildt meget imod det her forslag.
Vi synes selvfølgelig, det kan være relevant at diskutere, hvordan man kan forbedre efterretningstjenesterne, effektivisere ressourceudnyttelsen og forbedre deres samarbejde og måde at kommunikere på i lyset af det nye trusselsbillede, vi står over for.
Den analyse deler vi, men forslaget om sammenblanding skaber for os at se en række principielle problemstillinger, så vi ikke kan være for.
Det arbejde skal det ikke være nogen hemmelighed at vi ønsker at fremme i Socialdemokratiet, og vi forventer os meget af det, fordi vi synes, at det også i relation til SF's beslutningsforslag jo rejser nogle spørgsmål, som vi bør drøfte, om et mere lovfast grundlag for efterretningstjenesternes arbejde.
Men den diskussion tager vi, når det kommer.
Samlet set kan Socialdemokratiet altså ikke støtte beslutningsforslaget fra SF.