Jens Kirk (V), 2004-05-18:
Vi står nu ved anden behandling af landbrugsloven, L 113, og jeg vil gerne takke Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti for, at de er med i det her sammen med regeringspartierne. Selv om der er mange ændringsforslag, så synes vi at ende op med at have et godt lovforslag.
Desto større er min forundring over de partier, som ikke er med, og deres begrundelse for at sige fra.
Der er jo næsten taget hensyn til alt i denne lov.
Begrundelsen for afvisningen fra partierne er, at der skal være færre svin, og at der skal være mindre lugt.
Det er begrundelsen.
Jamen det er jo ikke denne lov, der skal regulere antallet af grise på landet, det er en anden lov. Jeg kan se, at i VMP III har vi forskning som en høj prioritet, vi har ny teknik, man vil ikke have lugtgener, vi har bufferzoner, vi har gyllehandlingsplaner, og vi har ammoniakhandlingsplaner.
Det bliver sådan i den nye lov, at fonde kan købe gårde op til naturformål.
Hvis fondene er åbne, har de samme vilkår med landmænd.
Hvis de ikke vil være åbne, kommer de i anden række, sådan som det er nu.
Vandværker kan også købe dem op.
Landbrugsloven her er gjort klar til afkobling.
Der er kommet dynamik i den, ja, nogle vil sige, at det er blevet en herregårdslov.
Det er jeg helt uforstående over for.
Før 1998 måtte en landmand eje 450 ha.
Så gik man ned til 375 ha.
Nu er vi med den nye landbrugslov oppe på 400 ha.
Jeg er ikke i tvivl om, at den lov her vil betyde, at vi fortsat vil have dynamik i landbruget.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at det fremover vil være bondebrug, der vil være de bærende i dansk landbrug.
Det vil være ejendommene mellem 100 ha og 200 ha, der vil være de bærende.
Men der er også plads
til, at hvis der er nogle, der har mere lyst til det, er dygtige og kan, kan man gå højere op.
Derfor er jeg dybt forundret over de begrundelser, man bruger i de partier, som ikke vil støtte.
At det, at der lige pludselig skulle være for mange svin, skulle være begrundelsen, fatter jeg slet ikke, når jeg læser de udtalelser, som fru Ritt Bjerregaard kom med, da hun selv var minister: »
»Jeg vil ikke blande mig i svineproduktionens størrelse«, siger fru Ritt Bjerregaard og peger på tre betingelser, som svineproducenterne skal opfylde.
»De skal overholde miljøkravene, de skal ikke lugte, og de skal behandle dyrene ordentligt.
Overholder de det, må de selv om, hvor mange svin der er i Danmark.«
« Det siger fru Ritt Bjerregaard den 16. oktober 2001 til Politiken, da fru Ritt Bjerregaard selv var minister.
Hr. Svend Auken erklærer sig enig med sin partifælle, men understreger i en kommentar, at den stigende svineproduktion i Danmark i de seneste år udgør en betydelig udfordring for dansk natur- og miljøpolitik.
Det udtaler han til Fyens Stiftstidende den 16. oktober 2001.
Så vel hr. Jørn Jespersen fra SF som den radikale fru Vibeke Peschardt ville acceptere større bedrifter, hvis miljøbelastningen er i orden.
Det er jo det, som de samme partier sagde nej til, som vi har taget hånd om i VMP III.
Alt er i orden.
Hvad siger Danmarks Statistik så?
De siger, at i perioden fra 1997 og frem til efteråret 2001 steg antallet af grise i Danmark med ca. 2 millioner, fra ca. 11 millioner til 13 millioner.
I perioden fra 2001 og frem til i dag har antallet af grise været næsten konstant, nemlig 13 millioner. Derfor synes jeg, at den afvisningsbegrundelse, man giver til dette lovforslag, klinger hult, ja, skingrende hult.