Lene Espersen (KF), 2002-10-08:
Det har været en meget engageret debat, og måske ikke så overraskende har det også været en debat, hvor man kan sige, at de sådan traditionelle synspunkter er blevet trukket op: Er man tilhænger af højere hastighed under givne forudsætninger, eller er man modstander af det?
Det er jo det, meget af diskussionen har gået på. Jeg vil gerne starte med at understrege, at det, der er væsentligt for regeringen, naturligvis er, at vi får gennemført det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at vi ender i en situation, hvor den generelle hastighed på et tidspunkt bliver 130 km/t. på meget store dele af vores motorvejsstrækninger.
Men der er et delmål, for vi må erkende, at vi ikke vil sætte hastigheden op på steder, hvor det så går ud over trafiksikkerheden, og det har altså betydet, at vi i første omgang lægger op til en generel hastighedsforøgelse til 120 km/t., som Vejdirektoratet har skønnet er trafiksikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Vi hæver den så til 130 km/t. lokalt de steder, hvor vejene er bygget til det, og så er processen den, at Vejdirektoratet nu ved hjælp af det, man kalder en inventering, gennemgår alle vejstrækninger og kommer med et bud på, hvilke trafiksikkerhedsmæssige foranstaltninger der skal gennemføres, for at vejstrækningen bliver så sikker, at man forsvarligt kan sætte hastigheden op til 130 km/t.
Med andre ord har det været afgørende for regeringen, at vores ønske om, at man må køre med en højere hastighed, kunne kombineres med, at vi havde en sikkerhed for, at trafiksikkerheden også blev tilgodeset.
Flere ordførere har været inde på, at det af lovforslaget skulle fremgå, at det at hæve hastigheden vil medføre, at vi, jeg tror et af udtrykkene var »stensikkert«, vil få flere trafikdræbte.
Til det må jeg sige, at så læser man ikke lovforslaget, som det skal læses.
Det fremgår meget klart.
Jeg kan f.eks. henvise til afsnit 3.1.4.2, tabel 8, som jeg tror både fru Sandy Brinck og også andre var inde på,
hvor der godt nok er en tabel, men hvor det meget klart står nedenunder, at der er usikkerhed forbundet med de tal.
Med andre ord er der ikke her tale om en absolut videnskab, et faktum, men der er tale om en nøgtern vurdering af, hvorledes tallene kan komme til at se ud.
Det, der er lidt farligt, og som jeg tror hr. Helge Adam Møller også var inde på, er jo, såfremt man bare bruger stive statistiske beregninger til med stor overbevisning i stemmen at sige, at hvis x-faktor sker, vil y være resultatet af det.
Hvis man f.eks. ser på lovforslagets bemærkninger, afsnit 3.1.2, tabel 2, om personskader og hastigheder på det danske motorvejsnet, er der nemlig det meget særprægede billede, at på trods af, at gennemsnitshastigheden stiger, falder antallet af dræbte.
Det er ikke noget, man statistisk kan nå frem til, for man forventer, at hvis hastigheden øges, jamen så vil det være forbundet med flere uheld, men statistikken viser altså, at virkeligheden nogle gange går i en anden retning, og derfor mener jeg, man må være forsigtig med at drage forhastede konklusioner, hvad det her angår.
Jeg vil også sige, at jeg har hørt mange, der har fokuseret på den nævnte tabel i bemærkningerne afsnit 3.1.4.2, nemlig den tabel, der vurderer, hvad de færdselssikkerhedsmæssige konsekvenser kan være.
i afsnit 3.1.2, nemlig antallet af dræbte med den nuværende hastighedsgrænse, for et givet faktum og ikke er kommet med nogle forslag til, hvad der skal ske
Det er, som om det ikke betyder noget, at der i 2000 blev dræbt 29 på motorvejene for slet ikke at tale om dem, der blev dræbt på landevejene.
Nej, det, man fokuserer på, er alene den her nye prognose for de færdselssikkerhedsmæssige konsekvenser.
Jeg må sige, at jeg synes det er med til i høj grad at svække de argumenter, man kommer med, for det virker, som om man bare vil være modstander af regeringens lovforslag for at være modstander af et eller andet frem for at komme med et samlet forslag til: Hvad er det så, der skal ske med vores motorvejsnet, hvis man mener, der ikke er nogen, der skal dræbes i trafikken, hverken på motorvejene eller på landevejene?
Men det er jo nok, fordi man ved, at det så ville betyde, at bilen skulle afskaffes, og det er trods alt
ikke et argument, der er særlig holdbart.
Og det må jo så på lang sigt indgå i overvejelserne over: Hvordan fordeler vi bedst pengene til forbedring af trafiksikkerheden, så vi hurtigst muligt får flere strækninger med, hvor man kan hæve farten til 130 km/t.? Jeg tror, det var fru Sandy Brinck, men nok også andre, der var inde på: Jamen hvad er det så for foranstaltninger, regeringen har tænkt sig at gennemføre i forbindelse med, at vi hæver hastigheden til de 120 henholdsvis 130 km/t.?
Jeg tror endda, der var nogen, der var så uforsigtig at sige, at det alene var politiets kontrolindsats, der var det bærende element i den trafiksikkerhedsmæssige opprioritering.
Jeg må sige, at det fremgår meget klart bl.a. af lovforslagets bemærkninger, afsnit 1, at vi opererer med 10 initiativer, der alle har til formål at forbedre trafiksikkerheden.
Jeg skal ikke trætte salen med at gennemgå samtlige forslag nu - de er meget nemme at læse - men jeg vil meget gerne understrege, at et af de punkter, som jeg selv forventer mig meget af, er, at vi i forbindelse med den automatiske hastighedskontrol nu sørger for at målrette den automatiske hastighedskontrol mod de »sorte pletter« de steder, hvor børn, unge og ældre færdes, dvs. ved plejehjem, daginstitutioner, børnehaver og skoler.
Dér vil der blive opsat automatisk hastighedskontrol i hele landet, og vi har tænkt os at skilte med det på internettet. Det betyder altså, at samtlige bilister, der færdes i trafikken, vil vide, at der vil være automatisk hastighedskontrol mange af de steder.
Det vil også fremgå, hvorfor en strækning er udvalgt, f.eks. fordi der er en daginstitution. Jeg tror, det vil have den effekt, at bilisterne ikke kører for hurtigt på den strækning, ja, det kan være, de slet ikke kører på den strækning, men de kører i hvert fald ikke for hurtigt.
Så er der nogen, der har grinet og sagt: Jamen hvad er det for noget?
Er det ikke sjovere bare at få folk i nogle fartfælder, så I kan få nogle penge i kassen?
Nej, jeg vil sige, at hvis jeg får 0 kr. i kassen, ved at vi skilter på internettet, så er jeg faktisk ualmindelig tilfreds, for så betyder det, vi har fået en bedre trafikkultur i Danmark.
Så betyder det, at vi er kommet i en situation, hvor folk rent faktisk overholder hastigheden de steder, hvor det er virkelig farligt, hvor der færdes unge og ældre.
Så præcis på det punkt tror jeg, det helt klart kan være forbedrende for trafikkulturen, og det tror jeg i det hele taget, mange af forslagene kan være.
Jeg kan også henvise til høringssvarene, som er blevet oversendt, side 11 og 12, hvor det meget klart fremgår, hvad de miljømæssige konsekvenser er.
Der er flere af ordførerne, der har spurgt til den politimæssige indsats.
Til det må jeg sige, at jeg mener, det
er god kutyme, og at det, når man iværksætter nye initiativer - og her er der tale om en stribe nye initiativer ikke mindst på det færdselssikkerhedsmæssige område - er fornuftigt og rigtigt af politiet at prioritere en styrket politimæssig indsats i forhold til de områder i starten.
Man skal måske lige lære at benytte dem, og man skal være ekstra opmærksom.
Vi er selvfølgelig villige til under udvalgsbehandlingen at besvare alle de spørgsmål, der måtte være ud over dem, jeg har besvaret i dag, herunder selvfølgelig også at oversende Vejdirektoratets inventering, Vejdirektoratets gennemgang af samtlige motorvejsstrækninger, så det bliver klart, hvilke trafiksikkerhedsmæssige investeringer der vil være nødvendige, for at yderligere strækninger kan få hævet hastigheden fra 120 til 130 km/t.