runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2000-12-14:
Den konservative ordfører talte sig helt varm før; først en lang ordførertale om skattenedsættelser, skattenedsættelser
og skattenedsættelser, hvorefter hun skældte ud på hr. Frank Aaen og sagde: Vi vil give mange flere penge ud til varmehjælp, end venstrefløjen har villet være med til.
Det bliver interessant at se, hvordan det kommer til at hænge sammen i et forhåbentlig kommende svar. Det, der interesserer mig mere, er De Konservatives ønske om, at folk skal være længst muligt på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg de fleste er enige i, men kan det lade sig gøre her i dag at få svaret på, hvorfor Det Konservative Folkeparti så ikke ønsker at medvirke til at sikre et bedre arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser, så vi derved kan spare indlæggelse på sygehuse, nedslidning og førtidspensionering af folk, som bliver slidt ned, men tværtimod sørge for, at de kan blive længere tid på arbejdsmarkedet som raske og rørige og dermed bidrage til samfundsøkonomiens vel?
Margot Torp (S), 2000-12-14:
Ingen kan nægte, at skattelettelser kan være det helt rigtige økonomiske redskab, f.eks. når en kartoffelkur har sat samfundets hjul totalt i stå.
Men når de samme hjul triller for højeste gear, er det højst uklogt at træde på speederen.
Vi ved godt, at De Konservative ikke er særlig meget for fartkontrol, men det er altså farligt helt at miste herredømmet over bilen, skal jeg hilse og sige.
Det kan ende med en katastrofeopbremsning som den, vi måtte foretage i 1980'erne med en kartoffelkur og alt, hvad den medførte af tvangsauktioner, 350.000 ledige, og jeg ved ikke hvad.
Kan fru Lene Espersen garantere os, at det glade julebudskab om skattelettelser ikke ender i en ny katastrofeopbremsning?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Jeg synes virkelig, det siger noget om konservativ realitetssans og placeringsevne, at man holder et ordførerindlæg heroppefra og glæder sig over de nye venner, man har fået på skatteområdet, og siger, at man er glad for, at Det Radikale Venstre og CD nu vil være med til at bære en ændret skattepolitik igennem; hvorefter man så kan høre repræsentanter for de to partier gå op og forklare den konservative ordfører, at det kan hun godt glemme alt om.
Jeg håber, fru Lene Espersen dog har så meget realitetssans tilbage, at hun kan se, at det ikke er med de partier, hun kan lave en ændret skattepolitik.
Det kunne måske snarere være med Dansk Folkeparti, hvis ånden ellers kunne komme over Det Konservative Folkeparti, og jeg vil spørge fru Lene Espersen: Baserer Det Konservative Folkeparti stadig sine ønsker på en firkløverregering med deltagelse af bl.a. CD, som skal have vetoret på skatteområdet og have vetoret på udlændingeområdet?
Det synes jeg i virkeligheden er et interessant spørgsmål, for gør man det, er det ikke andet end retorik, der er kommet til udtryk her fra talerstolen.
Så er der ikke nogen realiteter i det, fru Lene Espersen står og gør sig til talsmand for.
Lene Espersen (KF), 2000-12-14:
Først til fru Elisabeth Arnold og hele den diskussion om, hvor meget sex der er i skattedebatten
: Jeg vil sige, at siden diskussionen sidste gang var på sit højeste i Danmark, er der jo sket noget utrolig glædeligt og noget, som jeg ved står både fru Elisabeth Arnolds og mit hjerte meget nær.
Vi er blevet nærmere knyttet til hinanden i det europæiske samarbejde.
Vi har fået det indre marked, hvor arbejdskraften frit kan bevæge sig, og jeg synes faktisk, det er med til at give skattedebatten en helt anden dimension, som ikke eksisterede på samme måde op gennem 1980'erne.
Derfor vil jeg sige til fru Elisabeth Arnold, at jeg og Det Konservative Folkeparti vover chancen endnu en gang for at få taget den diskussion op.
Vi kan jo se, at i de andre europæiske lande gør man præcis det, vi foreslår, for at holde på den dygtige og den vidende arbejdskraft, som skal være med til at udbygge velfærdssamfundet i de pågældende lande.
Derfor mener vi faktisk, at det er en rigtig god idé
at holde fast i det budskab. Til hr. Frank Aaen: Vi bliver ofte beskyldt for at være det, men indimellem kan man jo spørge, hvem der bedst kandiderer til titlen som storkapitalens lakaj.
Jeg må sige med hensyn til diskussionen om nordsøolien, at jeg mener egentlig, at de erhvervsvirksomheder, som har taget en økonomisk risiko på deres skuldre for at investere penge i håb om at finde nye energiressourcer til Danmark, skal have en gevinst ud af det.
Det, vi kan konstatere, er, at staten får en ekstraordinær indtægt, der alene kommer af, at dollarkursen er høj, og at dollarprisen på en tønde råolie ligger på et historisk højt niveau, og det udbytte synes vi skal komme flere mennesker til gode i stedet for de små rester og smuler, som venstrefløjen via ældrepakken ville dele ud.
Der var råd til meget, meget mere, hvis vi havde magt, som vi har agt.
Til hr. Morten Helveg Petersen, der spørger, om jeg ikke er lidt for hård i tonen, når det gælder den mislykkede politik, må jeg bare sige, at hvis man sammenligner det, som regeringen ville i maj 1993 i »Ny kurs«, med de skøn, der fremgår af Økonomisk Oversigt for december 2000, er det sådan på alle hovedområderne - udviklingen i den private beskæftigelse, udviklingen i den offentlige beskæftigelse, udviklingen i arbejdsstyrken, udviklingen i ledigheden og udviklingen i skattetrykket - at det alt sammen ryger i den forkerte retning, og det er dokumenteret.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Det, der bringer mig på talerstolen, er fru Lene Espersens bemærkning om 8 års mislykket politik, som hun kalder det.
Jeg er med på, at i en debat som denne her skal der være muligheder for lidt vingeslag.
Men er det alligevel ikke skrapt nok, er det ikke utroligt, at man kan sige det, når Danmark af EU's økonomer får stor ros for sin økonomi og OECD roser den danske økonomi og de resultater, vi har opnået?
Er det virkelig udtryk for 8 års mislykket politik, at man kan fremvise de resultater, som man kan?
Jeg er med på, at der skal være lidt snor, men der burde også være lidt saglighed, selv i en debat som den, vi har i dag.
Fru Lene Espersen hæfter sig ved, at det skal kunne betale sig at arbejde, og det er vi selvfølgelig helt enige i.
Men det må også gælde for politiske partier.
Jeg erindrer et slogan om borgerlige stemmer, der arbejder, jeg tror oven i købet, det var De Konservative, der brugte det.
Kan fru Lene Espersen bekræfte det ondsindede rygte, som har floreret, at Det Konservative Folkeparti ikke fik lov til at møde op på egen hånd i Finansministeriet under finanslovforhandlingerne efter udtrykkelig ordre fra partiet Venstre?
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Fru Lene Espersen opholdt sig lidt ved indtægterne fra de stigende energipriser.
Det er jo rigtigt, at der brutto kommer lidt flere penge i statskassen, men der er også udgifter andre steder, og der er andre indtægter, som falder, så netto bliver staten faktisk ikke meget rigere af de stigende energipriser, måske nærmere tværtimod. Nej, dér, hvor pengene fosser ind, er i de private olieselskaber.
Det er Shell, det er Texaco, det er A.P. Møller, som fra at have tjent ca. 6 mia. kr. om året tredobler indtjeningen i år og næste år næsten firedobler indtjeningen med de nuværende oliepriser.
Derfor er mit spørgsmål til den konservative ordfører, fru Lene Espersen: Vil De Konservative være med til at rette op på den fejl, der blev begået midt i 1980'erne, da man lavede en kulbrinteskat, som netop skulle give en større skatteindtægt, når oliepriserne steg, men som ikke virker?
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Ja, til det sidste blot til fru Lene Espersen: Da Finansudvalget var i Berlin for nylig og talte med de tyske politikere om skattereformen dernede, var det da rigtigt, at de fortalte, at de letter personskatten.
Til gengæld lægger de enorme afgifter på erhvervslivet for at skabe den lettelse, så det er måske ikke en linje, som hverken Det Konservative Folkeparti eller jeg ønsker.
Jeg undrede mig lidt over, at jeg ikke fik svar på mine tre konkrete spørgsmål.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man kaster sig over et parti og angriber det, og så, når det parti kommer og spørger om fakta, får man bare ikke noget svar.
Så jeg forventer, at jeg får et svar.
Og så er det lidt tragisk at se, for det virker jo herfra, som om fru Lene Espersen skal have indflydelse på en borgerlig regering.
Men hvis der sker det samme i en borgerlig regering, som der skete under finanslovforhandlingerne, hvor Det Konservative Folkeparti hoppede op i lommen på Venstre og sagde: Kuk, kuk, vi er der også, så bliver der jo altså ikke meget indflydelse.
Vi oplevede jo fagordfører efter fagordfører fra De Konservative, når vi mødte dem på gangene, sige: Ja, det er et godt forslag, Peter, men du ved jo, hvordan det er, vi kan jo ikke, for vi skal jo stå sammen med Venstre.
Så altså, hvis det er linjen i en kommende borgerlig regering - ja, det bliver smukt og nydeligt.
Og indflydelse? Ja, borgerlige stemmer, der arbejder, ligger åbenbart et andet sted i Folketinget for øjeblikket.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Jeg vil først kvittere for det, hr. Peter Duetoft sagde om erhvervslivets betydning.
Jeg er meget enig.
Jeg vil også denne gang kvittere for, at CD gjorde en energisk indsats for, at jordskatterne ikke steg til de himmelhøjder, der reelt var lagt op til.
Så var hr. Duetoft inde på, at han undrede sig over noget i forbindelse med Kristeligt Folkepartis afstemning.
Det kan jeg ikke helt forstå, for jeg kunne jo på samme måde undre mig over nogle af CD's afstemninger, herunder på ældreområdet osv.
Jeg tror faktisk ikke, det var, fordi CD ikke var for, men fordi CD faktisk havde den grundholdning, at man ikke ville bruge flere penge, end man skaffer.
Og så måtte vi foretage nogle prioriteringer og nogle fravalg, fordi vi ikke bare ville stemme los. Så hvis CD fulgte det mønster, CD selv har lagt på Kristeligt Folkepartis prioritering, så bliver CD også nødt til at fravælge noget, og der kan vi så fravælge forskelligt.
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Først vil jeg lige bede hr. Helveg Petersen om at bekræfte, at alt det, Enhedslisten har aftalt i forbindelse med finansloven, både hvad angår udgifter og indtægter, alt det stemte vi for i går.
Ikke én eneste ting af det, vi har aftalt, stemte vi ikke for i går som aftalt.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Undrer det ikke hr. Morten Helveg Petersen lidt, at partier, som ellers har meget travlt med, at vi betaler for meget i skat, og måske synes, at skatten skal ned, de så indædt og med trusler om forligsbrud forhindrer eller gerne vil forhindre - det lykkes heldigvis ikke - men gerne vil forhindre, at vi nedsætter en indtægt til statskassen, altså forhindre at nedsætte a-kassekontingentet?
Det hænger ikke rigtig sammen, at man på den ene side siger: Ja, der er for store indtægter til staten, og på den anden: I må endelig ikke sætte indtægterne ned.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Jeg var nu så glad for, at hr. Kramer Mikkelsen sagde, at der var et par afsnit, han var tilfreds med i min tale, og der har også været borgerlige ordførere, der sagde, at der var et par afsnit, de var enige i i min tale.
Så har jeg jo ramt der, hvor jeg skal.
Så kan de lide sådan lidt af det alle sammen.
Men jeg vil bare godt sige, at det såmænd ikke har noget
at gøre med, hvad jeg tror, jeg kan overtale Dansk Folkeparti til eller ej
Det skal jeg vende tilbage til om et øjeblik.
Det, jeg undrer mig over, er, at man ikke vil være med til at løse nogle problemer, der de facto er i Danmark, og i stedet blander det sammen med en diskussion om, hvad der kan komme til Danmark.
Men lad mig lige starte et andet sted.
Til hr. Kofod-Svendsen: Jamen det med afstemningen er vi jo enige om at man er nødt til; det gjorde vi jo også i går - stemte både gult og rødt til ting, vi kan lide.
Det, jeg undrede mig over, var, at Kristeligt Folkeparti har stillet nedskæringsforslag på kulturområdet, og det eneste, jeg bare rejser som et spørgsmål, er, om det er specielt viist på et tidspunkt, hvor vi faktisk har hele internationaliseringen og uroen omkring det.
Og der er forskel på selv at stille et forslag, der skal koste nogle penge, og tage nogle penge væk, og så at sige til et forslag, andre stiller: Her kan vi desværre ikke støtte, fordi vi ikke kan finde finansieringen til det.
Der er alligevel en gradsforskel.
Men jeg sagde da ikke, at det var forkert.
Jeg sagde bare, at jeg ikke synes, det var viist.
Og så til hr. Thulesen Dahl - det blander jeg så lidt sammen med svaret til hr. Kramer Mikkelsen: Den diskussion om, hvor mange der skal være i Danmark, har vi da hele tiden; den er da også i CD, og den har da udmøntet sig bl.a. i, at vi har været med til nogle af de stramninger af udlændingeloven, der har været.
Det er da netop et udtryk for, at vi siger: Jamen vi er nødt til at stramme dér og dér, fordi der nu sker nogle utilsigtede ting, som vi ikke vil være med til.
Og CD har såmænd stemt for mange stramninger dér.
Det, der undrer mig, er jo, at man ikke adskiller det at løse problemerne, der er i landet i dag, og hvor mange der skal være i fremtiden.
Det er to vidt forskellige diskussioner.
For ligegyldigt om man så siger nul for fremtiden, så løser man altså ikke problemet med de mennesker, der er i samfundet i dag.
Og det er dér, jeg undrer mig over, at Dansk Folkeparti stemmer imod nogle bevillinger, der skal være med til at forsøge at gøre noget af en indsats omkring kriminaliteten og utilpassede unge osv.; det er dér, det er ulogisk, for det er over for nogle mennesker, der er her i dag.
Og der er det så, jeg tillader mig at sige, at enten er det, fordi man kynisk spekulerer i, at hvis der er alle de problemer, så får man højere galluptal, eller også er det, fordi man har en drøm om, at man kan smide alle de nuværende i Danmark ud.
Og begge dele er vel urealistisk?
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Ud over at finansiere nogle meget væsentlige forbedringer for de ældre med ældrepakken - varmehjælpen, tilskud til medicin, i det hele taget en forbedring for de pensionister, der har mindst at leve for - var det også vigtigt for os i forbindelse med den aftale at få nedsat arbejdsløshedskontingentet, det, som V og K nu bekæmper med alle midler. Det var det, fordi der over en lang periode var sket en glidning fra, at udgiften til arbejdsløsheden i høj grad var skattefinansieret, til, at den i langt højere grad var brugerfinansieret, på den måde, at perioden, man kunne få dagpenge i, er blevet mindre, kontingentet er steget, og dækningen for tabt arbejdsfortjeneste er blevet mindre, end den var tidligere.
Derfor var vi meget opmærksom på at få flyttet lidt af udgiften til arbejdsløsheden fra de arbejdsløse og dem i a-kasse og over i skattesystemet.
Det er lykkedes, og vi har stort set kompenseret alle lavtlønsgrupper i den forbindelse, så det er de højere indkomster, der kommer til at betale langt det meste.
Jeg indrømmer, at der kan være enkelte grupper, for hvem det ikke kan betale sig at være medlem af en a-kasse, som ikke får den kompensation, som alle andre medlemmer af en a-kasse får i form af lavere kontingent.
Hr. Flemming Kofod-Svendsen kan trøste sin bekendt med, at det altså fremover bliver lidt billigere, og dermed er der lidt større sandsynlighed for, at det kan betale sig at være medlem af en a-kasse, og jeg synes faktisk, det er et gode, at så mange som muligt kan se en fordel i at være medlem af en a-kasse. SF og vi deltog jo i forhandlingerne både hver for sig og i fællesskab, men i de fælles forhandlinger har jeg ikke hørt om det med, at vi skulle tage flere flygtninge.
Men jeg vil bare sige, at det forslag, vi har hørt fra Kristeligt Folkeparti, vil vi straks i det nye år tage op over for regeringen og høre, om vi ikke skal hæve tallet fra 500 til 700.
Så skal jeg bare lige runde af med at sige ...
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-14:
Jeg kan ikke tilbageholde en enkelt kommentar til hr. Frank
Jeg synes, det var en flot tale og en meget engageret tale, hr. Frank Aaen holdt, men det slog mig, at han mange gange i løbet af sin tale sagde: Det er ikke til at se forskel på højre og venstre mere.
Man kan ikke se, hvad der er borgerlig politik, og hvad der er socialistisk politik.
Og det er jo noget skidt. Der er det, jeg må sige til hr. Frank Aaen: Der forestår et stort sorgarbejde for Enhedslisten, for verden har forandret sig.
Det gamle klassesamfund er væk, det er opløst.
Verden er ikke, som den var i gamle dage, hvor sultens slavehær skulle kæmpe for at få brød på bordet hver dag.
Det har vi da gudskelov fuldstændig forladt i Danmark.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen: Jeg er meget godt tilfreds med den finanslovaftale, vi har fået lavet denne gang, så det, jeg siger nu, er ikke af malice, men det er jo svært for befolkningen at forstå, hvordan Enhedslisten kan indgå en aftale med en regering, stemme for en masse ændringsforslag og til slut ende med at stemme imod finansloven.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Jeg har et par enkelte spørgsmål til hr. Frank Aaen.
Jeg har en bekendt, som har deltidsarbejde, og hun har sagt, at hun ikke har råd til at være medlem af en a-kasse.
Men så har hun sagt: Du, Flemming, kan du forklare mig det med de her solidariske tanker, som Enhedslisten snakker om?
Hvorfor er Enhedslisten med til at ramme mig ved fastfrysning
af personfradragets størrelse
Jeg bliver meget hårdere ramt end en, der tjener 500.000 kr. eller 1 mio. kr. Jeg har ikke kunnet forklare vedkommende det, men måske hr. Frank Aaen kan give mig en forklaring, meget enkel, så det sådan kan gives videre på en forståelig måde, på, hvori det særligt solidariske ligger i fastfrysning af personfradraget, så det rammer den pågældende?
Så har jeg et spørgsmål til.
Flygtningekvoten ønsker Kristeligt Folkeparti hævet fra 500 til 750.
Jeg forstod, at SF havde haft det med i sin liste under forhandlingerne, men ikke havde haft succes med at komme igennem med det.
Jeg vil gerne spørge Enhedslisten: Har Enhedslisten bakket SF op, og hvad var årsagen til den manglende succes?
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Til hr. Thulesen Dahl
først: Ja, jeg har meget nemt ved at uddele ris til Dansk Folkeparti, og jeg har meget nemt ved at tildele Enhedslisten ros for forløbet i forbindelse med finansloven.
Jeg sagde ikke, jeg ikke ville diskutere skattepolitik, men jeg sagde, at det at diskutere prioriteringer i den økonomiske politik med Dansk Folkeparti minder om en joke, i og med at Dansk Folkeparti vil det hele på den halve tid.
De vil gerne sænke skatten, og hvad de nu ellers vil, samtidig med at der skal flere penge til sundhedssektoren, de ældre, og jeg ved ikke hvad.
Når hr. Thulesen Dahl afæsker mig forklaringer på en generel økonomisk politik, så er det, at jeg vil gerne vende pilen den anden vej og sige, at en diskussion med Dansk Folkeparti om prioriteringer i økonomisk politik har jeg meget svært ved at tage seriøst, når man ser på Dansk Folkepartis adfærd i den økonomiske politik generelt.
Hr. Svend Erik Hovmand er rystet, andre ordførere har været skuffede, men hr. Hovmand er rystet over spørgsmålet om mindre og mellemstore virksomheder og gav udtryk for, at jeg skulle have bagatelliseret det problem.
I Det Radikale Venstre lægger vi vægt på erhvervspolitik, vi lægger også vægt på mindre og mellemstore virksomheders vilkår
, så hvis jeg har givet indtryk af, at jeg skulle bagatellisere de vilkår og den dagligdag, så beklager jeg det.
Det var i hvert fald ikke hensigten, og det mener jeg heller ikke jeg har gjort.
Det, jeg derimod sagde, var, at efter forkortningen er momskreditten, hvor man i øvrigt skal have i baghovedet, at som udgangspunkt er det penge, som en virksomhed skylder staten, nu nede på 41 dage i gennemsnit, hvor den tidligere var omkring 55, og et EU-gennemsnit ligger på en 40-41 stykker.
Med andre ord: Med finansloven kommer vi ned på, hvad der svarer til gennemsnittet for andre lande i EU.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-14:
Jeg må erkende, jeg blev faktisk rystet, da jeg hørte hr. Morten Helveg Petersen svare på mit spørgsmål før middagspausen.
Jeg har altid betragtet Det Radikale Venstre som et parti, der virkelig var optaget af de mindre og mellemstore virksomheders vilkår, og så bagatelliserer den radikale ordfører de problemer, som nu opstår for de mindre virksomheder.
Det er et kæmpebeløb, vi her taler om, og det er smertefuldt for mange mindre virksomheder.
Jeg tror altså, det er nødvendigt at gøre opmærksom på, at det, vi drøfter herinde, får direkte konsekvenser for dagligdagen for tusindvis af virksomheder.
Men ikke nok med at det koster penge, det er heller ikke til at administrere.
Hvordan skal man i en lille virksomhed, hvor der kun er én bogholder til at løse det her problem, administrere en momsafkortning, som nu er nede på 23-24 dage, i ferieperioden, hvis man skal opfylde ferielovens bestemmelser om 3 sammenhængende uger?
Hvordan gør man det?
Dette praktiske problem vil jeg gerne have svar på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Det, vi hører nu, er, at de ansvarlige, som skal roses, det er et parti, som stemmer imod finansloven her senere i aften, det er Enhedslisten, mens de partier, der stemmer for finansloven, hvad Dansk Folkeparti jo ikke gør, de skal have ris.
Det er da en pudsig logik.
Men grunden til, at jeg egentlig havde bedt om ordet her, er, at hr. Morten Helveg Petersen før middagspausen sagde på et spørgsmål fra mig om De Radikales skattepolitik, at han ville ikke diskutere skattepolitik med Dansk Folkeparti.
Jeg ved ikke, om hr. Helveg Petersen har haft godt af sådan en middagspause og kan se, at det da er en mærkelig forkvaklet indstilling at have, når hr. Morten Helveg Petersen selv er ordfører her og en anden ordfører kommer og stiller spørgsmål til hr. Helveg Petersen, så at affeje det med, at man ønsker ikke at diskutere skattepolitik med Dansk Folkeparti.
Er det en holdning, Det Radikale Venstre har indtaget?
Er det det, vi skal se fremover?
Det håber jeg da er en nyskabelse.
Jeg har ikke oplevet det før fra De Radikales side, men det kan være, at det er det, der bliver tonen fremover.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Først til fru Mariann Fischer Boel: Kunstigt skattetryk og regnedrenge, og hvad det hedder alt sammen.
Det, jeg forholder mig til, er en størrelse, der hedder skattetrykket, som kan sammenlignes med, hvad også tidligere regeringer har begået af bedrifter.
Jeg har en officiel statistik her fra Told og Skat, der går helt tilbage til 1980 og helt frem til 2002.
Er det ikke rimeligt, at vi bruger den samme størrelse, når vi skal sammenligne skattetryk år for år?
Det synes jeg det er.
Det må da være et rimeligt principielt udgangspunkt.
Det må da være regulært, at vi sammenligner på den led i forhold til, hvad vi - hinanden - har gjort, om jeg må sige, det på den led.
Til Enhedslisten - dér tror jeg, vi kan gå videre;
det må hr. Frank Aaen selv svare på.
Med hensyn til erhvervsdelen, erhvervsbelastningen, hvordan en finanslovaftale ser ud: Det afhænger jo i høj grad af de partier, der indgår den.
Og hvis fru Ulla Tørnæs og Venstre var så optaget af erhvervslivets vilkår, så man ligefrem følte, at man ville ind og have medansvar på den førte økonomisk politi, havde intet været mere oplagt i den situation, Danmark stod i efter nejet den 28. september, end at melde sig under fanerne og trække i arbejdstøjet.
Det vil sådan set være mit svar til fru Ulla Tørnæs, at det er lidt bagvendt at komme og sige, jamen hvad er der så sket efter den 28. september og nejet til euroen, og så klandre en regering for det ene og det andet, når man i øvrigt ikke har udvist vilje til at være med.
I den forstand vil jeg nærmest sige, at jeg er skuffet.
Til fru Gitte Lillelund Beck med hensyn til IT og uddannelserne: Jeg gav udtryk for, at hvad angår IT, kan vi jo aldrig gøre nok og hurtigt nok, og det skulle helst være gjort i går.
Lad mig i øvrigt henlede opmærksomheden på den netværksredegørelse og den bilagsdel, der i øvrigt netop er kommet på gaden, hvori blandt andet skitseres de initiativer, der ligger knyttet til uddannelse og til IT.