runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jeg kan bekræfte over for fru Else Marie Mortensen, at der er en række sanktioner.
Den primære består i, at hvis man misbruger udgangstilladelsen, kan den fjernes.
Over for den enkelte, som har afsonet op til halvdelen af sin tid og nu endelig er nået frem dertil, hvor man måske en gang om måneden kan begynde at få ledsaget eller uledsaget udgang til at besøge sine forældre eller til at besøge sin ægtefælle og børn, og man ikke kommer tilbage til den bestemte tid, hvis man - som jeg forstod der lå i den tidligere spørgers spørgsmål - undviger og skal tilbageføres ved politiets hjælp, ja, så er det et meget godt instrument, man her har i Kriminalforsorgen.
Men det er også noget, der virker fantastisk indgribende, og derfor har det også en selvdisciplinerende virkning.
Derfor har vi heldigvis også et relativt meget lille antal misbrug af udgangscirkulæret.
Der er også andre sanktioner, som er beskrevet af fru Else Marie Mortensen, nemlig mulighed for at overføre folk, der har afsonet i en åben anstalt, til en lukket anstalt.
Jeg kan oplyse fru Margrete Auken om, at udvalget har sat sit sidste punktum, og at jeg just for 2 timer siden har modtaget betænkningen fra udvalgets formand, højesteretsdommer Lorenzen, så den er ganske ny og varm.
Den er lige kommet ud af kopimaskinen og ligger nu på mit bord.
Den skal nu trykkes og offentliggøres i den kommende uge, og jeg kan allerede nu røbe, at udvalget er 100 pct. enigt om de anbefalinger, det kommer med, og at det også gælder de repræsentanter, der kommer fra dagspressen, både fra Journalistforbundet og fra Danske Dagblades Forening.
Nu har jeg ikke selv haft lejlighed til at læse betænkningen, da den altså er afleveret for 2 timer siden, men jeg har forstået på højesteretsdommer Lorenzen, at man her anbefaler en positivliste, hvorpå borgerne kan se, på hvilke områder de har ret til aktindsigt, når det drejer sig om offentligt ansattes personalesager.
Jeg mener, det er klart nødvendigt at have en meget skarp adskillelse mellem, hvad der er rent private forhold, og hvad der er tjenstlige forhold.
Man skal ikke som offentligt ansat hænges ud på nogle rent private spørgsmål, og det er mit håb, at vi her i Folketinget med fremsættelsen af lovforslaget inden for de næste 14 dage kan vedtage en ny lovgivning, der præciserer, hvornår man har ret til aktindsigt, og hvornår det drejer sig om rent private forhold, som den offentligt ansatte også skal have retskrav på beskyttelse af.
Margrete Auken (SF), 1997-11-05:
Nogle gange kan man jo så være mere aktuel, end man selv vidste.
Det anede mig altså, at det nok måtte komme her i efteråret, men jeg takker da for, at vi er så langt, og selvfølgelig er det da også godt at høre, at der er så stor enighed om det.
Det må vel så også betyde, at vi kan se lovforslaget i en fart, idet jeg dog stadig væk vil bede om og håber, ministeren vil bekræfte, at der bliver en lille sprække til Folketinget, så man kan komme ind, hvis det nu skulle vise sig, at der ikke var helt enighed i Folketinget.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han også lige vil garantere, at den svage åbning er til stede, så vi andre også kan få et lille ord at skulle have sagt.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jeg kan love fru Margrete Auken, at jeg ikke vil tilsidesætte grundlovens bestemmelser om lovtilblivelsen i Danmark, ej heller anden lovgivning og heller ikke Folketingets forretningsorden, således at også ændringer i lov om offentlighed i forvaltningen vil blive underkastet tre behandlinger i Tinget med den sædvanlige procedure.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kampen mod menneskesmugling og illegal indvandring ligger regeringen meget på sinde.
Her har vi taget en række initiativer, hvor det mest målrettede er, at vi nu har lavet en fælles baglandspatrulje i det sønderjyske område mellem de to sydligste politikredse Padborg og Gråsten og endda fået en samlet styrke i baglandspatruljen for grænsebevogtning på 38 mand.
Samtidig har vi givet mulighed for at trække på Rigpolitiets færdselsafdeling i det sønderjyske område, hvilket giver et ekstra bidrag på 20 årsværk.
Regeringen er af den opfattelse, at hvis det viser sig nødvendigt med baggrund i en vurdering foretaget i de to pågældende politikredse og hos Rigspolitiet, er regeringen indforstået med, at der af denne bevilling på 300 mio. kr. tilføres ekstra ressourcer til grænsepatruljen i det sønderjyske område.
Dernæst er det regeringens målsætning, at der i samtlige politikredse skal foregå en større efterforskning i den mere organiserede del af menneskesmuglingen, nemlig blandt bagmændene.
Derfor er der nu etableret et centralt register
hos Rigspolitichefen, der gør det muligt for samtlige kredse at trække på oplysninger, der lægges ind på baggrund af den styrkede indsats, der foregår både i det sønderjyske område og i samtlige politikredse.
Det er et godt efterforskningsregister til at komme efter dem, der, om man så må sige, beriger sig på noget, der er så ulykkeligt, nemlig at der er nogle mennesker, der vil lade sig smugle rundt i verden.
Lissa Mathiasen (S), 1997-11-05:
Jeg vil godt spørge, om justitsministeren har mulighed for her at uddybe de tanker, som jeg kan høre også ligger i forhold til den øgede grænsebevogtning.
Det gør jeg selvfølgelig ud fra et ønske om, at vi i højere grad, end tilfældet har været tidligere, får mulighed for at sætte aktivt ind i forhold til menneskesmugling.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Regeringen mener, at vi har et godt politiforlig.
Derfor skal vi også sikre os, at der er kontorpersonale, som tager sig af de administrative opgaver, så politifolk kan bruge deres tid på det, som de er gode til, nemlig på at være ude og patruljere og opklare kriminalitet og forebygge kriminalitet.
Derfor er vi glade for, at vi med de tilkendegivelser, der er kommet fra forligspartierne efter de forhandlinger, vi har haft, har fået mulighed for at øge politiets bevilling med 120 mio. kr. allerede nu.
Det er et beløb, som er målrettet til at få afviklet noget af den overarbejdspukkel, der er i det danske politi, og som ellers ville betyde, at der skulle afspadseres, hvilket ville reducere politiets tilstedeværelse ude i samfundet og hos borgerne.
Dernæst skal pengene bruges til at øge investeringerne i ny teknologi til politiet.
Det er helt nødvendigt også ud over den ramme, der ligger i vores nuværende politiforlig, specielt når det drejer sig om Københavns Politi og Rigspolitiet.
Dernæst kan vi konstatere, at i forhold til dengang, da vi indgik vores politiforlig, er der en række kriminalitetsområder, der enten er steget voldsomt eller ikke eksisterede.
Det gælder specielt rockerkriminaliteten og rockerkrigen, det er gadebandekriminaliteten, og der er et stigende behov for, at politiet også går ud og efterforsker i illegal menneskesmugling og illegal indvandring.
Her er det regeringens målsætning i samarbejde med partierne bag politiforliget, at politiet med baggrund i de ekstra 300 mio. kr. tilrettelægger en målrettet indsats
mod disse nye typer af kriminalitet, der har været i vækst.
Først vil jeg sige til hr. Tom Behnke, at hvis fængselspersonalet bliver overfaldet af indsatte i fængslerne, skal der naturligvis indgives en politianmeldelse, og i de tilfælde, hvor jeg har fået sådanne sager forelagt, har jeg anbefalet, at der straks blev indgivet en politianmeldelse fra fængselsledelsens side.
Det er selvklart, at man som personale i et dansk fængsel ikke skal acceptere at blive udsat for overgreb fra de indsatte.
Når det drejer sig om aktindsigtsadgangen, har Tom Behnke ret i, at når det drejer sig om at foranstalte sanktioner og disciplinære foranstaltninger over for de indsatte, og når det bygger på konkrete begivenheder, har den indsatte ret til at få at vide, hvem der har videregivet oplysninger til fængslets ledelse.
Der ligger nu et forslag fra Straffelovrådet, der anbefaler, at denne aktindsigt fjernes.
Det er jeg enig i.
Det er mit mål at fremsætte et forslag, der betyder, at denne aktindsigtsadgang fjernes.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Tom Behnke (FP), 1997-11-05:
Der er ingen tvivl om, at personalet er stærkt overbelastet i øjeblikket, og der er ingen tvivl om, at de nedskæringer, som nu kommer til at foregå, eller i hvert fald det, at man kræver, at det overforbrug, der har været, bliver bragt ned, giver væsentlige problemer.
Der er ingen tvivl om, at det i hele Kriminalforsorgen flyder både med disciplinen, med moralen og med økonomien, og spørgsmålet er, hvornår Kriminalforsorgen vågner op og tager deres opgave alvorligt og indser, at det, de har med at gøre, ikke er en eller anden form for daginstitution eller lignende, men at det er et fængsel, de arbejder i.
Det andet, der er interessant at spørge om, er det, som vi har fået oplyst om, at personalet ikke har ret store muligheder for sanktioner over for indsatte, som overfalder eller på anden måde ydmyger personalet. Det er endda sådan i dag, at de indsatte har aktindsigt i personalemapperne.
De har aktindsigt i de sager, der ligger, og hvis der er indgivet klager over dem, kan de få at vide, hvem klageren er, og så bliver der uddelt sanktioner bagefter.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt, og spørgsmålet er, hvad ministeren vil gøre ved den aktindsigt, som de indsatte har.
Skal den aktindsigt ikke snart fjernes?
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
At sikre, at narkotika kommer ud af vores fængsler, er noget, der optager regeringen meget.
Derfor udvider vi antallet af narkofri afdelinger.
Allerede i løbet af den næste måned bliver der åbnet to nye narkofri afdelinger, én i Søndre Omme Statsfængsel og en anden i Maribo Arrest.
Dernæst har vi sat et nyt forsøg i gang med en egentlig narkobehandling i Vridsløselille Statsfængsel, hvor vi nu har taget Kongens Ø, som er en privat behandlingsinstitution, ind i fængslet for at give Minnesotakuren til de narkomaner, der sidder til afsoning i fængslet.
Dernæst ønsker jeg, og det er noget af det, jeg godt kunne tænke mig at drøfte nærmere med flertallet her i Folketinget, at vi kunne få etableret
Det er en del af udslusningsopgaven.
Holger Graversen (S), 1997-11-05:
Ministeren nævnte før en række udmærkede initiativer til at behandle fanger, herunder oprettelsen af narkotikafri afdelinger.
Ministeren nævnte også noget med udslusning.
Det er selvfølgelig noget, vi har diskuteret meget, og som ligger os meget på sinde, at der sker denne rigtige resocialisering på alle måder.
Vil ministeren uddybe, hvordan han havde tænkt sig, at en sådan udslusning kunne foregå?
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jeg er minister for justitsvæsenet samlet set, og jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti - sådan forstod jeg det i går - har tilsluttet sig regeringens forslag om at bevilge yderligere 300 mio. kr. til dansk politi over de næste tre år.
Det er et eksempel på, at regeringen reagerer, når vi oplever, at der er områder inden for det samlede justitsvæsen, hvor der er brug for at få tilført
flere ressourcer
, fordi kriminalitetsforholdene i vort samfund tilsiger det.
På samme måde er regeringen også indstillet på det, når det drejer sig om Kriminalforsorgen, og det har vi været i de snart fem år, vi har haft regeringsansvaret. Hr. Helge Adam Møller ved, at der her er bevilget flere penge.
Så er vi kommet i en situation, hvor Kriminalforsorgen har brugt flere penge, end der er bevillingsmæssig dækning for.
Her er jeg som ansvarlig minister af hensyn til både Folketinget, Rigsrevisionen og statsrevisorerne nødt til at sikre, at vi ikke forbruger flere penge, end vi har dækning for, og det er det, vi er i gang med nu. Jeg er glad for de tilsagn, som hr. Helge Adam Møller her har givet om, at Det Konservative Folkeparti vil støtte regeringen, når vi kommer med et samlet initiativ til at forbedre forholdene i de danske fængsler, specielt når det drejer sig om personalets tryghedsmæssige og arbejdsmæssige situation i forhold til de negativt stærke fanger.
Det arbejder vi med.
Vi kommer med konkrete initiativer.
Vi er i gang med at sikre, at der også kan opføres to nye afdelinger til de negativt stærke fanger i begyndelsen af det nye år.
Helge Adam Møller (KF), 1997-11-05:
Ministeren kan ikke forsvare sig, i hvert fald ikke med god samvittighed, ved at henvise til noget, som måtte være sket for 5, 10 eller 15 år siden.
Det er ministeren og ministerens parti, der har haft regeringsmagten i snart 5 år, og det er ministeren, der er ansvarlig for lov og orden i dette samfund og også for lov og orden i de danske fængsler.
Kan ministeren så forklare, hvordan det kan være, at næsten halvdelen af alle indsatte i eksempelvis Nyborg Statsfængsel sidder i isolation, sidder alene i 24 timer i døgnet, ikke fordi de har begået noget kriminelt, mens de var i fængslet, men af hensyn til frygten for de stærke fanger inde i fængslet?
De stærke fanger, som daglig begår vold mod fængselsfunktionærerne, som tvinger de almindelige fanger til at smugle narkotika ind, og som, hvis de ikke gør det, brækker deres ben eller arme eller skolder dem.
Det er virkeligheden ude i det danske fængselsvæsen her i november 1997.
Det ved ministeren, fordi vi har været på besøg i fængslerne.
Hvad gør ministeren?
Stort set intet.
Og så kommer spørgsmålet: Hvad vil ministeren gøre, for der er jo et flertal for at støtte et forslag fra ministeren på dette område?
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Personalet i danske fængsler har et ualmindelig hårdt arbejde
Jeg er helt enig med fru Baastrup i, at personalet her er under pres, og derfor er det også fra regeringens side brandærgerligt, at vi i en periode, hvor vi har øget bevillingerne til Kriminalforsorgen og endda er ved at gennemføre en reform af fængselsfunktionæruddannelsen, kommer i en situation, hvor vi, om jeg så må sige, må stramme op for at undgå et merforbrug, som vi ikke har lovmæssig dækning for via finansloven.
Jeg er enig med fru Anne Baastrup i, at når dette er blevet gennemført, og når vi har opnået, at Kriminalforsorgen ikke bruger flere penge, end de har bevillingsmæssig dækning for, skal vi se på merbevillinger til Kriminalforsorgen for at få løst de akutte problemer, vi har i fængslerne, også når det drejer sig om personalets arbejdsmiljømæssige og tryghedsmæssige forhold.
Det er jeg indstillet på, og jeg er glad for, at der nu, sådan som jeg ser det, er tilkendegivelser fra både højre og venstre side i salen om at bidrage til det i forbindelse med de forestående finanslovforhandlinger.
Anne Baastrup (SF), 1997-11-05:
Nu er der altså også problemer med den måde, som personalet generelt bliver behandlet på ude i Kriminalforsorgen, bl.a har vi her i går fået at vide af Kriminalforsorgens forbund, at hvis der ikke bliver tilført flere ressourcer lige specielt til personalet, vil man først få den teoretiske uddannelse i slutningen af en 2-års-periode, og al den stund man samtidig satser på at afskedige folk, bliver det meget vanskeligt for os overhovedet at få fastholdt de mennesker i uddannelsessystemet, fordi de simpelt hen ikke ved, hvordan de skal håndtere de problemer, de løber ind i i et fængsel, der er blevet slanket på personaleområdet, og som samtidig ikke har fået ekstra ressourcer til at give en ordentlig uddannelse.
Så jeg vil godt bede ministeren om at være opmærksom på, at personalet som sådant har nogle meget store arbejdsmiljøproblemer, og at vi har meget svært ved at fastholde folk i uddannelsesforløbet og derved også fastholde en udvikling af personalet fremover.
Det håber jeg så sandelig at ministeren vil gøre noget ved.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Når jeg lod talen her blive en lille smule skarp, hænger det sammen med, at den tidligere spørgers statsrevisor for ganske kort tid siden stod i fjernsynet og gjorde den nuværende justitsminister, mig selv, personligt ansvarlig for, at der var et for stort forbrug af penge i Kriminalforsorgen.
Det var hr. Ivar Hansen fra partiet Venstre, der sagde, at man nu måtte sørge for, at der blev gennemført besparelser, sådan at Kriminalforsorgen holdt sig inden for de givne rammer.
Så er det jo vanskeligt her i salen at skulle høre, at jeg bare skal skride ind og sige, at man skal bruge løs. Selvfølgelig skal Kriminalforsorgen holde sig inden for de givne rammer, men når man har fået rettet det op, man har merforbrugt ud over det, der er givet finanslovmæssig dækning for af Folketinget, er jeg indstillet på at udnytte og afprøve det flertal, som fru Pia Kjærsgaard mener der er her i Tinget for at øge bevillingerne til Kriminalforsorgen for at få styrket de interne forhold, sådan at personalet langt bedre kan håndtere de negativt stærke fanger og sikre de svage fanger i fængslerne. Jeg er også indstillet på at gå videre, når det drejer sig om behandling specielt på narkotikaområdet i danske fængsler, en sag, der ligger både regeringen og mig selv meget på sinde, specielt når det drejer sig om at få nogle udslusningsmuligheder, også for dem, der har kunnet holde sig fri af narkotika i vores fængsler.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-11-05:
Jeg vil godt, når nu ministeren får lejlighed til at hidse sig en smule ned, spørge ministeren, om han ikke mener, han i øjeblikket har en enestående chance for at få øgede bevillinger til fængselsvæsenet igennem.
Ministeren kritiserer sikkert berettiget Venstre og De Konservative for på et tidspunkt at have skåret for meget ned, men jeg synes bestemt, den seneste tids debat tyder på, at justitsministeren, som er ansvarlig for, hvad der foregår i øjeblikket, har en helt enestående chance.
De øvrige partier og også Dansk Folkeparti appellerer jo til, at der bliver brugt nogle flere ressourcer.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jeg vil bare sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at det ikke er rigtigt, at det ikke er en sand beskrivelse af forholdene i 1980'erne.
Så det er ikke en rigtig beskrivelse, at den daværende regering ikke havde flertal her i Tinget for at gennemføre forbedringer i fængselsvæsenet.
Men nu er de kommet, og de kom, da der kom en regering, der også ville tage denne opgave alvorligt.
Så ved fru Birthe Rønn Hornbech godt, at når der er en ulovlig konflikt på arbejdsmarkedet, specielt når det er tjenestemænd, der konflikter, er der kun ét at gøre for den ansvarlige minister, og det er at kræve, at man normaliserer arbejdet, og at man får reduceret det sygefravær, som Tjenestemandsretten i aftes erklærede var en ulovlig konflikt.
Jeg opfordrer stærkt til her i Folketinget, at man normaliserer arbejdet i de fængsler, hvor der på nuværende tidspunkt er en ulovlig konflikt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1997-11-05:
Jeg er meget utilfreds med det svar.
Jeg er noget bestyrtet over, at ministeren slet ikke er optaget af den situation, der er i øjeblikket i fængslerne, og som er dødsensfarlig, at ministeren overhovedet ikke vil kommentere den.
Jeg spørger igen: Hvad vil ministeren gøre ved de helt uacceptable forhold, der er i dag, hvor sikkerheden er nede på et minimum?
Og lad mig så sige med hensyn til indskrænkningen i 1980'erne, at der var jo ikke noget politisk flertal for noget som helst.
Det har ministeren i dag.
Vi støtter jo ministeren, hvis vi kan få strammet reglerne og få bygget nogle fængsler, sådan at de mange kriminelle, der egentlig gerne vil opføre sig ordentligt i fængslerne og bare have fred for terror og trusler, også kan få lov til det.
Det kræver ikke bare to nye afdelinger, det kræver nye fængsler.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
For dem, der ikke er helt ajour med, hvad der skete i 1980'erne i det danske fængselsvæsen, vil jeg godt bare lige bruge ét sekund på at spørge: Hvad skete der, da fru Birthe Rønn Hornbechs parti, Venstre, og Det Konservative Folkeparti havde regeringsansvaret?
Hvad skete der i fængselsvæsenet?
Man skar ned på personalet, man lukkede arresthuse.
Man skar ned på personalet i størrelsesordenen 9 pct.
Man sparede på mulighederne for den interne sikkerhed.
Man sparede på mulighederne for, at de indsatte kunne komme igennem disse selvdisciplineringsforløb og få bedre mulighed for at holde sig kriminalitetsfri, når de kom ud.
Det, der er sket igennem de sidste 5 år, er, at Kriminalforsorgen har fået flere penge, og det skal den også have.
Jeg har været glad for, at jeg og min forgænger har fået stort flertal i Tinget for at sætte en lang række behandlingsinitiativer i det danske fængselsvæsen i gang, specielt på narkotikaområdet, men også for de sexdømte, for dem, der har begået sædelighedsforbrydelser, og det er nye ting, der peger fremad for dansk kriminalforsorg.
Men jeg vil godt sige, for så vidt angår nye fængsler - og jeg forstår, at det optager fru Birthe Rønn Hornbech, som det også optager mig - at der er også taget initiativer til at få adskilt de negativt stærke fanger fra de svage fanger.
Fru Birthe Rønn Hornbech ved godt, at der allerede i begyndelsen af det nye år vil blive etableret to nye afdelinger, én i Horsens Statsfængsel og én her ved Københavns fængsler.
Målet er, at det både har en præventiv virkning, og at vi også skal kunne overføre negativt stærke fanger for kortere eller længere perioder, ja, endda helt op til hele deres afsoningsforløb, hvis det er sådan, at man ikke er i stand til at have dem på en almindelig fængselsafdeling. Så der bliver taget initiativer også på dette felt, vil jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1997-11-05:
Vi har jo som bekendt i Venstre sammen med Det Konservative Folkeparti i flere omgange foreslået en fængselsreform.
Vi har på vores forslag til finansloven afsat midler til nye fængsler, sådan at stærke og svage fanger kan skilles ad.
Vi synes ikke, at justitsministeren har været særlig imødekommende med overhovedet at løse problemet i fængslerne.
I går havde vi så i Retsudvalget besøg af fængselsforbundet, som dels kom med forslag til opstramninger, dels fortalte om, hvor elendige forholdene er
både for de svage fanger og for de ansatte.
I dag har vi så altså konstateret, at der er strejker, udbredt faglig sygdom kan man vist kalde det, i fængslerne.
Det er sikkerhedsmæssigt helt i bund.
Vil ministeren ikke gøre noget ved det?
Thorkild Simonsen (S), 1997-11-05:
Jeg kan bekræfte, at det, jeg har fået oplyst, er, at man har arbejdet meget energisk på at få disse udkast frem, og jeg kan også bekræfte, at man først modtog dem i Udenrigsministeriet den 6. oktober.
Jeg kan også bekræfte, at man hurtigt er gået videre med sagen.
Det her er jo ikke engang en måned siden.
Og det er helt klart, at det vil have meget stor betydning, det kan jeg også forstå på Folketingets medlemmer, hvis vi kendte indholdet af den norske aftale, hvilket vi ikke gør.
Men jeg skal skaffe oplysningerne eller få udenrigsministeren til at gøre det.
Jeg synes, det er bedst, han svarer på spørgsmål, der er inden for hans arbejdsområde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-11-05:
Indenrigsministeren har flere gange henvist til, at det er et andet ressortministerium, og dertil skal jeg bare sige, at da det var den tidligere indenrigsminister, Birte Weiss, der havde ansvaret for Indenrigsministeriet, var hun også draget ind i disse sager, var i samråd om dem og var slet ikke uvillig til at gå ind i diskussionen.
Dette bare sagt for en ordens skyld, for det er altså ikke nyt, at indenrigsministeren bliver involveret i de her spørgsmål; men det er klart, at vi skal være opmærksomme på, at vi også skal involvere andre ministre i sagen.
Jeg vil spørge indenrigsministeren, om det ikke er rigtigt, og om indenrigsministeren kan bekræfte, at de føderale jugoslaviske myndigheder spekulerer i, at jo længere tid der går, inden der etableres en aftale, jo flere vil Danmark ikke kunne sende retur, selv om der indgås en aftale.
Er det ikke rigtigt, at der spekuleres i det, og at det rent faktisk er et selvstændigt problem i forhold til at nå en aftale?
Lissa Mathiasen (S), 1997-11-05:
Jeg har forstået, at den aftale, der er indgået om politiet, har til formål at sikre et fortsat velfungerende politi med en effektiv anvendelse af ressourcerne og en styrkelse af den borgervendte indsats.
Det er vi i Socialdemokratiet selvsagt meget godt tilfreds med. Men jeg vil godt i den forbindelse spørge justitsministeren, om det er muligt at uddybe, om der er umiddelbare planer for, hvordan dette løft på 300 mio. kr. skal bruges.
Er det sådan, at der ligger målrettede tanker i forhold til bestemte områder, eller hvad er tanken bag det ganske positive løft, der er sket her over for politiet?