runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2001-06-01:
Lige for at det skal stå helt klart, og et eller andet sted ved jeg godt, at hr. Heiselberg kan høre det, selv om man ikke tror det, når man hører ham, men vi går ikke ind for, at man har lov til at køre 50 pct. for stærkt.
Jeg skal lige sige til hr. Søndergaard, at hvis han tror, at det har været SF's holdning, så tager han fejl, for - præcis som fru Dorte Bennedsen sagde - svarer 20 km overhastighed til at køre med over 2 promille.
Det er der internationale undersøgelser over, som vi har liggende i Færdselssikkerhedskommissionens rapport.
Så den promillekørsel, som vi heldigvis nu er blevet enige om at have et fordømmende forhold til, fordi den er farlig, de holdninger, der er til promillekørsel og den viden vi har her, kan man uden videre overføre til fart.
Så får vi meget dramatiske tal på færdselsforseelserne, som man kalder dem, selv om det er forbrydelser.
20 km overhastighed svarer til at køre med op imod 2 promille.
Hvad med at tage det alvorligt?
Der dør mennesker på grund af hr. Heiselbergs holdning, og i hvert fald af hans ord.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Det stod krystalklart, når man fulgte forhandlingerne, når man fulgte regeringens ageren, at det var usædvanlig vigtigt at få nogle af dem, der argumenterede for et nej den 28. september, til at anbefale et ja til Nicetraktaten, herunder naturligvis SF og Kristeligt Folkeparti som de to partier, som regeringen kunne forvente at få i tale på det her punkt.
Derfor er det altså en utrolig undervurdering af egen kraft, når SF og Kristeligt Folkeparti bliver ved med at sige, at det ikke ville have nogen betydning, om de to partier sagde, at de kun stemte ja på betingelse af, at det efterfølgende blev bekræftet ved en folkeafstemning.
Vi kan have forskellige vurderinger af det.
Jeg synes, det er dybt beklageligt.
Jeg synes bare, at det der med at man hele tiden stiller sig op og siger, at man helst vil have den folkeafstemning, osv. osv., klinger mere og mere hult, jo flere gange man hører det, når det ikke er ledsaget af noget som helst andet end retorik.
Jann Sjursen (KRF), 2001-06-01:
Jeg vil selvfølgelig ikke undervurdere Kristeligt Folkepartis indflydelse i Folketinget og partiets indflydelse på regeringen.
Men lad os nu antage, at Kristeligt Folkeparti havde ageret, som hr. Kristian Thulesen Dahl foreslår her i dag, og at vi havde gjort vores tilslutning til Nicetraktaten betinget af, at der blev udskrevet en folkeafstemning.
Vi skulle have stemt nej.
Det ville jeg ikke have budt mig selv at skulle gøre, for jeg mener, det ville være til ubodelig skade ikke så meget for EU som sådan, men i forhold til de central- og østeuropæiske lande, som står og tripper for at blive medlem af fællesskabet, og som jeg ønsker at vi skal tage imod nu for dermed at realisere den historiske fredsmission bag fællesskabet.
Dahl, har vi ikke sat den betingelse op.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Rækken af ordførere fra partier, der repræsenterer et mindretal her i Folketinget, og som går på talerstolen og forholder sig til Nicetraktaten, er jo stort.
Men de store partiers ordførere er stadig væk totalt fraværende i denne debat om et spørgsmål, som de påstår er meget, meget væsentligt for landet og for EU.
Det undrer.
Jeg vil følge op på det spørgsmål, som jeg også var inde på i forbindelse med andenbehandlingen af Nicetraktaten, nemlig hvorfor man ikke i Kristeligt Folkeparti, ligesom man burde have gjort i SF - nu hørte vi det samme fra fru Anne Baastrup - havde gjort sit ja til Nicetraktaten betinget af, at det blev bekræftet ved en folkeafstemning. Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at selv om man måske mandatmæssigt ikke repræsenterer så mange her i Folketinget på nuværende tidspunkt fra de to partiers side, ville det have en utrolig psykologisk effekt over for regeringen og over for flertallet, hvis det var således, at de to partier gjorde deres ja til Nicetraktaten betinget af et efterfølgende ja ved folkeafstemningen.
Jeg føler altså, at det lyder noget hult, når man gang
på gang bliver ved med at sige her fra talerstolen, at man helst havde set en folkeafstemning om Nicetraktaten, når man så i øvrigt alligevel sætter sig ned og trykker på de grønne knapper, selv om der ikke kommer nogen folkeafstemning.
Anne Baastrup (SF), 2001-06-01:
En af de største og mest centrale begivenheder, der kommer til at ske her inden for forhåbentlig ganske få år, er udvidelsen med de øst- og centraleuropæiske lande.
Efter SF's opfattelse er Nicetraktaten forudsætningen for, at den her udvidelse kan finde sted.
I forbindelse med udarbejdelsen af Nicetraktaten var der en lang række enkeltelementer, hvor vi i SF var bekymrede for, hvilke konsekvenser det ville få.
Da statsministeren kom tilbage fra Nice, var der en lang række partier, der skældte SF ud over, at vi ikke med det samme klappede i vores små hænder og sagde ja.
Da statsministeren i den forbindelse kunne betro os i Europaudvalget, at han end ikke selv havde set den samlede tekst, synes jeg i og for sig, at det var en god og nem måde at komme ud af det på ved simpelt hen fra SF's side at sige, at vi ville se den samlede tekst.
Der var også et par partier, der sagde: Nej, nej, nej.
For de vidste godt, at det, der kom til at ske, var ganske forfærdeligt.
Vi har derfor i SF grundigt gennemarbejdet Nicetraktaten, og vi kan ikke se, at der er en begrundelse
for at stemme nej.
Vi har i SF ønsket en folkeafstemning, ikke fordi vi i og for sig mener, at der er suverænitetsafgivelse.
Vi havde gerne set, at vi havde fået en uvildig undersøgelse af, hvorvidt der er suverænitetsafgivelse.
Det har ikke været muligt for os at finde en jurist, der seriøst ville gå ind og komme med et bud på, at det kunne være andet end suverænitetsafgivelse.
De jurister, der har udtalt sig, de jurister, der har villet udtale sig,
har sagt, at det ikke handlede om suverænitetsafgivelse. Vi mener ikke, det er klogt af regeringen at vedtage denne her traktat uden en folkeafstemning, men det forhold, at SF ikke mener, at det er klogt at vedtage denne her Nicetraktat uden en folkeafstemning, skal jo ikke betyde, at vi ikke skal stemme sådan, som vi synes vi skal, nemlig stemme ja til Nicetraktaten her i Folketinget. Det er jo ikke ensbetydende med, at grundlovens krav om fem sjettedeles flertal derved er opfyldt, slet, slet ikke. Forudsætningen for, at grundlovens krav om fem sjettedeles flertal herinde i Folketinget opfyldes, er, at samtlige medlemmer er til stede, at clearingsaftaler er ophævet.
Det vil sige, at det forhold, at SF i dag stemmer ja, ikke er ensbetydende med, at vi derved har sagt ja til, at der sker en suverænitetsafgivelse, hvad vi i øvrigt ikke mener sker.
Så vi stemmer ja med god samvittighed, men havde gerne set en folkeafstemning.
Jann Sjursen (KRF), 2001-06-01:
Det er jo ikke rigtigt, sagt til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det bare er noget, der er blevet sagt her fra talerstolen, at det bare er ren retorik fra Kristeligt Folkepartis side eller fra SF's side for den sags skyld.
Vi har i forbindelse med den forespørgselsdebat, der var om Nicetraktaten, fremlagt kravet om en folkeafstemning for bl.a. at give Folketinget mulighed for at tage stilling til det. Jeg synes ikke, at det er rimeligt, at hr. Thulesen Dahl her beskylder Kristeligt Folkeparti for bare at fremkomme med retorik på det her område.
Man kan så være uenig med os i, at vi ikke har gjort vores ja til Nicetraktaten betinget af en folkeafstemning.
O.k., det er da en debat man kan tage, men jeg synes ikke, at det er rimeligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl her beskylder os for, at det bare har været ren retorik.
Vi har rent faktisk fremsat et vedtagelsesforslag om, at Nicetraktaten skulle sendes til folkeafstemning.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Det er jo korrekt, som hr. Thulesen Dahl er inde på, at frem til og med 1998 respekterede regeringen den demokratiske sædvane, som blev grundlagt i 1986.
Der var ikke gnist af tvivl om, at der skulle være folkeafstemning om Amsterdamtraktaten, det var slet ikke et juridisk spørgsmål, når det kom til stykket, det var der enighed om og forståelse for dengang.
Men der er altså sket et demokratisk tilbagefald.
Så vil jeg bare sige til hr. Arne Melchior: Jeg har ikke hørt nogen initiativer fra flertalspartiernes og fra regeringens side til at inddrage befolkningen i en debat om Nicetraktaten.
Det kan være, hr. Melchior har kendskab til, at der skulle have været et eller andet initiativ, at man har forsøgt at holde et debatmøde et eller andet sted - trods alt et eller andet.
Jeg har ikke kendskab til det, det må jeg indrømme.
Jeg har kendskab til, at flertallets ordførere og ministrene ikke har ønsket at drøfte denne sag nogen som helst steder, hvis de kunne undgå det.
Sådan er det, desværre.
Arne Melchior (CD), 2001-06-01:
Jeg skal først sige til hr. Thulesen Dahl, at den første folkeafstemning om EU, dengang EF, altså fandt sted i 1972 og ikke i 1986, og der er ikke ved de afstemninger, der har været, skabt nogen præcedens for, at der skal være folkeafstemning om Nicetraktaten.
Jeg er ikke bemyndiget til at tale på de øvrige partiers eller kollegaers vegne, men jeg vover dog den påstand, at selvfølgelig ønsker de en debat med befolkningen, og de fører den bestandig og uafbrudt, på møder og i samtlige medier føres denne debat. Men det er en hel misforståelse at spørge, om Folketingets 90 pct. store flertal afspejler befolkningens holdning.
Vi er valgt til det, vi har påtaget os det, vi har stillet os til rådighed, vi får løn for det, vi har derfor
både pligt til og skal have tid til at være dem, der sætter os grundigt ind i disse ting.
Og befolkningen har jo ved masser af valg, efter at vi er kommet ind i EF, nu EU, godkendt og på ny betroet mandaterne til 90 pct. af befolkningen, der tænker som dem, der stemmer ja i dag.
Der er derfor ikke andet end spilfægteri, populisme, i at sige, at man er bange for befolkningen.
Vel er man ikkenikkenej, vi ved jo alle sammen, at vi skal have valg inden for 1 år, så jeg tror ikke, at der er noget medlem af Folketinget, der ikke vil tage hensyn til befolkningen, selvfølgelig vil vi det, vi vil gerne have vores mandater fornyet alle sammen.
Det er demokratisk og grundlovsmæssigt hundrede procent korrekt, hvad der foregår, tag mine ord for dét.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Jeg vil også sige tak til hr. Melchior, fordi han som repræsentant for flertallet overhovedet orker at gå ind debatten.
De store japartier her i salen ønsker jo slet ikke den her debat, slet ikke med befolkningen og end ikke her i Folketingssalen.
De ønsker bare sagen ekspederet så hurtigt som muligt, og så ønsker de aldrig at høre om den mere.
Det er jo den beklagelige kendsgerning om en sag, der i virkeligheden er utrolig stor rækkevidde i.
Så siger hr. Melchior, at det er et lillebitte mindretal, der protesterer her i Folketingssalen.
Ja, det er et mindretal her i Folketingssalen, det har hr. Melchior ret i, men føler hr. Melchior sig overbevist om, at det flertal, der er her i Folketingssalen, også afspejler et flertal i befolkningen?
Der tror jeg, hr. Melchior står ved det, som er det afgørende problem i den her sag: Der kommer ingen folkeafstemning, fordi flertallet her i salen ikke tør spørge folket, fordi flertallet her i salen med rette frygter, at befolkningen ikke vil godkende det, som et flertal her i dag vedtager.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Først vil jeg gerne anerkende, at hr. Arne Melchior tager ordet som ordfører.
Jeg synes, det er beskæmmende, at vi har en debat her om Nicetraktaten, som en række partier i offentligheden siger er hele forudsætningen for udvidelsen og er så og så nødvendig osv., osv., og så har vi en tredje behandling, hvor ordførerne for de toneangivende store partier, som bærer et lovforslag som det her igennem, en ratifikation af den her Nicetraktat igennem, overhovedet ikke tager ordet.
Men som punkt to vil jeg sige til hr. Arne Melchior, at det altså er en tradition, at vi har folkeafstemning i Danmark om traktatændringer.
Og det har vi altså haft, siden Poul Schlüter i 1986 udskrev folkeafstemning, hvor der i Folketinget var et flertal imod det indre marked, og hvor der i befolkningen var et flertal for.
Amsterdamtraktaten var også en situation, hvor der var tre områder, som Justitsministeriet havde udpeget som områder, hvor vi afgav suverænitet.
De påstod, at det var tre små områder, alligevel blev hele Amsterdamtraktaten sendt til folkeafstemning. Nu har vi Nicetraktaten.
Der får vi ingen folkeafstemning.
Svaret er krystalklart.
Fordi det blev et nej til euroen den 28. september sidste år, og derfor tør flertallet ganske enkelt ikke spørge befolkningen.
Arne Melchior (CD), 2001-06-01:
Jeg ved godt, hvad dag det er, og hvad klokken er, og jeg skal ikke bruge alverdens tid, men vi kan ikke i en sådan debat kun have repræsentanter for et lille bitte mindretal til at beherske scenen her fra talerstolen.
De to sidste talere, hr. Thulesen Dahl og hr. Albrechtsen,
har været oppe og sige noget om, at vi bryder en tradition og en sædvane, som blev grundlagt i 1986.
Så nemt laver man altså ikke traditioner.
De må ikke være særlig traditionelt indstillet, de herrer, når de kan bilde sig ind, at en engangsbegivenhed kan være vokset til en tradition. Der bliver også sagt, at det, der sker her, er udemokratisk, og at der ikke har været tid nok til behandlingen.
Må jeg ikke gøre opmærksom på, at Nicetraktaten altså er ½ år gammel, og den har været forhandlet, længe inden den altså kom til verden endeligt i december i fjor.
Der har altså været rigelig tid til at overveje, til at grave, til at oplyse og få besvarelser.
Det kan ikke være rigtigt at sige her 4 dage før grundlovsdag, at Folketingets flertal på 90 pct., skønner jeg - om få minutter vil vi se det -
ikke skulle være nøjagtig lige så demokratisk som hr. Albrechtsen, hr. Thulesen Dahl, og om et øjeblik hører vi nok en taler mere, der vil påstå, at resten af Folketinget, 90 pct. af Folketinget, er udemokratisk. Jeg vil gerne berolige dem, der følger den debat, med at sige, at selvfølgelig er vi ikke det, og selvfølgelig kan de talere, hvor mange gange de end tager ordet, ikke tage patent på, hvad demokrati er.
Det har de 90 pct. af Folketinget
altså lige så meget forstand på som de 10 pct., der stemmer imod
Al ære for, at man stemmer imod, for er man imod EU, er det klart, at man altid vil stemme imod et EU-positivt forslag, men det bliver det altså ikke udemokratisk af, og der er ikke ved ikke at udskrive folkeafstemning foretaget noget som helst, som overhovedet kan rejse tvivl om Folketingets flertals respekt for overholdelse af demokratiets regler inklusive vores grundlov.
Så jeg ønsker alle, der lytter til dette her, en snarlig god grundlovsdag.
John Vinther (KF), 2001-06-01:
Jeg er altså nødt til at præcisere, at hr. Peter Skaarup i virkeligheden ikke beskriver nogen ny situation.
Vi har en planlov i det her land, det har vi haft i mange, mange år, og den planlov giver regeringen nogle bemyndigelser.
Den gør, at regeringen i visse tilfælde kan handle hen over hovedet på det lokale selvstyre.
Der er ikke noget nyt.
Denne lov, dette ændringsforslag rokker ikke en tøddel ved, at der stadig er en planlov.
Der står specifikt i bemærkningerne, at denne lov er subsidiær i forhold til planloven.
Lad være med at få det til at se ud, som om det er noget nyt og at det først i dag er gået op for Dansk Folkeparti, at der er en planlov.
Det har man altså i det her land, og det har vi haft i mange år.
Til hr. Thulesen Dahl er jeg nødt til at sige, at det er rigtigt, at Det Konservative Folkeparti præsenterede to krav, to ønsker i forbindelse med de forhandlinger, der har været, det ene, at man tog afsnittet om Center Sandholm ud og erstattede det med en bemyndigelse, det andet bagatelgrænsen.
Men den politiske arbejdsproces, den parlamentariske arbejdsproces er altså sådan, at når man går til nogle forhandlinger, så præsenterer man sine krav.
Det er meget sjældent, at man kommer ud i den anden ende med alle kravene opfyldt.
Det er noget, Det Konservative Folkeparti har lært.
Det er noget, som Dansk Folkeparti stadig mangler at få lært.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Endnu en gang vil jeg gerne anerkende hr. Arne Melchior for, at han tager debatten, i modsætning til en lang række andre ordførere for partier, der bærer det her lovforslag igennem.
Men dernæst vil jeg sige til hr. Arne Melchior, at når jeg tager udgangspunkt i 1986 og det indre marked, er det jo, fordi det efter grundloven, som det blev defineret, ikke var nødvendigt at tage en folkeafstemning for at få det indre marked igennem.
Alligevel valgte Poul Schlüter som statsminister, fordi han var i mindretal i Folketinget, at tage en folkeafstemning, og befolkningen var så enig med ham, imod et flertal her i Folketinget, imod Socialdemokratiets ønske, om gennemførelsen af Danmarks tiltræden af det indre marked.
I 1998, da vi stemte om Amsterdamtraktaten, stod det soleklart, at efter de officielle udtalelser fra Justitsministeriet var der tre områder, hvor man afgav formel suverænitet på baggrund af grundloven.
Alligevel valgte man at tage en folkeafstemning om det hele, og når man valgte at gøre det, var det jo, fordi man ud fra en politisk vurdering sagde, at det var fornuftigt, at det var befolkningens flertal, der afgjorde, hvor langt Danmark skulle gå i EU-samarbejdet.
Så er det, vores spørgsmål fra Dansk Folkeparti i forbindelse med Nicetraktaten er: Hvorfor i alverden skal de samme spilleregler ikke gælde her?
Dorte Bennedsen (S), 2001-06-01:
Jeg noterede mig, at Svend Heiselberg mente, at enhver, som ikke kan overholde færdselsreglerne, skal straffes.
Det fik mig til at tænke på, at da vi i januar havde en debat her i huset om færdselssikkerhed, da sagde hr. Svend Heiselberg ikke én - nu har hr. Svend Heiselberg tid igen, kan jeg se - ikke én, men tre gange fra denne talerstol: »Ja, ja, ja, enhver af os kan jo komme til at køre 20 km for stærkt.«
Jeg vil gerne høre, om hr. Svend Heiselberg, når han næste gang kører 20 km for stærkt, mener, at han så falder ind under straffebestemmelserne?
Frank Dahlgaard (UP), 2001-06-01:
Den politiske realitet, som jeg ser den, er, at hvis ikke Nicetraktaten kommer igennem, så vil i bedste fald optagelsen af de østeuropæiske lande i EU blive forsinket og i værste fald blive forhindret.
Det vil være en historisk skandale, hvis de rige lande i Vesteuropa forhindrer eller forsinker de østeuropæiske landes optagelse i EU.
Jeg vil ikke være med til at forsinke eller forhindre en heling af Europa.
Nu er de blevet frie, de har fået markedsøkonomi, de er
i fremgang, og de ønsker at komme med i Europas klub.
Det vil jeg ikke trykke rødt for at stemme imod.
På den anden side indeholder Nicetraktaten mere union
først og fremmest i kraft af flere flertalsafgørelser, og det er noget, der er med til at reducere vigtigheden af Folketinget og af det danske folkestyre.
Det er jeg ikke glad for.
Jeg har valgt at stemme blankt, at stemme gult i denne sag, men hvis det havde været sådan, at min stemme havde været udslagsgivende, havde den været grøn.
Jeg vil ikke forhindre Østeuropa i at komme med i den europæiske klub.
Jo, jeg kan da godt bekræfte, at meningsmålinger viser, at der er en stigende skepsis i de østeuropæiske befolkninger.
Det kan næsten kun være sådan, for i udgangspunktet, da Muren faldt og det kommunistiske diktatur faldt, var der jo hundrede procents folkelig opbakning til at gå med i EU, og nu bliver det så mere nuanceret.
Så det er ikke så underligt.
Men det skal være de østeuropæiske befolkningers og deres valgte repræsentanters afgørelse og ikke vores.
Til det andet spørgsmål fra hr. Kristian Thulesen Dahl, om ikke der efterhånden er en tradition for folkeafstemninger: Jo, det er der.
Men jeg har det sådan, at egentlig, principielt går jeg ind for det repræsentative demokrati, og jeg har ikke noget imod, at man gør anderledes, end man plejer.
Så jeg er ikke i denne sag talsmand for, at vi skal have en folkeafstemning.
Svend Heiselberg (V), 2001-06-01:
Man skulle ikke tro, at man var klar over, at man lige har vedtaget lovforslag nr. L 225, som jo er en betydelig skærpelse af straffen for groft uansvarlig overtrædelse af færdselsloven.
Fra Venstres side har vi i mange år talt om, at der skulle være hårdere straffe til dem, der begår groft uansvarlige færdselsforseelser, og til dem, der har høj promille eller i det hele taget har en promille i blodet.
De skal selvfølgelig straffes hårdt, og det burde og kunne regeringen være kommet med for længe siden, og vi ville have støttet det.
Nu er regeringen så kommet med et forslag, som betyder, at vi får en skærpelse, og lad os så se, hvordan det virker.
Jeg tror, at det får en positiv virkning.
Vi vil ikke være med til fra Venstres side, at man skal straffe alle bilister her i Danmark, fordi der er nogle, som ikke kan overholde gældende regler.
af færdselsulykker, det er jo udelukkende en aftale, som venstrefløjen har lavet, for at man kunne få flere penge i statskassen. Dér skulle man i stedet for have taget virkelig fat om de egentlige problemer, som der var.
Alt det gøgleri, som fru Margrete Auken og hr. Søndergaard og andre kommer med ved hver eneste debat om færdselssikkerhed her i landet, giver jeg ikke fem flade øre for.
Erling Christensen (S), 2001-06-01:
Regeringen har i høj grad taget lederskab.
Vi vil også gerne have, at det virker, og vi vil også gerne være forud her fra regeringens og Socialdemokratiets side i det forslag her.
Men det får mig til at tænke på historien om den politiske leder, der sagde, han gik i spidsen, og han havde støtte fra sit bagland.
Problemet er jo, at lederen gerne skulle have kontakt til sit bagland, og det er det, vi står med her.
Vi skal ikke være så langt forude, at der ikke er forståelse i befolkningen for det, vi gør herinde.
Det er ikke mere end 1½-2 år siden, at vi gennemførte bestemmelsen om de 70 pct. Vi har set, at det virker, og vi kan se, at holdningsændringen er på vej i befolkningen.
Det understøtter vi gerne i Socialdemokratiet, men vi vil gerne have den holdningsændring til at manifestere sig i det, som også Færdselssikkerhedskommissionen står for, det står vi også for i Socialdemokratiet.
Vi glæder os over, at befolkningen er tæt i opbakningen til os i den sag her.
Margrete Auken (SF), 2001-06-01:
Jeg vil ikke bestride, at regeringen har taget initiativer, men jeg bliver altså nødt til at fortælle den fungerende trafikminister, at han ikke er godt nok informeret, hvis han tror, det er begyndt at hjælpe.
Vi er i en forfærdelig situation, og vi er på en eller anden måde syge i hovedet, hvis vi f.eks. kan sige, at vi skal vente, til befolkningen er med.
Det har vi heldigvis ikke gjort tidligere, fordi de mest støjende, dem, der sidder på medierne, dem, der sidder på kampagnerne, dem, der presser os herinde, vil jo ikke være med til de initiativer, der er taget.
Hvis f.eks. fotofartcellerne blev sat op over det hele og virkede, så kunne vi have sparet os hele den sygehusdiskussion, vi havde i går, for så havde der dels været en frygtelig masse penge direkte i kassen, og så havde der været enorme besparelser på sygehusudgifter til død og drab, der stammer fra trafikken.
Vi skal tage lederskab i den her sag.
Det kan ikke nytte, at vi skal vente på, at alle tokkenokkerne er med, for så var vi ikke kommet ud af stedet.
Ja, undskyld, jeg siger det, for det er jo ikke, fordi de er onde, det er, fordi der er et eller andet, der har slået fuldstændig klik.
Det er et lederskabsspørgsmål, og derfor skal vi med det beskedne forslag, som Enhedslisten har fremsat her, selvfølgelig gå ind og støtte det og sige, at nu må det begynde at blive alvor.
Søren Søndergaard (EL), 2001-06-01:
Jeg skal selvfølgelig takke for støtten fra Kristeligt Folkeparti, og bare sige én ting til hr. Erling Christensen: Det her forslag rammer jo ikke dem, der har fulgt rådet og sat farten ned.
De bliver overhovedet ikke ramt af det her forslag.
Det her forslag rammer kun dem, der ikke har fulgt rådet om at sætte farten ned.
Det rammer kun dem, der kører 75 km/t, hvor man kun må køre 50 km/t. Som kører de 135 km/t, hvor man kun må køre 90 km/t. Som kører de 165 km/t, hvor man kun må køre 110 km/t.
Det er kun dem, der bliver ramt.
Hvad er grunden til, at vi ikke skal ramme dem?
Jeg forstår det ikke.