runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-10-09:
Vi vil gerne knytte os til de sidste talere, der udtrykker en holdning om, at det er fuldstændig forvirrende, hvad der er gældende.
Altså uanset at vi i forhandlingerne om et folkeskoleforlig har forfægtet nogle af de samme tanker, som kommer til udtryk fra De Konservative, så er det jo en kendsgerning, at der nu er skabt fuldstændig forvirring om, hvad der sker på folkeskoleområdet, og det er uacceptabelt.
Ministeren har været oppe og fair og ordentligt redegøre for, hvad indholdet af forliget er, men det, ministeren så ikke svarede på, var, om regeringen nu inviterer til nye forhandlinger, altså genåbner forliget og forsøger at få en ny tekst igennem.
Det er da interessant for os.
Altså jeg mener, det er jo fint nok at skulle være støtteparti, men det er rart nok at vide, hvad man er støtteparti for.
Det savner vi et svar på.
Ellers så er det jo noget mærkeligt siksak, vi er udsat for på folkeskoleområdet, hvis ikke vi kan få nogle klare svar på det her i dag.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Jeg er nødt til at fastholde, at hvis man kigger på budgettallene, så er det altså stadig væk 1,9 mia. kr. over det, som den tidligere regering havde.
Det er det, der er på skoleområdet.
Men det er egentlig også mere bredt, jeg spørger til det.
Når nu hr. Holger K. Nielsen selv tager værdikampen op i sin tale, hvad jeg synes er meget positivt, så er det, jeg spørger: Hvor finder vi civilsamfundet?
Er det i virkeligheden ikke en svækkelse af civilsamfundet, hvis det hele skal gå gennem staten? Jeg synes lidt, at det er begge dele.
Men spørgsmålet er jo, om man ad den vej ved at statsliggøre det hele fra foreninger til ngo'er - som jo i mange sammenhænge nærmest er blevet gongo'er, som vi kalder dem, altså hvor hele deres eksistens beror på statslige tilskud - får hele det der civilsamfund til i virkeligheden at gå fløjten, hvis det er sådan, at det hele altid handler om statslige penge.
Det er dér, jeg gerne vil høre SF's bud på, hvor civilsamfundet står i forhold til vores stat.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-09:
Jeg takker for den meget klare udmelding fra De Konservative.
Den havde jeg egentlig også kunnet ønske mig, at man havde haft fra Venstres side, for den tilgang som De Konservative har til Velfærdskommissionen, synes jeg er en fuldstændig fair og rimelig tilgang, nemlig at man vil lade sig inspirere, man vil lytte til, hvad der bliver sagt fra Velfærdskommissionen.
Man vil ikke indtage den stilling, som Venstre tilsyneladende har valgt at tage med på forhånd at sige, at der er nogle anbefalinger, man overhovedet ikke agter at rette sig efter.
Hvad skal man så med en Velfærdskommission?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad den konservative ordfører har tænkt sig at gøre i forhold til sin regeringspartner, som har indtaget den mærkværdige holdning
til den kommission, som man selv har nedsat, at man ikke agter at lytte til anbefalinger fra kommissionen
Marianne Jelved (RV), 2003-10-09:
Nu er unge, der er i erhvervsuddannelserne og uheldigvis er nødt til at bruge skolepraktik i en vis periode, jo ikke nødvendigvis svage unge.
Jeg mener, at der er flere grunde til at se på den skolepraktikydelse.
Bl.a. er den indrettet på den måde, at de unge mennesker, der bruger skolepraktikken, får mere ud af den ydelse, der er, fordi de ikke betaler arbejdsmarkedsbidrag, end deres kammerater, som er ude i den rigtige praktik.
Så der er grundlag for at se på den ydelse.
Noget for noget inden for uddannelsessystemet.
Men det er jo rigtigt.
Da fru Margrethe Vestager var undervisningsminister, tror jeg, at SF var med til at lave en aftale - en flerårig aftale - om de lange videregående uddannelser.
Men jeg synes, det er helt relevant at prøve at gøre status over de erfaringer, vi har gjort på det område.
Og de tal, som hr. Aage Frandsen oplyser, vil jeg selvfølgelig tale med undervisningsministeren om, og jeg synes, vi skal se på det generelt.
Nu har jeg den fordel, at jeg kan se på det
inden for det her område, og det vil jeg gøre.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-09:
Jeg forstod, at fru Marianne Jelved på indeværende tidspunkt hverken kan sige, om Det Radikale Venstre vil sige ja eller nej til en lav ydelse for de unge mennesker. Jeg kan så sige - om det så er udtryk for vores behov for at tugte i den her særlige forbindelse - at vi vil advare imod at gøre det, fordi det er unge mennesker, som er særlig udsatte, vi taler om her.
Det er det ene.
Og det andet er så omkring de frie skoler, hvor man jo anvendte princippet om noget for noget.
Det er slet ikke statsministeren, der har fundet på det der.
Det er finansministeren.
Og sådan er det jo, når man får en eller anden ting, man bliver fristet af: At det er ikke sikkert, at det så meget er et æble, men at det i stedet er et skrog. Er fru Marianne Jelved klar over, at det, der blev taget - nu tager jeg alle områderne - var: Højskolerne, det var 12 mio. kr., de får kun de 7 mio. kr. igen, de 5 mio. kr. mister de.
Det er ikke noget for noget.
At det for efterskolernes vedkommende er 45 mio. kr., man tog fra dem, og de får ca. 30 mio. kr. igen - det er alt sammen cirkatal, for året er jo ikke helt omme - det bliver 15 mio. kr. i minus.
Og for produktionsskolernes vedkommende er det 16,4 mio. kr., man tog, og de får 5 mio. kr. igen.
Altså et minus på 11,5 mio. kr.
KL. 17.55 Jeg synes, det passer godt ind i fru Marianne Jelveds beskrivelse af, at det der noget for noget-princip kan man ikke stole på, for det er ikke altid, der leves op til det.
Desværre har fru Marianne Jelved været udsat for en fristelse, som fru Marianne Jelved kun kan komme ud af ved ikke at gentage den.
Marianne Jelved (RV), 2003-10-09:
Til det første spørgsmål fra hr. Aage Frandsen: Det er rigtigt, at skolepraktikydelsen drøftes i aftalen om bedre uddannelse.
Det kan jeg jo uddybe, hvis hr. Aage Frandsen ønsker det.
Der er dog ikke truffet nogen afgørelse om, at det skal være SU-ydelse.
Vi er ikke færdige med forhandlingerne. Omkring efterskoler og højskoler: Jamen jeg synes godt, at man kan diskutere.
Jeg tager kritikken til mig og siger, at hovedvægten i den aftale, Det Radikale Venstre gik ind i, var ønsket om at præge den flerårige aftale om erhvervskolerne.
Det er vi for så vidt parate til at diskutere, og jeg har set, at statsministeren også er optaget af puljevæsenet. Det kunne jo være, vi kunne komme det til livs med fælles hjælp sammen med regeringen.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-09:
Det er jo velkendt, at der er betydelig overensstemmelse mellem Socialistisk Folkepartis og Det Radikale Venstres synspunkter omkring uddannelsespolitikken.
Det blev også bekræftet af det, som fru Marianne Jelved sagde.
De bygger bl.a. på frisind, på troen på, at forældre og lærere og den enkelte skole godt kan finde ud af det, troen på, at man ikke behøver have staten til at bestemme det hele, og på læggen vægt på kvalitet.
Men verden er fuld af fristelser, og for et lille års tid siden blev fru Marianne Jelved udsat for en fristelse, som fru Marianne Jelved ikke kunne stå for.
Det var en fristelse i retning af, at man skulle være med til det, som man kalder bedre uddannelse.
Fru Marianne Jelved syndede.
Derfor vil jeg godt spørge fru Marianne Jelved, hvordan fru Marianne Jelved har det med to ting i denne her forbindelse: Det ene er om erhvervsskoleområdet, hvor man jo arbejder med at sætte skoleydelsen ned forstået på den måde, at der skal være SU, når det drejer sig om dem, der skal i skolepraktik, og at der skal være meget korte uddannelser.
Er det en måde at hjælpe unge mennesker, der skal have en uddannelse?
Og det andet er: Hvordan synes fru Marianne Jelved, det er i forhold til alle de der frihedstanker, som vi deler, at staten skal have større indflydelse på at bestemme, hvad højskoler og efterskoler skal lave?
Er det frihed?
Marianne Jelved (RV), 2003-10-09:
Jeg synes bestemt, at debatten om den politik, der føres i Danmark, også på udlændingeområdet, er meget vigtig, og vi deltager gerne i den.
Det synes jeg også vi har dokumenteret.
Vi har fremlagt en række forslag til en bedre integrationspolitik, til en udlændingepolitik.
Vi mener, det er fuldstændig forkert at have et statsborgerbegreb, som ikke har et indhold, der gør, at man kan regne med at bo i Danmark med hele sin familie.
Nu vil jeg slet ikke gå ind på den sidste nye stramning.
Det vil føre vidt, men det er for at illustrere, hvad det er, vi mener.
Vi tror, at det fald i antallet af udlændinge, der er kommet til Danmark, er sket via familiesammenføringsreglerne.
Der er såmænd ikke så mange ting i selve udlændingeloven, vi egentlig vil ændre.
Men vi mener, at man sætter integrationsmulighederne år tilbage, fordi man hele tiden skaber et billede af, at der er en gruppe i dette samfund, som er ens, og som skaber problemer, at man ikke nuancerer debatten, men at man skaber et slags fjendebillede, et fordomsfuldt fjendebillede af ganske bestemte grupper i det her samfund, bl.a. via reglerne for familiesammenføring.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Det synes jeg da var bedre, at man fik en diskussion om, i stedet for at fru Marianne Jelved bare afviser det som noget forfærdeligt og forstemmende osv.
Det var da mere interessant. Jeg fik bare ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg fik kun et fornærmet svar fra fru Marianne Jelved.
Mit spørgmål er: Hvor hårdt vil man sætte sig i sadlen - uanset om man kan kalde det ægteskab eller politisk ægteskab eller ej?
Jeg har i hvert fald set, at fru Marianne Jelved mener, at der kun er samarbejdet med Socialdemokraterne i en regeringsfase for Det Radikale Venstre i deres optik.
Hvor hårdt vil man så sætte sig i sadlen for at ændre den udlændingepolitik, som fru Marianne Jelved har stået heroppe og taget så kraftigt afstand fra i dag?
Det er jo interessant for befolkningen at vide, hvis man skal vælge et alternativ.
Marianne Jelved (RV), 2003-10-09:
Jeg ved ikke, om vi er enige om målene, men i hvert fald må jeg sige, at målene aldrig kan hellige midlerne.
Ikke i et demokrati.
For det er ikke ligegyldigt, hvilke midler man vælger for at nå målene.
Og nogle midler kan skabe en polarisering i et samfund, som enhver må advare imod, og som ikke fremmer Danmarks muligheder for at løfte de opgaver, vi står over for i en global verden.
Jeg synes, det er betegnende, at hr. Jens Rohde bruger nazister i Sverige og nynazistiske foreninger i Tyskland som illustration af, hvad hr. Jens Rohde mener, der ville ske, hvis Det Radikale Venstre kunne føre udlændingepolitik, som vi gerne ville.
Vi har ikke mange nynazister i Danmark til trods for, at Det Radikale Venstre har siddet i regering i næsten 9 år i 1990'erne.
Så det har ingen sammenhæng.
Og så kan jeg oplyse, at Det Radikale Venstre ikke er gift med Socialdemokratiet, og at jeg ikke er gift med hr. Lykketoft.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Der var mange ting i fru Marianne Jelveds tale, som man jo umuligt kan være uenig i, og det er sådan set fint nok.
Det viser jo sådan set, at vi vel i bund og grund i store træk har nogle fælles målsætninger.
Der er måske så uenighed om midlerne.
Det kan f.eks. være med hensyn til udlændingepolitikken.
For spørgsmålet er jo, hvis man havde fortsat den udlændingepolitik, vi havde før, om man så ikke i højere grad havde skabt grobund for ekstremistiske holdninger, sådan som man ser det i Sverige, hvor man godt nok har den politiske korrekthed og den lovgivning, som fru Marianne Jelved sikkert vil mene er forbilledlig, men hvor man ser, at der jo stort set ikke er noget land, der har så mange racistisk betonede overfald som Sverige.
Eller som i Tyskland, der levede med dårlig samvittighed-politik i mange, mange, mange, mange, mange år med det resultat, at man i undergrunden har utrolig mange nynazistiske foreninger.
Og det er vel ikke en udvikling, som nogen af os ønsker fremmet.
Så det, der er interessant, er jo, når fru Marianne Jelved går så hårdt til regeringens udlændingepolitik, hvor hårdt vil fru Marianne Jelved så sætte sig i sadlen for at få ændret den udlændingepolitik i det giftermål, hun har lavet rent politisk med hr. Mogens Lykketoft?
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Det, der blev sagt, at vi bare åbner fuldstændigt, passer jo ikke.
Jo, hvis de vil arbejde for danske lønninger.
Jamen er det ikke en god ting, at man kan komme ud i verden?
Det skal bare ske på overenskomstmæssige vilkår.
Jeg synes, det er godt, at vi åbner grænserne for andre mennesker, men det må bare ikke ske på en måde, så man underminerer det danske overenskomstsystem, og det er netop der, vi har sat en prop i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-10-09:
Der er jo ganske mange ledige i andre lande.
Altså jeg mener, der er jo ganske mange ledige i Polen, der er jo ganske mange ledige i hele Østeuropa.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis man så siger, at det problem må vi være solidariske og løse, ja, så kan man ikke løse det danske arbejdsløshedsproblem.
Det er da soleklart.
Det kan jo altså slet ikke lade sig gøre.
Der er jo så mange mennesker, der så skal bydes velkommen i den internationale solidaritets navn, at det er en håbløs opgave. Men så siger jeg også bare, at så er det et andet ærinde, man går, end at hjælpe de ledige tilbage i beskæftigelse.
Man åbner fra 1. maj næste år, og det er jo der, hvor SF har lagt sig fladt ned i forhold til regeringen, ja, det var også det, jeg forstod i virkeligheden var det, hr. Holger K. Nielsen mente, for regeringen og SF er enige om, at fra 1. maj næste år skal der være en fri, åben dør til Danmark for de østeuropæiske arbejdere, så hvis de har lyst til at komme til Danmark og søge arbejde, så skal det stå dem frit for, uanset om vi har dansk arbejdskraft til at besætte de stillinger med.
Det vil sige, at uanset om der står en ledig dansker, der ønsker det job, så skal han kunne se, at der kommer en polak for næsen af ham og tager jobbet fra ham.
Det er hr. Holger K. Nielsens opskrift.
Så er det bare, at min konklusion er, at så er det jo egentlig ikke en rigtig bekymring for den danske ledige, hr. Holger K. Nielsen giver udtryk for.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Omkring arbejdere fra Østeuropa siger hr. Thulesen Dahl, at vi bare lægger os ukritisk fladt ned.
Jo, det ved jeg godt, det er jo det, som Dansk Folkeparti gør i forhold til regeringen, det er jeg godt klar over.
Men det er jo ikke det, vi gør her i hvert fald, for vi har lagt meget vægt på, at det her sker under ordnede forhold.
Vi vil jo ikke have, at der bliver løntrykkeri i Danmark.
Vi vil jo ikke have, at der kommer uorganiserede herop.
Det er jo derfor, vi har arbejdet på at få et system, som ligesom regulerer det her, ikke ved at lave en 7-års-regel som i Tyskland, men netop ved, at fagbevægelsen skal ind at sørge for, at det her bliver under ordnede vilkår.
Jeg må tilstå, at jeg jo har en anden tilgang til hele det her spørgsmål end hr. Thulesen Dahl.
Jeg mener faktisk alvorligt, at det, man sådan med et fint ord kalder international solidaritet, også er nogle forpligtelser over for mennesker både i andre kulturer og i andre lande, og det tager vi faktisk alvorligt i vores parti; det er grundlaget for vores parti.
Men vi har også det grundlag, at det ikke skal ske på en måde, som undergraver de rettigheder, der er bygget op.
Det er jo den aftale, der er lavet, som vi går ind på, og der ligger så forskellen fra Dansk Folkeparti.
I øvrigt er det ikke noget af det, der er hovedproblemet
omkring den danske arbejdsløshed
Der skal komme gang i investeringer, der skal komme gang i en positiv økonomisk udvikling i det her land.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-10-09:
Nu har vi fra flere ordførere, senest fra hr. Holger K. Nielsen, hørt meget om det her med ledigheden, og at det helt berettiget optager mange, at der er mange, der desværre bliver ledige, og at det må vi gøre noget ved. Så er det, jeg simpelt hen ikke kan få det til at hænge sammen, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, for hvis det ikke bare er partitaktik, men det er en reel bekymring over det faktum, at der bliver flere ledige, hvorfor er SF så med på at åbne for østindvandret arbejdskraft til det danske arbejdsmarked fra 1. maj næste år?
Hvorfor er man fuldstændig ukritisk over for, at dem fra Polen, fra de baltiske lande osv., der har lyst til at tage arbejde i Danmark fra danske lønmodtagere, bare skal have lov til det fra 1. maj?
Der lægger man sig fuldstændig fladt ned og er fuldstændig ligeglad, og der kan danskere så blive ledige eller få svært ved at komme ind på arbejdspladserne.
Hvorfor har man den fuldstændig ukritiske tilgang til sådan et emne, hvis man i øvrigt mener, at man er optaget af, at der ikke må blive for mange ledige herhjemme?
Det hænger ikke sammen.
Så lige når hr. Holger K. Nielsen nævner det med finanslovens ændringsforslag, må jeg så ikke bare spørge hr. Holger K. Nielsen, hvordan det hænger sammen med, at man sådan lige med et fingerknips fjerner en så stor del af landbrugsstøtten, som man gør, at det overstiger det, landbruget samlet regner med at tjene. Hvis man, som det jo fremgår, gør det i et ændringsforslag til finansloven fra SF, så er der nok nogle arbejdspladser, der vil blive fjernet ret hurtigt.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Jamen vores ændringsforslag til finansloven sikrer da langt flere job, end regeringens gør, og det er netop, fordi vi ombytter skattelettelser med en offensiv beskæftigelsespolitik, kan jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Så bliver der talt om rammebetingelser.
Jamen jeg foretrækker, og der er der nok en uenighed, indrømmer jeg da, en målrettet indsats, hvor man netop kan gå ind og stimulere nogle områder, og for mig må det gerne få en positiv erhvervseffekt.
Lad mig tage hele det grønne område, hvor jeg da mener, det er en katastrofe, at man opgiver klimamålsætningerne, at man opgiver det, at vi ikke længere her i Danmark skal begrænse CO2-udslippet, som man ellers ville have gjort.
Det får da voldsomme konsekvenser for den del af erhvervslivet, der eksempelvis producerer vindmøller, producerer vedvarende energi.
Der er da nogle muligheder for at samtænke miljøpolitik og beskæftigelsespolitik.
Det vil sige, at vi tager nogle områder ud og målretter vores politiske indsats, vel vidende at der er nogle ting, der skal gøres, og det har en langt, langt mere positiv beskæftigelseseffekt end den skattelettelsespolitik, som De Konservative står for.
Lars Barfoed (KF), 2003-10-09:
Jeg har godt noteret, at Socialistisk Folkeparti i partiets finanslovforslag opererer med at fjerne skattelettelserne igen eller fjerne en del af skattelettelserne igen.
Det vil jo betyde, at vi mister job i Danmark, at der bliver færre job i Danmark. Det eneste, hr. Holger K. Nielsen har at byde på nu, er øgede offentlige udgifter, men det er jo væksten og indtjeningen i landets private virksomheder, vi skal leve af, og derfor nytter det altså ikke noget at blive ved med at tale om at øge de offentlige udgifter.
Er hr. Holger K. Nielsen ikke enig i, at det drejer sig om at styrke rammebetingelserne for landets private virksomheder og på den måde skabe en robust vækst, der på længere sigt sikrer arbejdspladser her i Danmark?
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Jamen jeg er da godt klar over, at De Konservative har sådan et mantra, der hedder skattelettelser, som løsning på alverdens problemer, men jeg skal lige gøre opmærksom på, at den måde at føre beskæftigelsespolitik på er den mindst effektive, man overhovedet kan forestille sig.
Det er den mindst effektive.
Hvis man vil føre beskæftigelsespolitik og man vil gøre det gennem en ekspansiv finanspolitik, så er det ikke skattelettelser, man skal bruge.
Så er det en meget mere målrettet indsats for at få gang i beskæftigelsen. Det drejer sig om fremrykning af investeringer.
Jeg nævnte selv kloakkerne.
Det er måske lidt, kan man sige, jordnært, undskyld, under jorden vel nærmere her.
En oplagt opgave, hvor man både sikrer beskæftigelse og sikrer miljø.
Renovering af skoler, men jo også en uddannelsesindsats, en efteruddannelsesindsats, en indsats for praktikpladser til unge, der er sat uden for arbejdsmarkedet, hvor regeringen jo ikke gør noget.
Regeringen er fuldstændig passiv, og derfor vil vi fastholde vores kritik af regeringens beskæftigelsespolitik.
Lars Barfoed (KF), 2003-10-09:
Hr. Holger K. Nielsen fremsatte i sin tale nogle fuldstændig uhyrlige påstande om regeringens og regeringspartiernes interesse for beskæftigelsespolitikken.
Altså hvis man ikke vidste bedre, måtte man tro, at hr. Holger K. Nielsen var en ignorant med hensyn til, hvad der er foregået i dansk politik.
Hr. Holger K. Nielsens påstand var, at regeringen er fuldstændig ubekymret for udviklingen i beskæftigelsen.
Er det gået fuldstændig hen over hovedet på hr. Holger K. Nielsen, at regeringen har fremrykket en række offentlige anlægsarbejder netop for at styrke beskæftigelsen, at regeringen har fremsat et finanslovforslag, der har en ekspansiv virkning, der er så ekspansiv, at mange økonomer finder det bekymrende, at man stimulerer aktiviteten i samfundet så meget, som man gør, at vi nedsætter personskatterne, der klart har en stimulerende effekt på beskæftigelsen?
Så må man spørge: Hvad vil Socialistisk Folkeparti
egentlig selv?
Der synes jeg, hr. Holger K. Nielsen var meget spagfærdig med hensyn til selv at bidrage med forslag.
Det eneste, man kan forstå, er, at hr. Holger K. Nielsen ønsker øgede offentlige tilskud på en lang række områder.
Men det er jo en kendsgerning, at det er indtjeningen og væksten i landets private virksomheder, der finansierer det her samfund.
Derfor vil jeg spørge: Hvad vil Socialistisk Folkeparti gøre for at styrke beskæftigelsen i landets private
virksomheder, som vi alle sammen skal leve af
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
To ting til hr. Jens Rohde: For det første lægger vi vægt på det, man med et fint ord kalder civilsamfundet, altså alt det, der ligger mellem det private og staten, frivillige organisationer, frivillig organisering, og vi prioriterer det højt i vores socialpolitik med hjemløseorganiseringer, med boligorganiseringer osv.
Det er et meget vigtigt område, som man skal støtte, og det har altid været en vigtig del af vores politik.
Jeg nævnte før folkeskolen, som jeg synes kunne blive et unikt instrument til at blive krumtappen i lokalsamfundenes kultur og deres udvikling.
Det forudsætter selvfølgelig, at forældrene er frivilligt med til at bygge det op.
For det andet fritager det her jo ikke staten og regeringen for et ansvar for problemerne.
Det er måske der, vi går galt af hinanden, for der er en sammenhæng mellem de to ting.
Hvis regeringen vil skubbe ansvaret fra sig ved at henvise til civilsamfundet, så mener jeg, det bliver et problem.
Men ved at man har en bevidst politik, hvor man skaber rammer, hvor man i sin strategi udvikler civilsamfundet og bruger det aktivt og så selvfølgelig også giver los, giver det fra sig, det er klart nok, så tror jeg, det kunne blive en meget spændende diskussion.
Jeg ser da frem til, at vi hen ad vejen kan få en god debat om det på mere end de 2 minutter, jeg har her.
Jeg har taget lidt ekstra.
Frank Jensen (S), 2003-10-09:
Jeg vil igen ikke blande mig i Det Konservative Folkepartis skolepolitiske syn.
Jeg er uenig i det, men det skal jo ikke forandre, at Det Konservative Folkeparti selv bestemmer, hvad man mener om skolen.
Det, vi ikke kan acceptere, er, hvis Det Konservative Folkeparti får skabt et forkert billede af det forlig, vi har.
Jeg kan så sige, at ministerens besvarelse synes jeg var en korrekt beskrivelse af de bindende trinmål og det, at der jo i skolen er og altid har været det - også i den gamle folkeskolelov - en pligt til at foretage en løbende faglig evaluering af eleven.
Det er der ikke ændret noget på.
Men jeg vil så igen advare den konservative ordfører ved at sige, at det, at vi evaluerer folkeskoleloven, har ikke en snus at gøre med, at der skal indføres et nyt prøvesystem i skolen.
Jeg vil så endnu en gang spørge undervisningsministeren for at få det helt på det rene: Der er ikke lagt op til i forbindelse med evaluering af trinmålene, at der skal indføres et nyt nationalt multiple-choice prøvesystem i den danske folkeskole?
Så er det sat på plads, for jeg synes, at den konservative ordfører bliver ved med at få skabt forvirring om, hvad det er, Det Konservative Folkeparti har sagt ja til, da de indgik folkeskoleforliget.