Helle Sjelle (KF), 2005-03-16:
For at starte med det sidste, så har jeg svært ved at forestille mig, at vi har en Region Hovedstaden uden et Rigshospital.
Det må jeg dog sige.
Men det bliver jo et spørgsmål om, hvordan og hvorledes man vil tackle de udfordringer, der kommer fremover, hvordan og hvorledes man vil indrette sig i den pågældende region.
Men jeg har ikke nogen planer om at nedlægge Rigshospitalet, og det tror jeg heller ikke Det Konservative Folkeparti har for den sags skyld.
Med hensyn til det første spørgsmål om fri og lige adgang vil jeg sige, som jeg sagde i indledningen, at det er meget vigtigt for os, at vi netop sikrer, at den enkelte borger har en fri adgang til sundhedsvæsenet, til at komme på sygehuset, til at blive behandlet.
Der skal slet ikke være nogen tvivl om, at vi ikke mener, at der skal opkræves betaling for, at man f.eks. bliver indlagt på et sygehus.
Derfor er vi også meget glade for de udmeldinger, som de andre ordførere er kommet med her i dag.
Vi mener dog ikke, det er nødvendigt at præcisere det yderligere.
Vi skal jo bemærke os – hvilket sundhedsministeren var inde på før – at det altså er adskillige love, som bliver samlet i én, og det er ikke lige hensigtsmæssigt, at det står alle steder.
Der er f.eks. tandplejen, som er et eksempel på det.
Sundhed er et af kerneområderne for Det Konservative Folkeparti.
For os er det vigtigt, at vi har et førsteklasses sundhedsvæsen, der er kendetegnet ved kvalitet og tryghed for alle mennesker i landet, uanset hvor de bor.
Vi ønsker fleksible løsninger og et sundhedsvæsen, der favner bredt.
Sundhedsvæsenet skal levere en høj kvalitet, hvad enten det drejer sig om forebyggelse eller behandling.
Der skal være fri og lige adgang for alle borgere, og sundhedsvæsenet skal naturligvis være præget af nærhed og omsorg, men også af hurtighed og effektivitet.
Kort sagt, vi skal garantere en hurtig behandling af høj kvalitet.
Vi skal simpelt hen have et sundhedsvæsen, der er blandt de bedste.
Tiden forud for reformen har været præget af mange diskussioner, både for og imod, og mange har været optaget af, hvordan strukturreformen i sidste ende nu ville falde på plads.
Når man gennemfører en reform af den størrelse, må vi derfor heller ikke glemme, at det er menneskers dagligdag, vi ændrer på, og det får især betydning for de beslutninger, der træffes på sundhedsområdet.
Sundhed og behandling har utrolig stor betydning for det enkelte menneske, og det er vigtigt at sikre, at enhver kan være tryg ved de ændringer, der foretages på grund af reformen.
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at der med det her forslag til en ny sundhedslov, hvor man jo laver en mere sammenhængende og overskuelig lovgivning på området, er lagt et godt og solidt grundlag for at sikre det enkelte menneskes tryghed og tillid.
Der er taget udgangspunkt i det enkelte menneskes behov, da lovforslaget blev udformet, og det er vi ret glade for.
Står man i en situation, hvor man har brug for behandling, hvad enten det er på grund af akut sygdom eller et led i en længere proces, er det vigtigste for den enkelte, at de behov, vedkommende har, kan imødekommes uden for mange – eller slet ingen – bureaukratiske forhindringer.
Det er efter vores opfattelse det enkelte menneskes behov, der danner udgangspunktet for forslaget, og det vil betyde større tryghed, når den enkelte har brug for sundhedsvæsenet.
For os er det derfor klart, at lovgivningen skal sikre de bedst mulige overordnede rammer for sammenhæng i patientforløbet, således at den enkelte patient får netop den ydelse, der er behov for på det givne tidspunkt, uanset hvilken myndighed der har det egentlige ansvar.
Det giver et godt grundlag for en effektiv og tryg behandling.
Med hensyn til oprettelsen af de fem regioner og sammenlægningen af en række kommuner mener vi, at det vil medføre flere fordele for den enkelte borger.
Det giver samtidig en høj grad af tryghed hos den enkelte, når man ved, at man bliver behandlet af rutinerede specialister.
Samlingen af behandlingerne og specialiseringen inden for bestemte områder vil ligeledes efter vores opfattelse give et mærkbart kvalitetsløft i sundhedsvæsenet.
Derudover lægger lovforslaget op til, at kommunerne får hovedansvaret for den forebyggende og sundhedsfremmende indsats.
Vi ser det som en fordel, fordi kommunerne er tættere på den enkelte borger og har stor erfaring med at fremme sundheden inden for nærmiljøet.
At give kommunerne hovedansvaret for forebyggelse og sundhedsfremme vil styrke forbindelsen mellem den enkelte og sundhedsvæsenet, og det vil sikre en mere personlig, stabil og nærværende kontakt til gavn for alle.
Vi mener desuden, at forslaget udgør et godt fundament for samarbejdet mellem regioner og kommuner, først og fremmest fordi samarbejdet gøres lovpligtigt, men også fordi forpligtelsen til kvalitetsudvikling gøres eksplicit.
Det vil forhåbentlig betyde, at både ansatte i sundhedsvæsenet og den enkelte borger vil opleve et mere sammenhængende sundhedsområde, hvor de administrative grænser bliver udvisket.
Ligeledes er det efter vores opfattelse positivt, at lovforslaget lægger op til en styrkelse af borgernes frie valgmuligheder.
Det er vigtigt, at den enkeltes ønsker imødekommes i så stor udstrækning som muligt, og at systemet er indrettet så fleksibelt som muligt.
Det mener vi også at lovforslaget lægger op til, og det er vi glade for.
Alt i alt er vi således meget positive over for den udformning, som forslaget har fået.
Vi mener, det er et godt grundlag for at sikre en høj kvalitet, tryghed, effektivitet og faglig udvikling inden for sundhedsområdet, hvor det enkelte menneske er i centrum, og vi støtter derfor forslaget.