runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2006-03-15:
Men lad os tage fat på sagen.
Den er efter min mening i al sin enkelhed, at De Radikale over en periode vil hæve ulandsbistanden fra de nuværende ca. 12 mia. kr. om året til omkring 20 mia. kr.
Hvor en almindelig dansk familie med far og mor og to børn i dag afleverer ca. 10.000 kr. om året i ulandsbistand, skal den samme familie nu aflevere 18.000 kr.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke bare kunne skrive det i beslutningsforslaget i stedet for at pakke det ind i alle mulige fantasifulde forklaringer om globale goder, defineret i beslutningsforslaget som bl.a. ren luft, fred, ozonlag og trafiklys – det forstod jeg aldrig rigtig, da jeg læste det: trafiklys?
De Radikale vil sådan generøst betale sig fra det, man i beslutningsforslaget kalder globale onder.
Det er krig, konflikter, terror, flygtningestrømme, miljøproblemer, sygdomsepidemier og narkohandel.
Hvis man kunne betale sig fra det for 18.000 kr. om året, så tror jeg også, at selv min påholdende familie ville være parat til at betale pengene.
Alene det at undgå flygtningestrømme ville være alle vores skillinger værd.
Og hjemme hos os vil vi også gerne som sidegevinst slippe for krig, konflikter, terror, miljøproblemer, sygdomsepidemier og narkohandel!
Der er bare det ved det, at De Radikales gamle traver her af et forslag ikke er udtryk for ren luft.
Det er udtryk for varm luft.
Det er varm luft, når det foreslås, at transportministeren skal sørge for, at postvæsenet i Lesotho får bragt brevene ud.
Det står der i beslutningsforslaget.
Transportministeren skal bringe breve ud i Lesotho.
Der står også, at miljøministeren skal sørge for ren luft over Asien.
Jeg kunne godt tænke mig, at De Radikale bare en gang imellem kunne have bare et enkelt ben på jorden og ikke sådan have dem begge to flagrende oppe i luften, bare en gang imellem kunne komme ned på jorden til os andre.
Projektet om de mange ekstra milliarder kroner, som danskerne skal betale, er efter min mening så svævende, at det er umuligt at forestille sig, hvortil udviklingsministeren eller regeringen skal sende checken.
Men hvis jeg kender De Radikale ret, er det nok slet ikke meningen, at pengene overhovedet skal sendes ud af landet.
Jeg tror egentlig, man har nogle tanker om, at de måske skal finansiere en hel masse studieprojekter eller centre her i Danmark, så endnu flere danskere kan få ben at gnave i.
Jeg tror, det er det, der er bagtanken ved det, og jeg tror ikke, at jeg behøver at tilføje, at vi ikke kan støtte forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Jeg synes, det er en meget interessant vinkel at lægge på det, for jeg er fuldstændig sikker på, at man ikke ville lægge den vinkel i en national sammenhæng.
Der ville man se det som to meget forskellige ting at sørge for, at vi har kollektive goder, f.eks. et retssystem, og så det, at vi har et socialt sikkerhedsnet, og at vi ikke har et retssystem, fordi det altid er de mest udsatte og de socialt udsatte i vores samfund, der oftest har brug for retssystemet.
Vi har et retssystem, fordi det er en del af fundamentet for vores samfund, og derfor har de to ting faktisk ikke noget med hinanden at gøre, selv om det desværre ofte er sådan, at de socialt mest udsatte bruger retssystemet mest, desværre som dem, der dømmes.
Det at forstå det globale samfund som noget, der også kræver et globalt perspektiv, i stedet for at reducere alting til et spørgsmål om udviklingsbistand, har jo den konkrete effekt, at udviklingsbistanden udhules, og at vi ikke får en direkte og entydig finansiering af det, som er det fælles.
Og det undrer mig meget, at et parti som Venstre, der har haft udsyn, ikke kan mestre at skille de to ting ad.
Det synes jeg er meget mærkeligt, og jeg glæder mig til at se de indenrigspolitiske konsekvenser af måden at blande tingene sammen på.
Pia Larsen (V), 2006-03-15:
Som jeg også tror at udviklingsministeren sagde i sit svar til beslutningsforslaget, så er det jo altså ikke noget, regeringen eller Venstre og Konservative har opfundet i den her sammenhæng.
I opgørelsen af de her ting følger vi nøje OECD’s indrapporteringsregler, også kaldet DAC-reglerne, og det vil sige, at resten af verden altså også ser det i en sammenhæng, som vi har valgt at gøre det her.
Så jeg må sige, at det må være Det Radikale Venstre, som ikke rigtig accepterer den sammenhæng, og jeg vil da sige god fornøjelse, hvis vi skal have resten af verden til at rette ind efter den her opfattelse af, hvordan alting hænger sammen i verden eller efter De Radikales opfattelse ikke hænger sammen i verden.
Det må jeg sige er noget af en opgave, man stiller sig selv.
Søren Espersen (DF), 2006-03-15:
Jeg har ikke forsøgt at ironisere.
Jeg kan bare læse ud af beslutningsforslaget, at der rent faktisk står, at den danske transportminister skal være med til at bringe breve ud i Lesotho, ikke sådan fysisk selv, men at det er en del af den danske transportministers opgave.
Det er da morsomt, og jeg kan ikke forstå, at Det Radikale Venstre kan finde på at skrive sådan noget.
Det er jo dybt, dybt ironisk i sig selv at forestille sig, at miljøministeren herhjemme i Danmark skal kunne sørge for ren luft over Asien osv.
De ting er jo noget, der bliver samarbejdet om i alle mulige internationale fora.
Jeg har ingen lyst til at være ironisk.
Jeg må bare konstatere, at pengene til det her næsten er en fordobling af den danske ulandsbistand.
Det er det, vi snakker om.
Det var det, jeg havde håbet at man i det mindste havde skrevet i beslutningsforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-03-15:
Er det så ikke således – det er det næste spørgsmål, jeg vil stille hr. Jens Christian Lund – at Socialdemokratiet så godt kan støtte, at lovforslaget indeholder, at der nu bliver etableret dobbelt så meget skov, som der bliver fældet?
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Jeg mener, at jeg meget klart har sagt, at vi under udvalgsbehandlingen vil komme med et alternativt forslag.
Det burde der være flertal for, for det har borgerne indtryk af at der er flertal for.
Så er det jo ikke et problem.
Så bliver den lagt der.
Hvis det nu bliver stemt ned, hvad vi ikke tror på, vil vi selvfølgelig meget gerne støtte, at der bliver udlagt dobbelt så meget skov i Vestskoven, som der fjernes, så det er da udmærket.
Men det er ikke det, der er problemet her og nu.
Pia Larsen (V), 2006-03-15:
Jamen jeg tror faktisk, det er her, at vores uenighed ligger, for vi synes ikke, det er en useriøs sammenhæng, vi synes netop, at der er sammenhæng, vi synes netop ikke, at man kan skille tingene ad.
Det er en kendsgerning, at de fattigste rammes hårdest af de miljøproblemer, der er, de sundhedsproblemer, der måtte være osv.
Så vi ser det hele som én sammenhængende indsats, også i relation til fred og sikkerhed, og jeg tror, det er der, at den grundlæggende uenighed er.
Vi kan ikke skille tingene ad.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Det vil jeg meget gerne bekræfte.
Her er det jo noget med politik og troværdighed.
Men det, som jeg har konstateret, er, at borgerne har fået et andet indtryk, og det er jeg selvfølgelig nødt til at nævne som en ærlig og troværdig person.
Jeg vil meget gerne bekræfte, at det kun er 2 pct.
Det er der bestemt intet problem i.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-03-15:
Hr. Jens Christian Lund svinger sig højt op over det indgreb, der sker i Vestskoven.
Og så vil jeg høre, om hr. Jens Christian Lund kan bekræfte, at det indgreb, der sker i Vestskoven, svarer til 2 pct. af Vestskoven.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Indledningsvis vil vi fra Socialdemokraterne anerkende behovet for en udbygning af den manglende motorvejsfinger til Frederikssund, og det går vi helhjertet ind for, og det skal vi også nok støtte.
Langs hele fingeren og i hele Frederikssundområdet sker der en fantastisk udvikling af erhvervslivet, bosættelsesmuligheder, bosættelser og fritidsområder.
Trafikken er allerede alt for dramatisk til den nuværende infrastruktur, så vi presser på for at få infrastrukturen til dette vitale område på plads.
Vi anerkender i princippet, at det er godt, at der kommer et lovforslag om anlæg af første etape af motorvejen mellem Motorring 3 og Motorring 4 samt udbygning af rundkørslen i krydset Frederikssundsvej og J.F. Willumsens Vej i Frederikssund.
Frederikssundsmotorvejen var jo nok den første store sag, jeg var involveret i, da jeg kom i Folketinget.
Det var meget tydeligt, at Dansk Folkeparti og De Radikale – i hvert fald var det det, borgerne opfattede – støttede dette forløb og ikke støttede et forløb nede i Vestskoven.
Personligt deltog jeg i mange borgermøder ude i området, og jeg tilbragte mange timer i området for at være klædt bedst muligt på til de drøftelser, vi skal have her.
I den lokale valgkamp var det et kæmpeemne, hvordan vejforløbet skulle være.
Socialdemokraterne har hele tiden sagt, at det ikke var løsningen at lægge forløbet nede i Vestskoven, så derfor vil vi selvfølgelig under udvalgsbehandlingen fremkomme med et forslag om et ændret forløb analogt med det, som De Radikale og især Dansk Folkeparti støttede dramatisk.
Det er vigtigt for os at sige det til befolkningen, så befolkningen ved, hvem det er, der har holdt fast i det, de har sagt hele tiden.
Vi erkender, at man kan blive klogere, og det er i orden, men så må befolkningen også have at vide, hvad årsagen til den ændrede holdning og den nufundne klogskab er.
Hvis der nu ikke kan skabes et flertal for Jyllingevejstraceet, så er det væsentligt, at vi virkelig inddrager de lokale kommuner i detaljerne.
Specielt er der en del relevante bemærkninger om støjvolde, stier m.v., som vi bør behandle seriøst i udvalget.
Vi anbefaler også, at Frederikssund Kommunes bemærkninger om det tidsmæssige og om byudviklingen virkelig vurderes nøje.
Min konklusion er: Det er et væsentligt forslag med en meget lav skønhedsværdi i debatten, og vi vil som sagt fremkomme med et alternativt forslag under udvalgsbehandlingen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-03-15:
Venstre støtter lovforslaget.
Hver dag giver det mange problemer, at Frederikssundmotorvejen aldrig er blevet anlagt.
Det er den eneste finger i fingerplanen, som ikke har en motorvej i dag, det skal der naturligvis rettes op på, og derfor glæder det Venstre meget, at det nu er lykkedes at få taget hul på første etape af denne motorvej.
Der har været mange møder, mange forhandlinger og mange synspunkter om, hvordan første etape skulle udformes.
De grundige overvejelser er nu afsluttet, og i Venstre er vi meget glade for den løsning, der nu bliver en realitet.
Den betyder, at vi både kan tage vidtgående hensyn til fremkommelighed, trafiksikkerhed, natur, miljø og mennesker.
Smukkere kan det næsten ikke gøres.
Et trafikanlæg vil altid være meget indgribende i naturen og i miljøet.
Disse gener er i dette anlæg søgt minimeret ved, at den lille del af Vestskoven, som ryddes, bliver retableret et andet sted end i tilknytning til Vestskoven.
Men ikke nok med det: Der etableres faktisk dobbelt så meget skov, som der fjernes.
Miljøet tilgodeses ved, at der anlægges en særlig støjsvag asfaltbelægning, samt at der etableres støjvolde ind mod Vestskoven.
Det er rigtig godt, at lovforslaget gennemføres nu, så der kan ske den optimale tilpasning til udvidelsen og ombygningen af Motorring 3, som jo er i fuld gang.
Venstre hilser også med tilfredshed, at trafikafviklingen ved Frederikssund med lovforslaget bliver optimeret i forbindelse med udvidelsen af rundkørslen i krydset Frederikssundsvej og J.F. Willumsens Vej.
Det meget store antal bilister, som i dag anvender vejstykket mellem Motorring 3 og Motorring 4, kan se frem til at få en langt bedre og meget mere sikker trafikafvikling.
Det skylder vi også de mennesker, der hver dag er henvist til at være pendlere, eller som af andre erhvervsmæssige grunde må anvende vejstykket.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Hov, her tror jeg lige, der var nogle skridt tilbage.
Det, der er hele pointen i denne diskussion, er, at der er to forskellige ting, og hvis vi vil fastholde det meget udmærkede helhedsorienteret fokus, som ministeren på glimrende vis gennemgik, skal vi lade være med at udhule udviklingsbistanden med op til 25 pct.
Det blev nemlig senest dokumenteret sidste år, at de problemer er til stede, og at de skal løses, uanset om man prioriterer at gøre det eller ej, men det, der bare sker i øjeblikket, er, at de bliver løst på de fattiges landes bekostning.
Afstemning
Carina Christensen (KF), 2006-03-15:
Jamen det glæder mig da i høj grad, at de ikke er så snæversynede i Det Radikale Venstre, at de ligesom tror, at det kun er deres bud på, hvordan udviklingsbistanden skal organiseres, og som de præsenterer her, der er den eneste brugbare løsning, og at vi derfor kan bruge debatten i dag til at indse, at det måske ikke er den helt rigtige løsning, men at vi, der bekymrer os om at løse de globale problemer, i fællesskab kan finde frem til en anden og bedre løsning end den, der foreslås her.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Jeg mener kun, Det Konservative Folkeparti er lidt snæversynet, og det kommer sig jo af, at man ikke vil gå ind i en diskussion om, at der er noget, der er fattigdomsrelateret udviklingsbistand, og noget andet, der er globale problemer, der ikke har noget som helst med fattigdomsrelateret udviklingsbistand at gøre, men som handler om fredsbevarende indsatser i lande, der sådan set ikke er egentlig fattige, men bare ikke kan enes med hinanden.
Her handler det om at sørge for, at vi har mulighed og kræfter til at håndtere flygtningestrømmene, og at vi har noget så fantastisk, som FN’s globale kulturorganisation UNESCO egentlig er, har jo heller ikke noget med fattigdomsrelateret udviklingsbistand at gøre.
Carina Christensen (KF), 2006-03-15:
Jeg synes sådan set også, vi har haft en ganske god debat i dag, og derfor er jeg egentlig lidt ked af fru Margrethe Vestagers afsluttende bemærkninger.
Vi har et globalt udsyn, Socialdemokraterne og SF, som er lige nøjagtig dem, der støtter forslaget, har også et globalt udsyn, men det har alle andre bestemt ikke.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi skal gå herfra med det i dag, for vi er bestemt ikke meget snæversynede i Det Konservative Folkeparti.
Vi har bestemt også et globalt udsyn, vi ønsker at kigge på globaliseringen, og vi bekymrer os også om de globale problemer, men vi synes bare, det er et utrolig dårligt forslag.
Vi ønsker ikke en meget tung udviklingsbistand, hvor bistanden fordeles i nogle tunge, forkerte kasser, men at det skal berettige Det Radikale Venstre til at tage fuldt patent på alt, der drejer sig om globale problemer, er i hvert fald forkert.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Ja, så tror jeg desværre ikke, at det er forvirringen, der er stor.
Jeg tror, det er modviljen, der er stor.
Det er der ikke nogen lyst til at anerkende, for så ville det blive endnu mere tydeligt, at regeringens vilje til at yde et solidarisk bidrag til at bekæmpe fattigdom i ulandene er endnu mindre, end det egentlig ser ud til.
Derfor tror jeg, man skal finde kilderne til denne tilsyneladende misforståelse og de store blå øjne et helt andet sted end i forvirring over forslaget, nemlig snarere i manglende vilje til at prioritere løsningen af nogle problemer, der vil påvirke alle danske borgeres hverdag, hvis der ikke bliver taget hånd om dem, og de ikke bliver løst.
Jeg tror i hvert fald, det står ret klart for de fleste, hvordan Folketingets partier fordeler sig i den diskussion, vi har haft her i dag.
Men sådan ser jeg ikke på det.
Jeg tror, at det er vigtigt, at vi holder os klart, at der er noget, der er fattigdomsorienteret udviklingsbistand, og noget andet, som er globale problemer – klima, miljø, sygdomsbekæmpelse – der ikke har noget med fattigdom at gøre.
Men mange af problemerne har vi faktisk selv skabt som rige lande, og derfor er forslaget fremsat.
Søren Espersen (DF), 2006-03-15:
Nej, det med Jugoslavien er korrekt, men det flygtningeproblem blev jo løst her i Europa.
Det blev ikke gjort til et særligt internationalt problem, i den forstand det var et europæisk problem.
Med lad det nu være.
Jeg synes, der er tale om en kunstig opdeling mellem kampen mod fattigdom på den ene side og indsatsen for et bedre miljø, fred, sikkerhed og global sundhed på den anden side.
Jeg synes ikke, at fattigdom kan beskrives som et isoleret problem.
Jeg synes, tingene hænger nøje sammen, og jeg tror, det er derfor, forvirringen er så stor.
Det er ikke påtaget, for jeg kan virkelig ikke gennemskue det, selv om jeg har læst forslaget mange gange.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Jeg synes, det er meget koket af Dansk Folkepartis ordfører, når han på den måde stiller sig an som en ordfører, der ikke forstår noget.
Et meget godt eksempel er jo de flygtningestrømme, der kom i forbindelse med krigen i det tidligere Jugoslavien.
Det tidligere Jugoslavien var sådan set ikke et fattigt land i den forstand, som vi kender det i dag, og derfor var det ikke fattigdomsrelateret udviklingsbistand at sørge for, at de flygtninge fik beskyttelse mod den krig, der rasede.
Det er et meget godt eksempel på, at der kan skabes et problem, som ikke er nationalt, og som Europa jo i øvrigt heller ikke ville tage det fulde ansvar for at løse dengang.
Derfor var det et globalt problem, der hidrørte fra noget andet end det, vi kan løse med de midler, der er sat af til fattigdomsrelateret udviklingsbistand.
Et andet eksempel kan være, at man på global basis gerne vil have vaccine til rådighed for at kunne bistå lande, der ikke selv har ressourcer eller mulighed for at anskaffe den eller ikke finder det hensigtsmæssigt at have store lagre.
Her kunne det være meget mere hensigtsmæssigt, hvis WHO havde mulighed for at bistå lande med vaccine, uanset om de er rige eller fattige, men det har heller ikke noget at gøre med fattigdomsrelateret udviklingsbistand.
Søren Espersen (DF), 2006-03-15:
Jeg glæder mig over, at fru Margrethe Vestager synes, alting står klart nu, at alting nu er lysende klart.
Men det er det altså ikke for mig.
Jeg forstår stadig ikke ret meget af det, og jeg synes egentlig, det må være lidt frustrerende, at et helt ministerium og tre store partier ikke fatter en dyt af, hvad det her drejer sig om.
Kunne det være, fordi man ikke har skrevet det tydeligt nok?
Kunne det være sådan, at man måske skal lave nogle omformuleringer?
Jeg vil gerne assistere med det, hvis jeg kan, jeg er god til at formulere mig, så hvis man har brug for et eller andet, vil jeg godt hjælpe til, hvis man fremsætter forslaget en gang til.
Jeg vil gerne spørge fru Margrethe Vestager, om hun ikke kan forklare, hvorfor det, jeg nævner nu, ikke er ulandsbistand: afhjælpning af flygtningestrømme og sygdomsepidemier, genopbygningsindsatser efter krige og konflikter, nærområdestrategi for flygtninge og støtte til internationale initiativer som vaccinationer og lignende.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at det ikke er ulandsbistand, og jeg synes, det er en underlig nytænkning – i hvert fald en spændende nytænkning.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Lige indtil ordføreren kom til den sidste sætning, troede jeg, at det var en forkert tale, ordføreren havde fået med, for talen handlede på intet tidspunkt om beslutningsforslaget.
Beslutningsforslaget handler nemlig ikke om udviklingsbistand.
Når det er dygtigt lavet, at både ministeren og ordføreren holder taler af den type, så er det jo, fordi det dækker over det, som finder sted i øjeblikket, nemlig at de behov, der er, for at det globale samfund løser fælles opgaver uden at tænke i udviklingsbistand, i dag opfyldes i udviklingsbistanden.
Folkekirkens Nødhjælp har jo skønnet, at mellem 18 og 26 pct. går til det her formål, og det vil sige, at mens ulandsbistanden udhules, så løser man de problemer, som er helt almindelige samfundsmæssige problemer, bare i en global skala.
Kan vi ikke få Venstres holdning til det i stedet for den her sammenblanding af tingene og laden, som om alt er i den skønneste orden?
Det er to vidt forskellige ting, det her forslag handler om.
Thor Pedersen (V), 2006-03-15:
Man får en offentlig sektor, der til stadighed er i stand til at tilbyde endnu bedre service til borgerne.
Det er nøjagtig det, det kører på, og den udfordring, vi står med, med at der bliver flere ældre, færre unge, er det, vi skal i gang med at diskutere her om ganske kort tid, nemlig hvordan vi overhovedet sikrer, at det fortsætter over tid, når vi ved, at der er færre i den aldersgruppe, der skaffer værdierne, end i den gruppe, der egentlig har brug for og krav på forsørgelse.
Det er den store udfordring.
Men målet er også her til stadighed at sikre, at uanset hvordan vi etablerer nye reguleringsmekanismer, så bliver der plads til en endnu bedre service fra det offentliges side over for borgerne.
Men det er klart, at man jo ikke kan servicere flere, end der er.
Man kan jo ikke sige, at nu skal vi servicere flere børn i børnehaverne, end der er børn til.
Eller servicere flere børn i folkeskolen, end der er folkeskoleelever til.
Så der er selvfølgelig altid nogle grænser på delområder ud fra, hvor meget det egentlig er, man har i vækst over tid, hvad det er, man kan.
Og det kan svinge efter viden, tekniske muligheder osv., men den linje, vi kører, er, at det bliver bedre hvert eneste år.
Ole Stavad (S), 2006-03-15:
Jeg sidder og overvejer, om man har fjernet vinduerne i Finansministeriet, siden jeg var der sidst, så man ikke kan se ud.
Det var måske en overvejelse, om finansministeren prøvede at bevæge sig ud i det virkelige liv i lidt af den tid, han bruger på at læse statistik.
Jeg vil godt vende tilbage til det seneste svar, som finansministeren gav mig.
Hvis der sidder pædagoger, som gør et stort arbejde for at sørge for, at vores børn og vores børnebørn har en god tilværelse, og som har lyttet til finansministeren, vil de høre, at han giver udtryk for, at han sådan set mener, at når pædagogerne mener, der er for få pædagoger i daginstitutionerne, så er det, fordi de ikke gider passe børn eller ikke kan lide børn.
Jeg synes, det er meget kendetegnende for den indgang, som finansministeren har til det her.
Derfor vil jeg godt bede finansministeren om at bruge sin sidste mulighed for at svare til at svare på det spørgsmål, der er stillet: Mener finansministeren, at det er acceptabelt, at vi, når vi ser på de kommende år, skal opleve en meget forskellig udvikling i den offentlige service og i de private forbrugsmuligheder?
Mener finansministeren, at det vil efterlade et samfund, som han gerne vil have?
Thor Pedersen (V), 2006-03-15:
Jeg har bare det principielle synspunkt, at hvis man bruger flere penge på et område, er det ikke at skære ned.
Og det, som virkeligheden viser, er, at vi bruger flere penge på et område.
Der kan være nuancer i den måde, der prioriteres på ude i det kommunale landskab, og det kan der også være i amterne, men når man tager det under et og ser på, hvor mange penge man stiller til rådighed for kommunerne til service, har der aldrig nogen sinde været flere penge til rådighed til kommunal service pr. borger end nu, og der har aldrig været flere penge i amterne til at behandle syge end nu.
Hvordan man i de enkelte kommuner eller amter vælger at disponere over pengene, blander regeringen sig ikke i.
Jeg siger blot, at det, vi stiller til rådighed, de penge, vi leverer i balancetilskud, de 60 mia. kr., vi giver i bloktilskud, de 11 mia. kr., vi giver i balancetilskud, fordeles ude i det kommunale landskab.
Så vi betaler for en løbende forhøjelse af servicen.
Hvis det er sådan, at man mener, at det at give flere penge forringer servicen, så vil jeg sige, at jeg godt vil fintune den tankegang, hvis det kan betyde, at vi kan øge servicen ved i virkeligheden at reducere bevillingerne.
Det er for så vidt ikke indgået i den måde, vi har ført debat på, så indtil videre, til den anden teori måske kan være analyseret og underbygget, er min holdning, at bruger vi flere penge på et område pr. dansker, så løfter vi også serviceniveauet.