runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-16:
Jeg vil gerne på CD's vegne sige, at vi faktisk opfatter ministerens modtagelse af forslaget som positivt.
Der er ingen tvivl om, at forslaget på mange måder er et fornuftigt forslag, men selvfølgelig skal ses i sammenhæng.
Jeg vil gerne understrege meget, at den tendens, der har været på det seneste, til, at vi i de her debatter både med overvågning osv. drøfter trafiklove som sådan nogle, man godt kan overtræde lidt, eller det gør ikke så meget osv., er jeg dybt betænkelig ved.
Det er ikke så vigtigt.
Det synes jeg er betænkeligt.
Når det gælder hele det område, vi taler om, så er jeg enig i, at vi nok skal kigge lidt bredere, end det her forslag gør, på hele området, som hedder vores færdselslov. Når det gælder fotofartfælderne, selv om det ikke er det, der er til behandling i dag, jamen så er de udmærkede i nogle sammenhænge.
Altså der, hvor der er sorte pletter, der, hvor der er tale om virkelig fare på færde, er med hensyn til farten.
Vi skal have dæmpet den her fart, fordi den er så farlig, som den er.
Men nogen har lyst til at lave fotofartfælder og stille dem op ude på en åben vejstrækning for at få en eller anden indtægt eller lave en eller anden chikane.
Nu er der jo ikke tale om overvågning, hvis der er store skilte, som fortæller, at man nu kører ind i et område, hvor man kan blive fotograferet, fordi her er altså en skole eller andet, hvor der er stor fare for liv og lemmer.
Så kalder jeg det ikke overvågning.
Så kalder jeg det advarsel.
Men til forslaget her generelt må vi sige, at det er et positivt forslag.
Jeg synes ligesom fru Margrete Auken, at det er meget afstemt i sin form, og jeg synes, at det skal gå med ind i en samlet vurdering af det her.
Det at få begrænset de her ting, at man får dæmpet de her meget unge, meget vilde kørsler er selvfølgelig et helt klart mål og må være det for alle, for det er i virkeligheden dem, vi går efter, når vi taler om det her. Hvilken form det så skal have, og hvor klippene skal ligge, og hvornår der overhovedet skal starte klip, eller hvor lang tid de skal gælde, om man har en forældelsesfrist på dem osv., jamen det tror jeg da ganske bestemt man skal diskutere. Men jeg har mest lyst til med hensyn til det her lovforslag at understrege: Vi har en færdselslov i det her land, og dér er det betænkeligt, hvis vi som folketingsmedlemmer siger, at det ikke gør så meget, om man overholder den; det er ikke så alvorligt.
Det er lige så alvorligt som al anden lovovertrædelse.
At vi så kan kæde det sammen med andre forslag om motorvejene og hastighed, som vi jo kender, og hvor jeg også synes der er mange argumenter for at gøre den hastighed højere, er så en anden sag.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-16:
Nu kunne man jo tro med de korte bemærkninger, jeg gav til fru Margrete Auken, at vi måske var modstandere af det her forslag.
Det er vi ikke ubetinget i Det Radikale Venstre.
Vi kan godt forstå, hvad her står, og jeg har da også udtalt, om ikke til TV Fyn så i hvert fald til Fyens Stiftstidende, at vi selvfølgelig vil kigge alvorligt på det.
Men jeg har et par spørgsmål til hr. Kim Behnke, som har fremsat beslutningsforslaget, og de angår punkt 5.
For mig ser det ud, som om man ved det her beslutningsforslag kan spare sammen til at få taget sit kørekort.
Nu er det jo normalt sådan, at når man får taget kørekortet, foregår det foran en dommer, og det vil sige, at den retssikkerhed, der ligger i, at man bliver stillet for en dommer, når man bliver frakendt kørekortet, så er væk.
Her er det sådan - som jeg læser det, og det er derfor, jeg spørger til det - at hvis man skal have fornyet kørekortet, står der så i punkt 5: »Ved dom kan det fastsættes, at ny køreprøve ikke kan aflægges, førend en vis periode er forløbet.« Betyder det, at frakendelsen af kørekortet sker ved politiets hjælp, når de i en hel række tilfælde har skønnet, at her er altså en forseelse, de kan lægge sammen med den forrige, som nu står på klippekortet, og når den tid er gået og det sidste klip er væk, så er kørekortet taget?
Eller betyder det, at man skal stilles for en dommer i alle tilfælde?
Kim Behnke (FRI), 2000-05-16:
Svaret på fru Vibeke Peschardts spørgsmål er meget enkelt: Det, vi forestiller os, er, at man i Færdselssikkerhedsstyrelsen simpelt hen offentliggør en tabel, der viser, at den og den overtrædelse medfører frakendelse af ét klip, den og den overtrædelse medfører frakendelse af to klip osv., så der simpelt hen er sådan et skema, nøjagtig på samme måde som man i dag har et skema over, hvilke bøder man får, hvis man kører for hurtigt på vejene.
Når så en politipatrulje stopper den, der har overtrådt færdselsloven og begået en færdselsforseelse, bliver der tale
om et bødeforelæg, ligesom det er i dag, men oven i det som en tillægsstraf får man også tilkendt ét eller flere klip. Når summen af klip - i Tyskland er det f.eks. 18 - i Danmark når det maksimum, vi beslutter os for at der skal være, er kørekortet administrativt frakendt.
Så er der nogle, der kan have så voldsomme omstændigheder, at klippene kan være frakendt i løbet af et par måneder for uforsvarlig kørsel osv., så de ikke kan få tilkendt retten til at tage et nyt kørekort, før det har været forelagt en dommer.
Det her er en væsentlig skærpelse, ja, det er det.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-16:
Enhedslisten kan fuldt ud tilslutte sig udgangspunktet for det her forslag, at der indtræffer alt for mange ulykker.
Enhedslisten er tilhænger af klippekortsystemet, der fungerer som en ekstra straf.
Enhedslisten er også tilhænger af det anbefalede pointsystem, da erfaringer med et nogenlunde lignende system i England, USA og Nordtyskland og 12 års arbejde i Færdselssikkerhedskommissionen med de her spørgsmål turde pege hen mod, at der skal gøres noget ved det. Vi har jo bemærket, at der er nogle, der siger: Ikke her og nu, og tøv en kende. Enhedslisten finder, at tiden er moden til handling.
Vi vil støtte forslaget.
Vi synes i øvrigt, at det er pænt gennemarbejdet.
Vi har selvfølgelig et spørgsmål om, hvornår man nulstiller, men vi vil anbefale forslaget til vedtagelse.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-16:
Jamen jeg skal skynde mig at gøre det kort, hvis fru Margrete Auken har travlt, men jeg må sige, at det undrer mig, at fru Margrete Auken siger, at det er et godt forslag,
så jeg vil godt stille fru Margrete Auken et spørgsmål
: Man kan se her, at de klip, der skal laves i det her klippekort, hvis det bliver til noget, skal fratages for færdselsforseelser, der i dag medfører den mildeste straf.
Og den mildeste straf er bøde.
Mener fru Margrete Auken så, at man skal akkumulere - som det hedder - alle mulige forseelser som at køre for stærkt, spritkørsel, gå over for rødt?
Nu kan jeg godt se, at det ikke gælder for gående og folk til hest det her, men i øvrigt: Mener fru Margrete
Auken, at det er en god måde at lægge straf sammen på?
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-16:
Der er jo en modsætning mellem på den ene side redegørelsens markering af, at udkantskommunerne har tilbagegang befolkningsmæssigt, og så på den anden side de pæne og flotte ord om levedygtige landdistrikter, bedre beskæftigelse, varierende service-, kultur- og fritidstilbud, realistiske bosætningsmuligheder og betragtningen om det fælles ansvar både fra Folketingets, regeringens og kommunernes side. Så kan man spørge: Hvad kan man gøre ved den modsætning, at vi i hvert fald i nogle kommuner oplever tilbagegang og på den anden side her udtrykker en vilje til at gøre noget ved det?
Som Enhedslisten ser det, er der to linjer:
På den ene side kan man vælge det, man kunne kalde puljelinjen, altså sætte nogle penge af og så foretage en symptombehandling.
Lad mig straks sige, at det er bedre end ingenting.
Som vi ser det, vil vi pege på 4-5 løsninger:
For det første en landbrugsreform, der sikrer, at langt mere jord kommer på jordrentevilkår, så folk, der er engagerede i et alsidigt jordbrug, i økologisk jordbrug, har mulighed for at komme ind og drive et sådant.
Generelt tror vi, at økologisk omlægning og herunder en langt mere alsidig jordbrugsproduktion kan stimulere en lang række småindustrier.
Det kan f.eks. være hør og hamp, som bruges til tekstiler eller erstatning for plast, altså overhovedet økologisk nonfood-produktion.
Det er det ene forhold.
Det andet er, at man sikrer sig gode trafikforhold, herunder ikke mindst kollektive trafikforhold.
Det er jo meget betegnede, at selv om man har kunnet hævde, at privatbilismen måske kan løse problemerne på landet, så vil der altid være nogle borgere, børn, unge, gamle, som har behov for et ordentligt kollektivt trafiktilbud, uanset om man går ind for lidt eller meget privatbilisme.
Det tredje forhold, vi har været inde på, er, at der er nogle ordentlige servicetilbud, og herunder ønsker Enhedslisten, at vi har et Post Danmark, der er af en sådan karat, at det også kan give servicetilbud i landdistrikterne.
Vi vil meget gerne arbejde for, at posten igen kommer til at blive et direkte statsforetagende, og om fornødent i det mindste sikre, at det i den nuværende form ikke i så høj grad bliver drevet som en forretning.
At det f.eks. skal give et dundrende overskud, finder vi ganske meningsløst.
Endelig skal vi pege på, at en god spredning af uddannelsesmuligheder er utrolig væsentlig for landdistrikternes udvikling. Så kan jeg i parentes sige, at jeg er meget enig med den radikale ordfører i, at det er vigtigt at fastholde lukkeloven, og jeg kan kun ønske den radikale ordfører, at hendes synspunkter må brede sig også internt i Det Radikale Venstre.
Til sidst skal jeg gøre opmærksom på, at den udvikling, vi står over for, jo ikke skyldes en central statsmagt, men den skyldes en kapitalistisk udvikling, hvor koncentration og centralisering nu engang er hovedtendensen.
Enhedslisten kan tilslutte sig det fremsatte forslag til vedtagelse, men igen vil jeg gerne understrege, at vi egentlig finder, at det mest interessante var at foretage nogle mere grundlæggende strukturændringer, så man mere varigt kunne sikre sig en regional lighed.
Kristen Touborg (SF), 2000-05-16:
Det var til den radikale ordførers bemærkninger om, at landbrugsloven var blevet væsentligt forbedret.
Jeg kan bekræfte, at ændringen af landbrugsloven indebærer, at antallet af dyreenheder er gået fra 1.500 til 750.
Nu lyder det meget tilforladeligt, når jeg siger, at det er sat ned til det halve, men jeg vil godt gøre opmærksom på, at 750 dyreenheder faktisk er ret meget.
Det er faktisk også ret så meget.
Det er 22.500 fedesvin, og en produktion i den størrelsesorden vil altså sige, at den halvering stadig væk ligger langt over, hvad der er særlig relevant i landbruget.
Jeg vil godt spørge den radikale ordfører, om hun er bekendt med, hvor mange ansøgere der egentlig har ramt det loft på 750 dyreenheder, hvor mange der altså er blevet stoppet af den lovændring, som De Radikale har været med til at gennemføre.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-16:
I modsætning til fru Margrete Auken og SF synes den konservative folketingsgruppe, at det er et godt forslag.
Det er tiltrængt.
Vi synes, at det kommer alt for sent, men bedre sent end aldrig.
Man kan tydeligt mærke, at fru Margrete Auken, og det er selvfølgelig fair nok, tilsyneladende aldrig nogen sinde har siddet i en lastbil, i hvert fald ikke bag rattet, men det er vi andre, der har, og på ethvert normalt menneske, mand eller kvinde, der kører lastbil, forekommer det fuldstændig grotesk, at man kan sætte sig ind i en lastbil, og på en almindelig tosporet landevej med cyklister og barnevogne og traktorer osv. kan man med loven i hånd køre 70 km i timen.
Så kommer man ud på den store brede motorvej med seks spor og ingen kondiløbere, ingen sideveje, ingen gående osv., og så må man stadig væk kun køre de samme 70 km i timen.
Det er jo også derfor, samtlige andre europæiske lande for masser af år siden har sagt, at motorveje er ekstremt sikre, og derfor tillader vi en højere hastighed på motorveje, også for lastbiler.
Det vil være til stor gavn for trafikken og for afviklingen af færdslen, at vi nu endelig får sat hastigheden op på motorveje både for biler med campingvogne og for lastvogne.
Jeg håber så også, det vil vise sig, at det ændringsforslag, som vi er fire partier, der har stillet, hvor der gives mulighed for, at trafikministeren kan lave forsøg også med almindelige biler, således at de også kan få lov til at køre hurtigere på motorveje, samler flertal.
Det er tiltrængt, at man på disse ekstremt sikre veje får lov til at køre hurtigere, og så koncentrerer man sig om at køre langsommere de steder, hvor ulykker sker, på almindelige landeveje og i byer.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti varmt støtte det her lovforslag.
Margrete Auken (SF), 2000-05-16:
Jeg tror da også, jeg var faldet ned af stolen, hvis hr. Helge Adam Møller havde sagt noget andet i den her situation.
Men jeg vil godt sige til hr. Helge Adam Møller, at det, jeg egentlig godt ville have haft formanden for Færdselssikkerhedskommissionen til at støtte mig i, er, at så skal den gældende lov så også overholdes.
Hvis vi nu kommer op på 80 km i timen på motorvejene for lastbiler, så vil det være en dramatisk nedsættelse af de faktiske hastigheder, og det er jo et af argumenterne for, at vi burde have fordybet os mere i denne her sag, fordi hovedargumentet for, at det ikke går så galt, er, at så får man mindre forskelle på trafikken.
Desuden havde det været sjovt at få dyrket lidt nøjere, hvad det i grunden er for nogle påstande, der ligger bag det.
Og jeg vil så sige, at jeg ikke går ud fra, at ministeren går ind for, at vi skal have lastbilerne til at køre tilnærmelsesvis så hurtigt, som personbilerne jo altså i den her situation gør.
Se, det havde været dejligt, hvis formanden for Færdselssikkerhedskommissionen her havde sagt: Jeg er enig med fru Margrete Auken, med Vejdirektoratet, og hvem har vi, der siger, at der er alt for mange, der kører for stærkt.
Vi skal selvfølgelig have det overholdt, nu når vi får de nye grænser på 80 km i timen.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-16:
Enhedslisten har hele vejen igennem været modstander af dette forslag, men da vi hørte, at den nye trafikminister energisk ville arbejde for at nedsætte den faktiske hastighed, så vi en mulighed for, at det her forslag måske under bestemte omstændigheder kunne accepteres.
Vi fremførte bl.a., at en af forudsætningerne kunne være, at man, inden man tog fat på det her forslags gennemførelse, havde fået foretaget en faktisk nedsættelse af den generelle hastighed først, og for det andet, at man ikke blandede trafikpuljen ind i den her sag.
Angående det sidste har jeg et spørgsmål til ministeren. Når der står i et forslag, at der skal anvendes l,5 mio. kr. fra trafikpuljen til den her sag - og det er slemt nok i sig selv - så skal jeg spørge, om ministeren kan bekræfte, at der absolut kun vil blive brugt l,5 mio., ikke l,6 mio. kr., ikke 2 mio. kr., ikke 6 mio. kr., men kun l,5 mio. kr. Som sagt måtte vi ønske fra Enhedslistens side, at der overhovedet ikke blev brugt en øre fra trafikpuljen, men vi er dog interesserede i at høre, om man som minimum vil fastholde et ubetinget loft ved 1,5 mio. kr.
Margrete Auken (SF), 2000-05-16:
Altså, hr. Søren Kolstrup er Folketingets flinkeste menneske.
Vi er enige om, at der må overhovedet ikke bruges - der er ikke noget med »som minimum« - af vores trafikpuljepenge.
De skal gå til færdselssikkerhed og ikke til øget fart.
Altså, hvis ministeren går op og siger, at de skal bruges til fotofartfælder, så vil det jo i øvrigt være en fed forretning, især hvis vi kunne få indtægten fra den med ind i færdselssikkerhedens videre arbejde.
Det ville jo simpelt hen være cash uden lige.
Men jeg går ud fra, at hr. Søren Kolstrup står ved det, vi lige har aftalt, at vi står fast på, at de her penge skal gå til færdselssikkerhed og ikke til motorvejsforsøg, hverken som minimum eller som maksimum.
Men derudover vil det være interessant at høre, om det kun kommer til at koste de 1.5 mio. kr. eller det i virkeligheden er nogle andre tal, vi opererer med, fordi det jo alligevel i sidste ende er os, der skal betale, selv om det går over motorvejsbudgettet.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-16:
Ja, som jeg tidligere nævnte, så er Enhedslisten klart modstander af, at man bruger trafikpuljen til det her formål, men det rører jo ikke ved, at det ikke kan være interessant at høre, hvad trafikministeren i øvrigt måtte mene om de 1,5 mio. kr., bl.a. at jeg får en bekræftelse på, at 1,5 mio. kr. absolut kun er l,5 mio. kr.
Arne Melchior (CD), 2000-05-16:
Som trafikministeren ved, er jeg ikke en ridder af for store hastigheder.
Jeg mener, at reglerne skal overholdes.
Og fart er farlig, og fart dræber.
Alligevel er jeg på CD's vegne sammen med Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti villig til - og det viser vores ændringsforslag - at give ministeren en bemyndigelse til at anstille et forsøg.
Og ministeren behøver jo ikke at tage skridtet fuldt ud til de i forslaget nævnte 130 km/t.
Han kan jo gå til 120 km/t og få noget erfaring i, om det vil have en gunstig virkning.
Jeg synes ministeren med tak skulle modtage den bemyndigelse, vi her forærer ham.
Margrete Auken (SF), 2000-05-16:
Blot en sætning til hr. Arne Melchior: Jeg vil gerne se, hvad det er for nogle, der vælger motorvejen fra, fordi man kun må køre 110 km/t, men hvis den kommer op på 120 km/t, vil de vælge motorvejen.
Det er jo noget ævl.
Og så lad det være det.
Altså det argument kan ikke bruges til noget som helst andet end ...
nå, der var jeg ved at sige nogle skældsord, så dem holder jeg for mig selv.
Og så vil jeg lige sige til ministeren, at jeg sådan set jo er godt tilfreds med en række af de svar, jeg har fået her.
Jeg kunne fordybe mig i det, men det må vi så tage ved en anden lejlighed, da der er grænser for, hvor meget udvalgsbehandling, vi skal udsætte Folketinget for.
Men altså til det dér med at sige, at man får det mere glidende: Det, der jo vil ske, hvis det her kommer igennem, som jeg kan forstå er det eneste initiativ, ministeren har for at få respekteret hastighedsgrænserne, er flinke løfter hos vognmændene.
Jeg tør godt vædde ret meget på, at det ikke kommer, men nu tager vi den.
Jeg kan forstå, at ministeren ikke er interesseret i at gøre mere.
Men det, jeg godt vil sige, er, at mere glidende bliver det jo ikke, for hvis vi faktisk får lastbilerne til at køre langsommere, bliver forskellene større til det, der foregår i øjeblikket, ikke til reglerne, men til det, der foregår i øjeblikket.
Og den vil jeg da godt lige have kommer til at køre.
Og så er sideeffekterne altså opkørsler og nedkørsler, og det må der altså ligge noget på et eller andet sted.
Det kan ikke være rigtigt, at vi ikke kan få det oplyst, når de sådan kan trække det fra, som de kan.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-05-16:
Jeg vil her ved tredjebehandlingen redegøre for Venstres stillingtagen til Dansk Folkepartis ændringsforslag og til det endelige forslag, i første omgang til ændringsforslagene.
Det er absolut ikke forslag, der er fremmede for Venstre, og det er ikke noget nyt, at Venstre er tilhænger af de principper, der er baggrunden for ændringsforslagene.
Men Venstre må dog alligevel stemme imod, og det skyldes flere ting.
Dansk Folkeparti kræver i sit forslag dokumentation for ferieafholdelse, hvis feriepengene skal udbetales, men der er ikke taget stilling til, hvad der skal ske med ikke udbetalte feriepenge.
Desuden er ændringsforslagene først stillet her mellem anden- og tredjebehandlingen uden større mulighed for en grundigere behandling.
I Venstre mener vi, at en sådan ændring, som foreslås her, kræver at blive set og behandlet i en større sammenhæng,
da den vil have store likviditetsmæssige konsekvenser for de danske virksomheder.
Vi mener ikke, at ændringsforslagene er ordentligt gennemarbejdede, og derfor kan vi som sagt ikke stemme for ændringsforslagene her i dag.
Mogens Andreasen (DF), 2000-05-16:
Dansk Folkeparti har hele tiden haft den opfattelse, at den feriegodtgørelse, lønmodtagerne optjener, også skal tilgå lønmodtagerne.
På finansloven for år 2000 var der 118 mio. kr., som var uafhentede.
Heraf tog staten de 40 mio. kr. og puttede dem i statskassen, og efter at administrationsomkostningerne var røget i ATP, var der kun 35 mio. kr. tilbage til Feriefonden.
Vi mener, det skal sikres, at lønmodtagerne får den ferieopgørelse, de har sparet op, og derfor synes vi, det var på sin plads at stille et ændringsforslag, der sikrede, at de fik dem udbetalt sammen med lønnen til en speciel konto, hvorfra der kun kan hæves til ferie imod dokumentation.
Det synes vi ville være et rimeligt forhold.
Lønmodtagerne får deres feriepenge, og der vil ikke være nogen social slagside ved, at de får dem på en personlig konto, som de kun kan hæve på, når de skal holde ferie.
Jeg er helt sikker på, at mange lønmodtagere ønsker et sådant system.
Vi vil godt sikre, at de får deres penge.
Så kan nogle selvfølgelig sige, at det forhindrer staten i at få nogle penge i kassen i form af uafhentede feriepenge.
Ja, det er vi helt enige i, men staten skal altså ikke hente lønmodtagernes feriepenge og putte dem i statskassen.
Forslaget vil også stoppe udviklingen af Feriefonden, som vi opfatter som konkurrenceforvridende på mange områder.
Jeg skal slutte med at sige, at jeg håber, man her i Folketinget har øje for, at det er en god ordning for lønmodtagerne.
Den vil sikre dem socialt, den vil også sikre, at de får alle pengene, og den vil forhindre staten i at lægge beslag på deres feriegodtgørelse.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2000-05-16:
Det er ikke, fordi jeg ønsker at forlænge debatten om ferieloven, men jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, det er på et meget sent tidspunkt, Dansk Folkeparti har fundet på at stille de ændringsforslag.
Jeg mener i bund og grund, at det er så vidtgående spørgsmål, at det overhovedet ikke er tilladeligt for os at beskæftige os med dem her i Folketinget, medmindre arbejdsmarkedets parter er hørt i sagen, og det synes jeg Dansk Folkeparti skulle have tænkt på lidt før.
Mogens Andreasen (DF), 2000-05-16:
Som vi har anført i bemærkningerne, har vi blik for, at der kan være tale om nogle meromkostninger.
Men det er jo bare sådan, at hvis vi ikke får ændret ferieloven således, at feriepengene udbetales til lønmodtageren, er ferieloven ikke rigtig.
Vi har hele tiden plæderet for, at lønmodtagerne skal have de penge, de har optjent, og det får de ikke, når både staten og Feriefonden inddrager de midler, der ikke er afhentet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2000-05-16:
Hvis Dansk Folkeparti vil sløre ordningen ved ligesom at legitimere, at arbejdsgiverne også kommer til at betale gildet, vil jeg godt spørge hr. Mogens Andreasen
, om han dermed lægger op til, at vi skal afskaffe den danske model.
Jeg synes, at ferieloven som sådan netop indgår i tusindvis af aftaler og overenskomster rundtomkring på de danske arbejdspladser, og det synes jeg også vi skal have respekt for.
Mogens Andreasen (DF), 2000-05-16:
Jamen det forslag til ferielov, vi behandler her, er vi ikke negative over for. Vi mener, der er mange gode elementer i forslaget, f.eks. er overførsel af ferie en fleksibel ordning, som kan medvirke til, at virksomhederne ude i landet får mulighed for at tilrettelægge produktionen i forbindelse med aftalerne om ferie, så det synes vi er ganske udmærket.
Vi synes ikke, at forslaget er sent fremsat her; vi synes, det er kommet alt for sent; vi synes, der for længst skulle have været hold på de her ting, så lønmodtagerne ikke fik konfiskeret deres penge.
Jacob Buksti (S), 2000-05-16:
Og det er ikke muligt for Venstre og De Konservative, CD eller andre at komme i tanke om flere.
Når man så kommer med andre eksperter, så vedrører det værdiansættelsen.
Værdiansættelsen er jo præcis sådan, som også hr. Ole Sohn har påpeget, at der under alle omstændigheder ikke bliver trukket flere værdier ud, end at man stadig væk kan drive havn.
Hele disputten går jo ud på, hvorvidt det er en havnevirksomhed eller ej.
Derfor vil jeg bare sige, at det er jeg sådan set helt tryg ved.
Og endelig til hr. Arne Melchior: Jo, mine politiske rådgivere har sagt, at det er afgørende for sagens substans og gennemførelse, at lovforslaget gennemføres nu.