runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-12-10:
Jeg takker, fordi jeg måtte få lov at komme foran.
Det er en typisk debat, hvor Kristeligt Folkeparti placerer sig som det midterparti, vi er.
Med hensyn til den sene snak om grønne afgifter, som CD og Venstres ordførere var inde på, mener vi jo ikke, at grønne afgifter skal gå til miljøformål.
De skal ved deres adfærdsregulerende effekt gavne miljøet, men indtægterne skal ned i kassen, hvor vi har brug for penge, som vi lige så godt kan få ind ved grønne afgifter som ved indkomstskat og bilafgift og alle mulige andre.
Det er ikke sådan et cigarkassesystem, hvor de skal gå tilbage.
Når det er sagt, så jeg selvfølgelig gerne, at man kunne finde ud at tilbageføre en pvc-afgift, så den kunne gå tilbage til de virksomheder, der bliver belastet af pvc-afgiften, og give dem mulighed for at udvikle noget bedre.
Problemet er bare, at det er skrækkelig svært.
Der findes nok nogle lande i denne verden, hvor der er så mange universiteter, som skal leve af indtægtsgivende virksomhed, at man faktisk kan købe de forskningsresultater, man vil.
Det synes jeg vi er blevet lidt vidne til i den her sag her.
Vores problem med L 69, som debatten jo efterhånden er blevet til en diskussion om, er, at der er alt for lidt miljø i forslaget i forhold til det bøvl, der er i det.
Med hensyn til det her med at reducere pvc- og ftalatforbruget med 10-15 pct. over en årrække i forhold til den lille indtægt, der er heri, og i forhold til alt det bøvl: Der bliver lige så meget administrativt bøvl med den her, som der blev med emballageafgiften f.eks., og som regeringen er bange for, at der bliver med en reklameafgift.
Det er problemet med de grønne afgifter, de er svære at kreere på en fornuftig måde.
Vi bidrager gerne, og jeg synes egentlig, at regeringen i langt højere grad skulle udvikle alle de her instrumenter, som er nævnt i ministerens redegørelse på side 3, hvor der er seks stjerner med nogle bløde virkemidler, og måske også finde en anden form for afgift, som virkelig kunne gavne miljøet i stedet for den smule, der er her.
Det synes vi er godt.
Så vil jeg også gerne komme med det lidt sure opstød, at når man efter at have lavet det første lovforslag, hvor rør, døre og vinduer indgik, så faktisk kan fjerne 75 pct. af voluminen af det afgiftsgrundlag, som der faktisk var i den oprindelige lov, ved at trække dem væk igen, fordi det viste sig, at det var der faktisk ikke nogen miljøeffekt i, så kan man ikke have alt for meget tillid til regeringens dømmekraft.
Så har man ikke gjort sit hjemmearbejde godt nok.
Det ender med, at Kristeligt Folkeparti stemmer imod L 69 - det er ikke det, vi skal afgive melding om nu - og det er ikke, fordi vi tror på, at ftalater og pvc er uden problemer.
Det er heller ikke, fordi vi er imod grønne afgifter, men det er, fordi der er for lidt miljø og for meget bøvl i den lov.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-12-10:
Det, der virkelig har interesse for Dansk Folkeparti i denne sag, er genbrugsdelen eller afskaffelse af pvc og ftalater.
Det lyder faktisk udmærket i vore
Men der er et men ved det, og det er den afgift, som skal lægges på området.
Folkeparti, fordi vi mener, at pvc-industrien forsker videre i bestræbelsen på at gøre det så rent og så lidt sundhedsfarligt som overhovedet muligt
, og det støtter vi selvfølgelig i hele sin udstrækning.
Der er jo også en god ordning i dag.
Man deler pvc'en, som genbruges, og vi har et firma, WUPPI, som vi ved aftager pvc og gerne vil aftage endnu mere.
Det, der måske lige mangler nogle steder, er, at sorteringen skal være bedre.
Når vi snakker om farlighed, skal det nævnes her i dag, at i redegørelsen fra miljøministeren af den 7. december står der, at der er ikke tilstrækkelig viden om effekterne på sundhed og miljø til indførelse af et totalforbud for anvendelse af ftalater, men at det store forbrug og den diffuse spredning er baggrunden for anvendelsen af forsigtighedsprincippet i handlingsplanen for at reducere og afvikle brugen af ftalater i blød plast.
Der er en afgift i øjeblikket.
Når man aflever 1 t på en genbrugsplads, er afgiften 375 kr.
Men det gør det ikke alene, for skal det deponeres, bliver der lagt et lige så stort beløb oveni.
Der er sagt så mange ord allerede nu i den første time, der er gået, at det bliver vanskeligt at føre nogle nye ting ind i debatten.
Men forskningen inden for plastindustrien skal have lov til at køre videre, og så skal vi lade være med at pålægge ekstra afgifter.
Jørn Jespersen (SF), 1999-12-10:
Og det, man typisk ser med Venstre, er, at de gerne vil gøre noget for miljøet, men det er bare aldrig med lige det, der ligger på bordet.
Der er altid noget andet, man gerne ville stemme for, men det lykkes på en eller anden besynderlig måde aldrig at komme frem til det andet, som Venstre går ind for.
Men jeg vil da opfordre Venstre til at stille et ændringsforslag om en højere afgift med en større miljømæssig konsekvens, den skal SF meget gerne stemme for.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Jeg forstår, at vi nu fik afsløret - ikke fordi der ikke var mange, der vidste det på forhånd, men nu er det altså sagt - at det er et rent fiskalt forslag, der ikke har noget med miljø at gøre.
Punkt 1: Man medtager ikke de ting, der virkelig kunne hjælpe på miljøet, i forslaget, dem undtager man for afgift.
Punkt 2: Man målretter ikke de midler, man får ind, mod miljøformål, men lader den gå ind i den store kasse.
Man kan så sige, at rundturen er startet, og ingen ved, hvornår den stopper, og det er jo desværre det, vi tit ser med SF.
Det er miljøet, der bliver glemt, men skatterne, der bliver husket.
Jørn Jespersen (SF), 1999-12-10:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at vi stemmer for L 69 ud fra den argumentation, som jeg også havde i mit ordførerindlæg.
Det er et skridt i den rigtige retning, og Danmark er det første land, som tager fat på at regulere pvc og ftalater ved hjælp af afgifter, og for os at se er det et vigtigt skridt, at vi kommer i gang med det.
At vi så kunne have ønsket, at skridtet havde været større og provenuet højere i kraft af en større adfærdsændring, er en anden side af sagen.
I øvrigt er det jo relativt komplicerede forhold, for somme tider vil man opdage, at når en afgift bliver virkelig effektiv, får man en større adfærdsændring, men et mindre provenu, og her vil vi til enhver tid gå efter den store adfærdsændring og det mindre provenu.
Når hr. Hans Christian Schmidt spørger, om der er en målrettet anvendelse, kan jeg sige, at hvis han ser på den samlede aftale om finansloven, vil han opdage, at der en ganske god balance mellem forskellige former for indtægter, som SF har været med til at skaffe, og en lang række målrettede tiltag på miljø- og sundhedsområdet.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod i hvert fald formuleringen af hr. Hans Christian Schmidts spørgsmål, men jeg kan sige, at SF meget gerne vil støtte en regulering - enten i form af et forbud eller i hvert fald begrænsning via afgifter - også når det drejer sig om undervognsbehandling og tekstiltryk.
Vi er helt enige i, at det er nogle af de meget store kilder til belastning med ftalater, og det er et af de områder, der efter vores opfattelse burde gøres meget mere ved.
Angående spørgsmålet om det administrative bøvl og det miljømæssige er det for os helt afgørende, hver eneste gang vi snakker grønne afgifter, at det er det grønne formål, adfærdspåvirkningen, der er i centrum.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-10:
Nu tror jeg, fru Lissa Mathiasen kommer til at balancere i sin besvarelse, for jeg synes jo netop, at jeg aflæser en holdning til lige præcis det her.
Jeg aflæser den holdning hos Socialdemokratiet, at man har skiftet synspunkt, og derfor vil jeg gerne efterlyse: Hvad er det for faktorer, der gør, at man i Socialdemokratiet er i færd med at skifte synspunkt?
I 1993 hed det fra fru Lissa Mathiasen, at et maskeforbud ville være umuligt at håndhæve.
Men skulle det fremover være politiets opgave at vurdere i de enkelte tilfælde, om en demonstration må have lov til at finde sted, og om der må være maskering ud fra et skøn om et anerkendelsesværdigt formål?
Jeg tror ikke, politiet ville bryde sig om at få til opgave at skulle foretage afvejning af, hvornår det er anerkendelsesværdigt, og hvornår det ikke er, så hvad er årsagen til, at der er sket en ændring i holdningen?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, at til gengæld kunne jeg ikke høre nogen af de mere retspolitiske afvejninger, der dog må have ligget bag et sådant holdningsskifte.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få det uddybet.
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-10:
Ja, så er det faktisk ikke nogen sandhed.
Men jeg vil godt lige sige, at jeg synes, det var flot af hr. Henrik Svane at gå op lige sådan og redde Socialdemokratiet og sige, at tingene forholder sig sådan.
Den undrende danske befolkning kan simpelt hen ikke få ind i sit hoved, hvordan det her har kunnet lade sig skrue sammen: At den introduktionsydelse, som fungerede så perfekt, pludselig bliver afskaffet, fordi en flok radikale sidder og dikterer rundt med folketingsgruppen på det radikale landsmøde ovre i Nyborg, eller hvor det var, man holdt det.
Ja, man var enig, for ellers var regeringen gået fra hinanden.
Lissa Mathiasen (S), 1999-12-10:
Lad det være sagt med det samme, at vi i Socialdemokratiet altid har fundet det i disharmoni med det demokrati, som vort land grundlæggende bygger på, ikke at turde stå åbent frem,
at tage den åbne debat.
Netop i et demokrati som vores er det ytringsfriheden, dialogen, åbenheden, der er de bærende elementer, og derfor kan vi også kun tage dyb afstand fra, at visse grupper ikke vil acceptere dette.
Hilsenen til disse grupper er klar fra Socialdemokratiets side: Ønsker de at påvirke og ændre det samfund, vi har, må de stå åbent frem.
Vi har intet ønske om, at politiet i kraft af omgåelser bliver latterliggjort.
Men det ændrer ikke på, at vi føler det stærkt provokerende, når grupper vælger at møde maskerede frem til en demonstration.
Vi synes ikke, det er fair.
Vi kan på den anden side heller ikke afvise, at et maskeringsforbud muligvis i visse situationer ville være et nyttigt redskab i indsatsen mod uroligheder.
Men omvendt tror jeg ikke, vi skal foregøgle hinanden, at et sådant forbud ville betyde, at vi fik dialogen og til gengæld undgik hærværk eller vold.
Tænk, hvis det var så nemt.
Men det er jo heller ikke sådan, at politiet i dag står
totalt hjælpeløst.
Der er mulighed for at gøre brug af såvel retsplejelovens som straffelovens paragraffer vedrørende indgreb mod opløb eller optøjer.
Men klart erkendt: Det er svære situationer at tackle, og der findes ingen lette løsninger.
Så meget mere finder vi det fornuftigt, at justitsministeren har taget skridt til at tage en fornyet snak med politiet om dette spørgsmål, og vi kan derfor heller ikke forestille os, at man fra forslagsstillernes side ikke vil afvente den bebudede redegørelse, der netop giver os mulighed for at få dette spørgsmål godt belyst, inden en eventuel ny beslutning skal tages.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Jeg ved ikke, om De Konservative har meget tilovers for FN's konventioner, men det går jeg ud fra de har.
Det brev, der kom fra UNHCR her i juni, var klart meget skeptisk over for den integrationsydelse, der indtil nu gjaldt.
Det sagde, at det er vigtigt, at hver enkelt flygtning hvert år behandles på samme måde som danske statsborgere i lignende situationer, og det har integrationsydelsen ikke været udtryk for.
Man har forskelsbehandlet.
Grundlaget for FN-konventionen er, at hvis man accepterer personer som flygtninge, så er de også optaget i det danske samfund, og så skal de behandles lige.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Det Konservative Folkeparti er imod dette lovforslag.
Vi finder det ikke rimeligt, at flygtninge og andre nytilkomne udlændinge får den samme økonomiske ydelse som en dansk kontanthjælpsmodtager og dermed langt mere end f.eks. en dansk folkepensionist.
Nyankomne flygtninge og udlændinge kan ikke sammenlignes med nogen anden gruppe af borgere her i landet under de første 3 års ophold.
Det giver således ikke nogen mening at behandle sådanne nyankomne udlændinge som almindelige kontanthjælpsmodtagere.
En modtager af Statens Uddannelsesstøtte modtager eksempelvis heller ikke et beløb, der svarer til den almindelige kontanthjælpssats.
Unge kontanthjælpsmodtagere under 25 år modtager, som et andet eksempel, heller ikke den almindelige kontanthjælp, men en kontanthjælp, der er afpasset efter denne særlige gruppes behov.
Disse to nævnte persongrupper modtager en ydelse, som er lavere end den eksisterende integrationsydelse.
Også det understreger, at vi her taler om en særlig gruppe, der efter min opfattelse ikke bør behandles som almindelige kontanthjælpsmodtagere.
Endelig vil jeg godt pege på, at den nyankomne udlænding ud over den i dag eksisterende introduktionsydelse jo også tilbydes en række andre ydelser. Introduktionsprogrammet indeholder således et kursus i samfundsforståelse, intensiv danskundervisning og aktivering.
Den samlede værdi af de hidtidige ydelser er på ingen måde lavere end værdien af de ydelser, der gives til personer, som er omfattet af reglerne om kontanthjælp.
Hvad betyder det så på sådan lidt mere almindelig dansk?
Det betyder, at hvis lovforslaget her vedtages, så vil en nyankommen udlænding få udbetalt beløb, der er langt større end unge kontanthjælpsmodtagere under 25 år.
Det vil også være langt større end det beløb, der ydes til unge over 20 år, som er på Statens Uddannelsesstøtte.
Beløbet vil også være langt større end det beløb, der udbetales til danske folkepensionister, der har arbejdet og betalt skat her i landet hele deres liv.
Endelig må jeg konstatere, at hvis lovforslaget vedtages, vil den samlede værdi af de ydelser, som en nyankommen flygtning vil modtage de første 3 år i Danmark, langt overstige værdien af de ydelser, der gives til danskere på kontanthjælp; langt overstige værdien.
Lad mig så til slut vende mig mod den hastebehandling af lovforslaget, som et flertal i Folketinget tilsyneladende stadig væk lægger op til.
Jeg synes, man lægger op til lovsjusk og til en behandling af forslaget, som er i klar modstrid med alle de smukke tanker og ord, som statsministeren og regeringen har udtalt i forbindelse med forbedring af lovkvaliteten, og det er jo helt unødvendigt.
Hvorfor kan vi ikke bruge et par uger i januar til at stille spørgsmål og få svar, afgive en betænkning og derefter afslutte lovforslaget inden udgangen af januar og for min skyld meget gerne med virkning fra 1. januar 2000. Så til sidst: Havde det her været et enkelt, let overskueligt lovforslag med få paragraffer, så kunne jeg godt acceptere denne fremgangsmåde, men i dette tilfælde protesterer jeg, og jeg protesterer på det kraftigste.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-12-10:
Det er interessant at høre hr. Henrik Svane i dag.
Det var hr. Henrik Svane, der for flere år tilbage gik ud i dagspressen og foreslog, at flygtninge skulle have mindre. Dengang sagde jeg: Det giver problemer, ikke mindst for det radikale bagland.
Lad os diskutere nogle andre modeller, f.eks. med brugerbetaling for sprogundervisning, men det ville De Radikale jo ikke høre tale om.
Nej, der skulle være et optjeningsprincip, der skulle være en integrationsydelse.
Man skulle gøre sig fortjent til bistandshjælp ved at lade sig integrere over 3 år.
Det er det, vi nu holder os til.
Vi blev overbevist om, at det kunne lade sig gøre.
Vi blev overbevist af stjernejuristerne i Indenrigsministeriet og Justitsministeriet.
Det var ikke i strid med internationale organisationer.
Man kan overhovedet ikke stole på hr. Henrik Svane.
Det var også hr. Henrik Svane, der gik fra nogle andre aftalepunkter i det, vi sidste år troede der var en aftale om.
Det gider jeg sådan set ikke at forholde mig mere til, for hr. Henrik Svane ændrer mening, som vinden blæser.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Jeg vil godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Hvad er det for nogle EU-regler, der betinger, at man skal have en optjeningsperiode som forudsætning for, at man kan få folkepension?
Så vil jeg også godt endnu en gang spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Ønsker Venstre, at der skal være en optjeningsperiode som forudsætning for, at man er berettiget til bistandshjælp, og i givet fald hvad er det for en optjeningsperiode, og hvor lang skal den være?
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Det svar går ikke, vil jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech.
Vi snakker om principper og i dette tilfælde om Venstres principper.
Det handler ikke om, hvad Socialdemokratiet vil i Indfødsretsudvalget.
Det handler ikke om Indfødsretsudvalget som sådan.
Det handler om Venstre, at fru Birthe Rønn Hornbech fra Venstre mener, at udvalgsbehandlingen skal tage 1 måned.
Så vil jeg gerne have fru Birthe Rønn Hornbechs vurdering af, om vi så skal lade være med at gennemføre den lovgivning, hun i øvrige godt kan lide?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-12-10:
Hvis socialdemokraterne i Indfødsretsudvalget vil gøre gældende, at indfødsretslovforslaget skal behandles som alle andre lovforslag, så har jeg ikke hørt, at Venstre vil insistere på, at det skal hastebehandles.
Til hr. Svane må jeg sige, at det jo var hr. Svane, der sidste år var meget travlt beskæftiget med at forsøge at overbevise os i Venstre om, at lige præcis den integrationslov simpelt hen var det bedste, der fandtes, hvor man tilskyndede udlændinge til at blive selvhjulpne, og det blev vi så overbevist om. Så må jeg sige til fru Anne Baastrup, at folkepensionsreglerne jo er sådan, at de følger EU-reglerne.
Det, jeg sætter spørgsmålstegn ved, er, om der er nogen konventioner, der binder os til, at flygtninge skal have højeste ydelse.
Nej, det er der ikke.
Vi blev netop overbevist sidste år af indenrigsministeren og af hr. Henrik Svane om, at det var en rigtig løsning at sammenligne med offentlige ydelser, der var lavere.
Jeg kan slet ikke forstå fru Anne Baastrups spørgsmål, for vi brugte jo megen tid sidste år på, at det var mennesker, der var under uddannelse, og mange udlændinge sagde også selv: Vi skal ikke have lige så meget, for vi skal tilskyndes til selv at gå i gang med at lære dansk og få et arbejde.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Det er en interessant socialpolitisk debat, der nu er startet.
Jeg kan forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech synes, det er en meget god idé, at der er optjeningsret til folkepension, men det, som fru Birthe Rønn Hornbech så også siger, er, at der også skal være optjeningsret til bistandshjælp.
Er det sådan, at Venstres socialpolitiske holdning nu er ændret på en sådan måde, at vi fremover skal stille som krav for, at man kan opnå bistandshjælp, at man har optjent den og i så fald, hvor lang skal den optjeningsperiode være?
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Det er jo ganske korrekt, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke er ordfører på indfødsretslovgivningen, men fru Birthe Rønn Hornbech er jo ikke bleg for at have mange principielle holdninger til mange ting.
En af dem, hun har givet udtryk for her i dag, er, at behandlingen af lovforslag bør tage mindst 1 måned.
Det er et synspunkt, man kan have, det accepterer jeg, men så må fru Birthe Rønn Hornbech jo også have en mening om indfødsretslovgivningens gennemførelse inden jul, for der bliver ikke en måned til den lovgivning.
Man kan ikke skyde sig ind under, at man ikke er ordfører på området, for her taler vi principper.
Jeg tror desværre, at sagens kerne er, at denne lovgivning om integration kan fru Birthe Rønn Hornbech ikke lide, og derfor vil hun medvirke til, at den ikke bliver gennemført.
Hr. Helge Adam Møller gav det indtryk, at unge flygtninge ville få mere end unge danskere.
Det er jo ikke korrekt.
Altså ydelsen er helt parallel til ungeydelsen.
Så henviste hr. Helge Adam Møller til, at flygtninge også får kurser i samfundsfag og dansk osv., osv.
Unge danske, der har behov for det - også voksne for den sags skyld - bliver jo aktiverede, produktionsskoler kan de gå på, osv., osv.
Hele det system gælder for unge danske, og det gør det selvfølgelig, fordi man skal prøve at få dem gjort selvhjulpne, få dem tilbage eller få dem ind, hvis det er de unge, på et arbejdsmarked - præcis af samme årsag som vi gerne vil gøre flygtningene selvhjulpne.
Så at påstå at flygtninge får væsentlig mere er ikke korrekt.
De er i ydelsesudbetalinger helt ligestillede, og så er der de ydelser i form af aktivering, som er tilpasset de enkelte.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Lampen er rød, og det er fru Birthe Rønn Hornbechs jakke også.
Jeg hørte, det blev sagt af ordføreren i talen, at arbejde er den bedste vej til en ordentlig integration.
Det er vi i Det Radikale Venstre meget enige i, og det er regeringen meget enig i.
Det er bare for lige at fjerne det, fru Birthe Rønn Hornbech gør til en myte, at det er det radikale baglands kraft, der påvirker lovgivningen i dette Folketing.
Vi er i Det Radikale Venstre ikke uinteresseret i at have indflydelse, men jeg vil gerne sige, at vi var meget glade for, at indenrigsminister Thorkild Simonsen tog konsekvensen, da han så tilbagemeldingerne fra kommunerne, hvor det netop viser sig, at arbejdsmarkedet indtil videre ikke er rummeligt nok til omfatte de folk, der var under introduktionsydelsen, sådan som det blev foreslået bl.a. af mig.
Det står jeg ved.
Derfor vil jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Det, vi efterfølgende skal behandle, og det, vi spurgte om, er faktisk et lovforslag, som grundlæggende bryder med nogle principper, som altså ikke har været diskuteret, men har været taget for givet.
Derfor er det alvorligt, hvis det skal hastes igennem, og jeg vil egentlig godt have et meget klart tilsagn fra Venstre om, at det her er et princip, som også gælder, hvis andre partier virkelig mener, at der er nogle alvorlige problemer i forslaget, som skal belyses.
Så skal vi altså også sikre os, at de bliver belyst.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Jeg var lidt skuffet over, at fru Birthe Rønn Hornbech havde den formulering, at hvis bare principperne var kendt, så kunne man godt haste den konkrete lovgivning igennem.
En ting er, at man har nogle principper, som er kendt, men hvis den konkrete lovgivning er noget sjusk eller har en utilsigtet virkning, så bliver det jo ikke bedre.
Derfor er det netop ikke nok, at principperne er kendte.
Det er netop også nødvendigt, at der er tid til at behandle den konkrete lovgivning grundigt igennem.
I forhold til den lov, vi skal behandle om lidt, skød fru Birthe Rønn Hornbech det så over til indfødsretsordføreren.
Det kan jeg godt forstå.
Jeg kan meget godt forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke vil tage ansvar for det lovsjusk, som formentlig bliver lavet om lidt af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, V, K, Dansk Folkeparti og Frihed 2000 i forening.
Det kan jeg godt forstå, for det er ikke kønt.
Derfor er der jo kun tilbage at konkludere, at det altså er SF og Enhedslisten, som er garanten for lovkvaliteten herinde.
Jann Sjursen (KRF), 1999-12-10:
Fru Birthe Rønn Hornbech gjorde i sit ordførerindlæg opmærksom på, at hun og partiet Venstre mener, at det her forslag vil give flygtningene en positiv særbehandling, og at det var et af de spørgsmål, som Venstre ville bore i under udvalgsbehandlingen.
Det synes jeg sådan set er helt fint.
Jeg har så den opfattelse, at det her lovforslag er udtryk for et ønske om ligebehandling af flygtninge og danskere på kontanthjælp.
Derfor er mit spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech, idet jeg har forstået, at man så ikke ønsker egentlig ligebehandling af de to grupper, om det er et mål for Venstre, at der skal ske en diskrimination af flygtninge og indvandrere på introduktionsydelse, om det er det, der er målsætningen for Venstre.
Det synes jeg er meget godt at få oplyst sådan helt principielt i debatten.