runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
I Enhedslisten ser vi faktisk også meget positivt på det her forslag og på de muligheder, som forslaget giver, og når jeg siger muligheder, så er det, fordi som formuleringen er i lovforslaget og med de meget omfattende beføjelser, der er til ministeren, kan denne her lov jo også føre til stort set status quo, hvis det er det, der er hensigten, men det har jeg faktisk ikke hørt nogen i dag tale for, så det regner jeg heller ikke med bliver konsekvenserne.
For det er jo rigtigt nok, at landdistrikterne har brug for et løft.
Landdistrikterne har jo brug for et løft, der tager udgangspunkt i, at vi har et politisk ønske om, at landdistrikter ikke bare skal ligge hen, ikke bare skal være turistområder, men skal være områder, hvor det er muligt at bo og deltage i en produktion, og jeg tror faktisk, det er et meget vigtigt udgangspunkt, når man snakker landdistriktspolitik, at det er det, det handler om.
Det har så efter vores opfattelse de konsekvenser, at man faktisk må se meget seriøst på, hvordan man kan sikre en omlægning af i hvert fald dele af det danske landbrug, sådan at det i langt større udstrækning kommer til at eksistere i balance med naturen i stedet for at eksistere i konflikt med naturen, og det betyder også, at man må udvikle nogle produktionsmetoder, der gør, at man også kommer med nogle produkter, der er i stand til at blive afsat på baggrund af, at de bliver produceret på en miljømæssigt forsvarlig måde og med maksimalt hensyn til dyrevelfærd.
Vi synes sådan set, at man skal passe meget på, at man ikke kommer til at bruge alt for mange penge som tilskud til folk, bare fordi – og bare er her i gåseøjne – de overholder de gældende normer og den gældende lovgivning, der eksisterer.
Og vi synes, man skal passe meget på med, hvis man afsætter penge til en konsulentfunktion, en rådgivningsfunktion, at man ikke i virkeligheden bare kommer til at afsætte en masse penge som et supplement eller rettere sagt en genopbygning af en konsulentordning, der måske tidligere er faldet væk, men at pengene bruges til at skabe reel forandring.
Det betyder, når man snakker om rådgivning, vejledning og konsulenter, at de faktisk skal være forandringskonsulenter – det er sådan et ord, som mange sikkert vil tilslutte sig – og jeg siger så, at de skal være det i forhold til at skabe et miljømæssigt bæredygtigt landbrug, et økologisk landbrug, og satse på, at dyrevelfærd bliver en central del, men det handler også om, at man bruger rådgivning og vejledning og konsulentarbejde til at skabe afsætning af økologiske produkter.
Der skal jeg til sidst bare nævne en ting, som jeg har haft anledning til at diskutere med fødevareministeren i hvert fald ved én lejlighed i udvalget, og det er, at vi skal sikre, at man også understøtter den offentlige sektor, de offentlige institutioners overgang til at bruge økologiske produkter i den udstrækning, de ønsker det, sådan at de kan hjælpes på vej.
Det tror jeg faktisk må være et vigtigt projekt, hvis man ønsker at skabe den fornødne afsætning af økologiske produkter, som jo er forudsætningen for, at vi kan få et løft på det område.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Venstres ordfører begyndte sit indlæg med at sige, at lovforslaget var en konsekvens af regeringens beslutning om, at man havde oprettet Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender, og det er jeg utrolig enig med Venstres ordfører i.
Regeringen har besluttet, at de absolut ville have to ministre på ét og samme område, og det kan jo aldrig blive andet end noget rod.
Der er ingen – jeg er ikke engang sikker på, om ministrene selv kan det – der kan finde ud af, hvornår det er den ene minister, og hvornår det er den anden, og i alt fald er der ikke andre end ministeren selv, der kan, hvis det endelig skulle være.
Jeg mener, at opdelingen var uklog.
Det giver et dårligere resultat og usikkerhed på en række områder i en række forhold.
Jeg har da også noteret mig, at landbruget er imod den her opdeling, og jeg må sige, at jeg er fuldstændig enig med landbruget i den vurdering.
Jeg mener, det bryder princippet fra jord til bord, og det synes jeg er en dårlig ting.
Men det er klart nok, at det jo er regeringen, der beslutter ressortområderne, og det er vi jo nødt til at bøje os for, men jeg kan dog alligevel ikke lade være med at komme med et råd til regeringen: Tag nu og nedlæg det ministerium FTTM018.fm Page 1434
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM hurtigst muligt
, så vi igen kan få ordnede forhold.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
Også dette lovforslag – tror jeg – kan få en hurtig behandling, fordi vi jo med forslaget forlænger den ordning, som kommuner og AF har om at give tilskud til vejledende opkvalificering af op til 1 års varighed i første ledighedsperiode, i yderligere ½ år.
Der er jo ingen ændringer overhovedet i indholdet, så det er kun en forlængelse af ordningen, og den støtter Venstre.
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
Når det er sagt, vil jeg sige, at der jo desværre intet er, der tyder på, at etableringen af et Ministerium for Familie- og Forbrugeranliggender har betydet bedre vilkår for familierne og forbrugerne.
Og det er da rigtigt, at det er forvirrende for mange, at hver gang der står noget om fødevarer i aviserne, er det ikke fødevareministerens skyld, så er det forbrugerministerens skyld, og det er jo i grunden lidt ærgerligt for fødevareministeren, at han skal få et dårligt ry af grunde, som han ikke er herre over, andet end den indflydelse, han har i regeringen.
Men det er der jo ikke noget at gøre ved.
Man vil have, at det skal se ud, som om regeringen kerer sig om både fødevarer og familier og forbrugere, og så bliver det selvfølgelig lidt kompliceret.
Når det så er sagt, vil jeg bare til sidst sige, at vi vil benytte lejligheden til at stemme for et forslag.
Vi regner med, at det vil indgå i den lange række af forslag, som regeringen vil prale af er eksempler på, hvordan det samarbejdende folkestyre stadig væk fungerer i Danmark, og det vil vi så leve med og have det godt med.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-05:
Jeg vil gerne takke ordførerne for de positive tilbagemeldinger på lovforslaget, som jeg har fået i dag.
Mange har været inde på det, og jeg skal kun bekræfte, at lovforslaget som bekendt er en teknisk tilpasning af en række love på Fødevareministeriets og Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggenders område, og at lovforslaget udspringer af ressortomlægninger i august 2004, hvor Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender blev oprettet.
Lovforslaget skaber hjemmel til en ekstern delegation og tager dermed højde for, at der i fremtiden kan tillægges nye opgaver fra Fødevareministeriet til fødevareregionerne.
Og lovforslaget tilpasser således de ni love på Fødevareministeriets område, hvor Plantedirektoratets kontrolfunktion ligger ude i distrikterne.
Nu ligger en stor del af det jo også i selve Plantedirektoratet, men noget ligger altså også ude.
Lovforslaget skaber således det juridiske grundlag for, at myndighedsopgaverne kan placeres der, hvor de udføres bedst og billigst.
Og på mange områder eksisterer der et tæt samarbejde mellem Fødevareministeriet og Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender, og der er mange fælles kontrolopgaver.
De sammenlagte regioner og distrikter på Fyn og i Viborg er jo blot et eksempel, foderstofområdet og økologiområdet er andre.
Lovforslaget skal være med til at forbedre og styrke kontrolindsatsen i hele kæden fra jord til bord, og lovforslagets formål er derfor at fremtidssikre en fleksibel opgavevaretagelse ministerierne imellem.
Lovforslaget er således til gavn for både borgerne, virksomhederne og myndighederne, når lovgivningen giver mulighed for en smidig håndtering af kontrolfunktionen.
Fødevaresikkerheden og forbrugersundheden er noget, der optager os i de to ministerier, og lovforslaget vil få betydning for kvaliteten af myndighedernes kontrolopgaver og dermed netop fødevaresikkerheden og forbrugersundheden.
Jeg vil derfor afslutningsvis understrege, at lovforslaget giver den fleksibilitet for myndighedernes opgavetilrettelæggelse, som kræves i den moderne administration, så kvaliteten af vores arbejde bliver forbedret og fødevaresikkerheden og forbrugersundheden bliver i højsædet.
Jeg ser derfor frem til udvalgets velvillige behandling af lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Christian H. Hansen (DF), 2005-04-05:
Om loven her om ændring af lov om støtte til udvikling af landdistrikterne vil jeg sige fra start af, at den kan Dansk Folkeparti støtte.
De elementer, som ligger i lovforslaget, er jo også nogle elementer, som vi godt har vidst var undervejs, nemlig ophævelse af YJ-lån-overgangsordningen og så også det nye element, der er kommet ind om YJ-tillægslån.
Så ligger der jo også nogle ting i forslaget her, som er lidt hen af det, vi kalder teknisk karakter, men noget af det vigtigste i forslaget er de nye muligheder, der ligger på landdistriktspolitikken.
Her er der lagt en masse nye elementer ind og også muligheder for indsatsområder.
For at FTTM018.fm Page 1437 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM nævne nogle af dem er det støtte til landbrugsmetoder, der støtter dyrevelfærden, støtte til landbrugsproduktion, der forbedrer landbrugsprodukternes kvalitet, og der er støtte til salgsfremstød for sådanne produkter.
De ting, der ligger i lovforslaget, skal jo træde i kraft allerede fra 2006 – mange af tingene i hvert tilfælde – og det er derfor, vi står med denne her behandling i dag.
Landdistriktspolitikken er for Dansk Folkeparti et vigtigt område.
Det handler om, at vi fra Dansk Folkepartis side mener, at landdistrikterne stadig væk skal være attraktive, både når det gælder om at bosætte sig, og når det gælder om erhvervsudvikling.
Det er vigtigt, at vi via landdistriktspolitikken bidrager til noget positivt, og det er også meget vigtigt, at det, når vi taler landdistriktspolitik som sådan, ikke sker i form af en masse småbidder, men at man ser på det her som store helheder og lader en form for rød tråd køre hele vejen igennem.
Nu sagde jeg rød tråd og ikke rød politik, hvis der var nogen, der skulle finde på at stille spørgsmål om det.
En af de muligheder for tilskudsordninger, som jeg ser som en ting jeg faktisk forventer mig meget af, er muligheden for, at der åbnes op for landbrugsproduktionsmetoder, der forbedrer landbrugsprodukternes kvalitet, og som også kan give startskuddet, vil jeg sige, til nogle salgsfremstød af produkterne.
Det håber jeg på at man kommer til at se meget af, og specielt vil jeg gerne nævne her, at jeg mener, det økologiske område skal være et af de steder, man kigger på.
Selvfølgelig skal vi også kigge på andre landbrugsproduktionsmetoder, men det er blot for at nævne, at økologien spiller en vigtig rolle for Dansk Folkeparti i denne her sammenhæng.
Der er mange ting i det her forslag, som er meget positive, men det er også et forslag, der virkelig åbner op for nye muligheder, og jeg vil egentlig gerne her i dag opfordre ministeren til løbende at holde Folketinget orienteret om, hvordan det kommer til at gå på de forskellige områder, når tingene er kommet op at køre.
Jeg vil heller ikke afvise, at der under den kommende udvalgsbehandling kan være et par enkelte spørgsmål fra vores side.
Så er det sagt, at det kunne vi godt finde på at komme med.
Men som udgangspunkt er vi i Dansk Folkeparti positive over for lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
Jeg er såmænd også her i alt væsentligt enig med hr. Christian H. Hansen, også i det med den røde tråd.
Det kan jo brede sig, den slags.
Men det er ikke så meget det.
Hvis der er et problem med det her lovforslag, og det er der jo altid, så er det måske, at man godt kunne forestille sig, at næsten alle pengene gik til at støtte mere af det, vi har i forvejen, altså konsulentordninger og støtte til overholdelse af regler.
Jeg vil godt spørge hr. Christian H. Hansen, om han ikke er enig med mig i, at det vil være meget vigtigt, at de her penge også bruges til at sikre mere udvikling af økologi og udvikling af mere dyrevelfærd, også mere end det, regler og love i dag foreskriver, altså så det bruges som et led i også at få sat gang i noget omstilling i dele af landbrugssektoren.
Christian H. Hansen (DF), 2005-04-05:
Til det kan jeg svare, at hvis man virkelig havde hørt efter og ikke bare, da man hørte udtrykket »rød tråd«, som jeg nævnte, faldt helt i dvale og ikke hørte resten af talen, så ville man have hørt, at jeg faktisk nævnte i resten af talen, at vi ser dyrevelfærden som noget vigtigt, at det er nogle elementer, som skal styrkes, og jeg nævnte også, at det er meget vigtigt, når vi taler salgsfremstød, at man også styrker økologien her.
Det sagde jeg helt konkret.
Så svaret på spørgsmålet må jo være ja.
Allan Niebuhr (KF), 2005-04-05:
Lovforslaget om støtte til udvikling af landdistrikterne har, som det tidligere er nævnt, sit udspring i reformen af EU's landbrugspolitik.
Det er opdelt i nogle hovedelementer.
Et af hovedelementerne er, at fødevareministeren bemyndiges til at gennemføre nogle foranstaltninger til at yde støtte til opfyldelse af normer inden for miljø, folke-, dyre- og plantesundhed, dyrevelfærd og arbejdssikkerhed, forbedring af FTTM018.fm Page 1438
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
dyrevelfærden og forbedring af landbrugsprodukternes kvalitet og salgsfremstød for disse produkter.
Endvidere er der et element til afskaffelse af den overgangsordning, § 6-YJ-ordningen, pr. 1. januar 2006 om støtte til yngre jordbrugere.
Det er dog ikke sådan, at man, når denne overgangsordning stoppes, lader de yngre jordbrugere hænge frit i luften; der ligger også et forslag om et tillægslån til yngre jordbrugere, som skal være en kompensation for, at realkreditinstitutterne indførte et fradrag for vurdering af landbrugsejendommene svarende til den estimerede kapitaliserede værdi af betalingsrettighederne.
Der kan lånes på tillægslån op til 1,6 mio. kr., således at det samlede YJ-lån højst kan udgøre 4,5 mio. kr. pr. ansøger.
Vi anser forslaget som værende et rigtig godt forslag.
Lovforslaget forventes at have positive konsekvenser for erhvervslivet, og lovforslaget skønnes også at have positive miljømæssige konsekvenser gennem en styrkelse af erhvervsudviklingen med hensyntagen til bæredygtighed og miljø.
På den baggrund ser vi frem til et godt udvalgsarbejde, og vi støtter forslaget.
Ole Glahn (RV), 2005-04-05:
Fra Det Radikale Venstres side kan vi fortsætte i samme positive ånd, som de tidligere har talt om.
Som det er sagt, fremsættes lovforslaget jo på baggrund af en reform af EU's landbrugspolitik.
Ud over ændringerne i den direkte støtte, hvor støtten er afkoblet produktionens størrelse og nu tilfalder jordbrugeren, så er der også sket en udvidelse af landdistriktsordningens støttemuligheder.
Vi er i Det Radikale Venstre positive over for forslagets hovedindhold.
Det gælder ministerens bemyndigelser til at yde støtte til opfyldelse af normer vedrørende miljø, folke-, dyre- og plantesundhed, dyrevelfærd og arbejdssikkerhed, forbedring af dyrevelfærden og forbedring af landbrugsprodukternes kvalitet.
Alle disse nævnte områder mener vi der er stort behov for at opprioritere.
I hvilket konkret omfang det så vil ske, får vi jo at se, når vi skal drøfte, hvordan midlerne skal fordeles.
Vi vil gerne fra radikal side understrege, som andre ordførere har sagt, at vi synes, det er vigtigt, at der afsættes betydelige midler bl.a. til økologisk produktion, der kan fremme dyrevelfærden.
Vi mener også, det er vigtigt, at der afsættes midler til at sikre landbrugsprodukternes kvalitet, sådan at vi kan få nedbragt den medicinanvendelse, som foregår både i vores svineproduktion og i vores mælkeproduktion.
Vi finder også, det er fornuftigt, at § 6-YJ-ordningen afskaffes pr. 1. januar 2006, da der jo kun er ganske få, der har benyttes sig af ordningen.
I stedet indføres en mulighed for at yde YJ-tillægslån som kompensation for de lavere værdier, kreditforeningerne vil sætte landbrugsejendomme til, efter at den nye betalingsrettighedsordning til jordbrugere er blevet indført.
Vi mener også, det er sundt, at andre end Fødevareministeriet kan deltage i finansieringen af foranstaltninger under landdistriktsprogrammet, om end det bliver kort for amternes vedkommende.
Vi ser gerne, at regioner også får mulighed for at bidrage.
Det forudsætter, at de får frie midler, som f.eks. også kan anvendes til støtte af landdistriktsudvikling.
Endelig gives der hjemmel til at indhente oplysninger hos andre offentlige myndigheder i det omfang, det er nødvendigt for at kontrollere overholdelsen af forordningsbestemmelser, love m.v.
Under udvalgsarbejdet ønsker vi denne side yderligere belyst.
Med disse bemærkninger går vi positivt ind i udvalgsarbejdet, idet jeg dog ikke skal undlade at bemærke, at vi i denne sag som i øvrigt i andre sager synes, at der er for mange ministerbeføjelser i det her lovforslag.
Det er efter vores opfattelse en uskik, at det udvikler sig sådan i en lang række forslag.
Men det betyder ikke, at vi ikke går positivt ind i det her udvalgsarbejde.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Der er en række ordførere, der har gennemgået lovforslaget, så det skal jeg undlade at gå ind i, men kun komme med nogle lidt mere overordnede betragtninger, og jeg vil godt sige, at vi er overordnet positivt indstillede over for, at man foretager nogle ændringer på det her område.
Jeg synes, det er lidt vigtigt, at vi ser fremad og ikke kun tilbage, forstået på den måde, at de FTTM018.fm Page 1439
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Jeg synes, vi skal bruge lejligheden til at sikre, at vi får en vis udvikling i landdistrikterne.
Den strukturudvikling, vi har set i landbruget de senere tiår, har jo gjort, at tingene er blevet mere og mere specialiserede, og det har gjort, at der er blevet længere og længere mellem landmændene.
Der er nok behov for, at vi sikrer, at der også foregår andet end landbrug ude i landdistrikterne, og at der foregår en anden form for fødevareproduktion også.
For os er det vigtigt, at man kigger på, hvad det er for områder, man kan gå ind og prioritere.
På trods af at det er sådan, at YJ-låneordningen for kort tid siden – jeg tror for et års tid siden – blev hævet til cirka det dobbelte, så undlader landbrugets organisationer ikke nu at foreslå, at den yderligere skulle hæves med 38 pct. Jeg synes, det er noget flot at se på det på den led.
Egentlig blev YJ-ordningerne lavet, for at de skulle støtte ganske almindelige bønder, men efterhånden ser det ud, som om landboorganisationerne går mere op i, at der er muligheder for, at herremænd og svinebaroner kan overleve end sådan almindelige familiebrug.
Jeg er glad for, at regeringen i hvert fald ikke er gået med på den galej.
Vi synes, det vil være en rigtig god idé, hvis man går ind og kigger på mulighederne for, at der støttes dér, hvor man går ud over lovens krav, mere end at gå ind og støtte, hvor man blot opfylder de generelle krav, der er, forstået på den måde, at hvis man har en bedre dyrevelfærd end det, der er krævet, så kunne man gå ud og få et tilskud til at forbedre den del.
Det samme kunne man gøre med hensyn til økologien, og der er det specielt vigtigt, at man går ind og sikrer et salgsfremstød på sådanne højkvalitetsprodukter, sådan at der kan blive en fremtid for de særlig gode produktioner, så det hele ikke havner i at blive én stor grå masse i vores fødevareproduktion.
Jens Kirk (V), 2005-04-05:
Nu skal jeg ikke gå ind i med hr. Kristen Touborg, hvad der sådan set burde gives støtte til, men det, jeg godt kunne ønske mig en definition af fra hr. Kristen Touborgs og SF's side er: Hvad er for SF og hr. Kristen Touborg et ganske almindeligt bondebrug?
Er det med familien, der går der 365 dage, eller er det med en eller to ansatte, eller er det med fire eller fem ansatte?
Og skal det hele ikke stå i relation til det?
Hvad er et ganske almindeligt bondebrug set fra hr. Kristen Touborgs vindue?
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Det betyder jo så omregnet – det tror jeg Venstres ordfører måske selv er i stand til – ifølge de normtal, man i øvrigt opstiller, at det er lig med 2½ årsværk.
Jens Kirk (V), 2005-04-05:
Erkender hr. Kristen Touborg ikke, at der også på det område her finder en globalisering sted, at den grænse med 250 dyreenheder som definition på et familiebrug måske kunne rykkes lidt – også i SF's terminologi?
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Nu er det sådan, at ifølge de undersøgelser og rapporter, der ligger fra adskillige – både ministerier og inden for landbruget selv – bliver der ikke større effektivitet af at gøre det større end ca. 250 dyreenheder.
Derfor er der for så vidt ingen grund til, at man skulle gå længere.
Og når SF holder fast i, at man bør have en størrelsesorden, der ikke er alt for overvældende, så er det også for at styrke landdistrikterne, sådan at man ikke fuldstændig affolker og gør det hele til meget store enheder, hvor der så kun er herremænd og landarbejdere.
FTTM018.fm Page 1440 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti er med i forliget »Flere i arbejde«, og det står vi selvfølgelig ved.
Men hr. Bjarne Laustsen ved jo også godt, at jeg har kritiseret nogle områder, bl.a. løntilskuddet, og har sagt, at det ikke fungerer, som det skal, og det er da noget, vi skal have set på.
Vi kan også i den forbindelse se, at kritikken fra Rigsrevisionen eller Statsrevisionen, eller hvad det var, var berettiget, og så er den da ikke længere.
Så skal vi tage højde for de problemer, der er, og så løse de problemer.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
Nu synes jeg, at det er lidt svært at kalde det en feberredning.
Det er en ordning, der kører på nuværende tidspunkt, som vi så bare forlænger med ½ år, og det ser jeg ikke som nogen feberredning.
Det er jo heller ikke det her, der er svar på globaliseringens udfordringer.
Det her handler bare om, at ordningen på det her lille område forlænges med yderligere ½ år.
Vi skal jo ved en senere lejlighed diskutere globaliseringen – det fremgår af regeringsgrundlaget og »Flere i arbejde« – og så kommer vi jo til at drøfte fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Nu synes jeg, at hr. Jakob Axel Nielsen skulle læse de pressemeddelelser, som ministeren selv har til at ligge på sin hjemmeside, hvor han er helt nede på knæ og siger undskyld, og at han nok skal sørge for, at det bliver i orden derude, FTTM018.fm Page 1455
således at der bliver administreret efter de regler, der rent faktisk findes.
Og så vil jeg godt sige, at når man opgør antallet af aktiverede, dækker det tal folk, der er i løntilskud, der er i aktivering, der er i forskellige ordninger, og derfor kan man ikke sige noget som helst om, hvorvidt løntilskud blev brugt mere eller mindre på daværende tidspunkt.
Jeg kender ikke den statistik, jeg har den ikke med mig her, men om der er sket en voldsom udvikling i det, er måske noget, vi også kan få afklaret.
Nu oplever vi, at ledigheden, uanset hvilket instrument man spiller på, bare er steget og steget, og at kurven ikke er knækket særlig meget, bortset fra at der er oprettet 10.000 ekstraordinære job.