runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg mener helt klart, at det er hr. Jørn Jespersen, der ikke rigtig forstår, hvad det er, jeg siger.
Jeg siger, at det er godt nok, vi nu får 25 lande til at acceptere reglerne, men at jeg også gerne så, at lande uden for EU accepterede akkurat de samme skrappe regler og endda gik endnu videre.
Hvorfor kun acceptere den laveste fællesnævner, som de 25 lande gør i det spil?
Jeg ville gerne gå langt videre og få hele verden til at acceptere det.
Hvis vi kunne få Kina til at acceptere det, ville det være et stort fremskridt.
Det her er et skridt i den rigtige retning, men som helhed er det ikke godt nok, når vi ser tingene i verdenssammenhæng, og derfor mener jeg også, det er for sløjt, at det først kommer nu fra EU's side.
Det skulle have været her for længe siden, man skulle ikke have ventet til år 2004.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg tror godt, jeg forstod, hvad der lå i det sidste udtryk.
Der vil jeg bare sige, at over for mig er det oplyst, at den frist, der hedder de 6 og de 10 år, står til troende, den kan man ikke ændre på.
Det, der så skal ske, er, at man skal gå ind og forholde sig til det i en retsakt.
Men jeg skal gerne undersøge det endnu en gang og give fru Margrete Auken et skriftligt svar, jeg har nemlig været optaget af det samme. Men det er mit fuldstændig klare indtryk ud fra det, jeg har spurgt om, at man ikke kan ændre på den.
Men jeg skal gerne vende tilbage til, hvad en retsakt helt principielt kan komme til at indeholde, for det er klart, at hvis ikke man kan ændre direktivet, og det tror jeg ikke at man kan, det synes jeg heller ikke er rimeligt, ja, så vil det deraf fremgå, hvad det så er for ting, der vil ske, hvis ikke man overholder spillereglerne. Men for mig er det helt klart, at de regler, der ligger deri, de årstal, der er deri, skal holdes.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Jeg fik ikke helt klart forstået, hvad hr. Martin Lidegaard svarede hr. Lars Christian Lilleholt.
Var det sådan, at De Radikale, som jo er med i det her trafikforlig, fremsatte forslag om en støjpulje under forhandlingerne, og det så blev afvist under forhandlingerne?
Det er jo ret vigtigt at få det frem.
Det er det første spørgsmål.
Jeg tror, vi kan tage et spørgsmål til: Er det sådan, at grunden til, at den tidligere regering ikke gjorde noget på det her område op igennem 1990'erne, var, at man overhovedet ikke foretog nogen beregninger på det her område, så man overhovedet ikke vidste, hvor man skulle gribe ind?
Margrete Auken (SF), 2004-01-22:
Det blev jeg altså ikke meget klogere af.
Hvordan man så skal forholde sig til det.
Betyder det, at man så skal lave et forbud, eller at man skal straffe nogen?
Er det det, ministeren mener, eller er den stadig væk åben?
Altså jeg har fuld tillid til regeringen på det her punkt, men jeg kan bare simpelt hen ikke helt forstå, hvad det betyder.
Betyder det, at der skal være en straffeaktion?
Skal det være et forbud, man så under alle omstændigheder indfører mod import, markedsføring?
Ligger der det i det?
Er det den type, når ministeren siger, hvordan man skal forholde sig?
Eller kan man risikere, at der er hul i spanden?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
Kristendemokraterne finder det vigtigt, at vi tager vort ansvar over for naturen alvorligt og sørger for, at den forvaltes på en etisk forsvarlig måde.
Dyreforsøg
har aldrig været og er fortsat ikke legitimt for at udvikle kosmetiske produkter. Mens der kan være tungtvejende etiske grunde til at tillade dyreforsøg i forbindelse med udvikling af medicin og lignende, der kan redde menneskeliv, så er der ikke mange seriøse argumenter for forsvar af et etisk ståsted, der tillader dyreforsøg, man kan sige bogstavelig talt af kosmetiske årsager.
Kristendemokraterne ser derfor gerne, at vi kunne gå et skridt videre, end tilfældet er i det her forslag, men anerkender, at det er et lille skridt i den rigtige retning.
Kristendemokraterne er positive over for forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Nu ved hr. Jørn Jespersen jo, at jeg her bevæger mig ind i et minefyldt farvand, fordi jeg på det her punkt har haft, skal vi sige, en nuance i forhold til det, som et flertal i mit parti har vedtaget.
Så jeg kan jo kun sige, at det er min personlige opfattelse, at der, hvor der er mulighed for i Unionen at gå ind og foretage forpligtende lovgivning, der hæver dyrebeskyttelse, dyrevelfærd, sundhed, miljø osv., skal man gøre det.
Jeg tror ikke, jeg kan svare mere præcist end sådan på det.
Jeg håber også, det er et klart svar på hr. Jørn Jespersens spørgsmål.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Jeg skal ikke diskutere, hvis opfattelsesevne der var dårligst i den sammenhæng.
Men jeg vil bare gerne spørge hr. Keld Albrechtsen i denne, synes jeg, meget nyttige diskussion mellem EU-modstanderne om forskellige former for strategi, om jeg må opfatte hr. Keld Albrechtsens EU-modstand på den måde, at det ikke er en modstand imod det, at vi samarbejder på en bindende og forpligtende måde, der ligger bag hr. Keld Albrechtsens tilgang.
Det er en kritik, når beslutningerne ikke er gode nok ud fra en miljømæssig, sundhedsmæssig og dyreetisk betragtning.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Dohrmann i, at det går for langsomt.
Forslaget her burde have været fremsat meget tidligere, og tidsfristerne i forslaget burde have været meget strammere.
Det er vi helt enige om.
Men det, der er afgørende for mig, er, at hr. Dohrmann på den ene side siger, at han roser EU, og at det er godt, vi har EU til at lave denne fælles regulering, men på den anden side siger, at det ville være meget bedre, hvis vi ikke var med.
Det er da en selvmodsigelse af rang.
Så spørger hr. Dohrmann, hvorfor det er gået så langsomt.
Det er jo bl.a., fordi vi skal diskutere for eller imod EU med typer som hr. Dohrmann i stedet for at diskutere, hvad vi bruger EU til, og det er derfor, jeg spørger: Ville det ikke være mere konstruktivt, hvis vi stoppede den diskussion for eller imod EU og i stedet for kritiserede konkret, når EU ikke gør tingene godt nok?
Så kunne vi jo samarbejde om at sige, at det skal gå hurtigere, og at der skal være strammere tidskrav.
Ville det ikke være en mere konstruktiv linje?
Det gjorde jeg bestemt også.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Efter Enhedslistens opfattelse er der med dette lovforslag tale om et uomtvisteligt fremskridt.
Vi kunne godt ønske os, at tidsfristerne var strammere, og at flere områder blev reguleret hurtigere, fordi dyreforsøg og i ganske særlig grad dyreforsøg, der gennemføres af kommercielle årsager og ikke for at hjælpe mennesker, hvis liv er alvorligt truet, er betænkelige.
Derfor bør der hurtigst muligt gennemføres et mere omfattende forbud mod dyreforsøg, også mere omfattende end der ligger i forslaget.
Men forslaget er alligevel et uomtvisteligt skridt i den rigtige retning, og jeg kan ikke lade være med at gøre den bemærkning til hr. Jørn Dohrmann, at jeg synes, hr. Jørn Dohrmann skal gøre sig den overvejelse, om han virkelig gør EU-modstanden en stor tjeneste med sin kritik af forslaget.
Det er jeg nemlig ikke hundrede procent sikker på at han gør.
Nogle gange skal man vælge sin slagmark med omhu.
Man behøver ikke nødvendigvis at stille op der, hvor man er sikker på at få tæsk.
Jeg skal selvfølgelig ikke vejlede hr. Dohrmann yderligere; han må selvfølgelig foretage sine egne prioriteringer.
Men det bliver altså ganske vanskeligt for hr. Dohrmann at rejse rundt i Danmark og skabe bred tilslutning til det synspunkt, at forslaget her og det direktiv, som EU har lavet, ikke skulle være et fremskridt.
Jeg tror egentlig også, hr. Dohrmann i virkeligheden selv anerkender, at forslaget er et fremskridt.
Han vil bare have noget mere og bedre, sådan som jeg også gerne vil, men jeg vil bare sige til hr. Dohrmann, at forslaget er nok ikke noget stjerneeksempel på det, EU gør, som ikke er godt.
Jeg kunne naturligvis godt nævne en lang række andre EU-sager, som er meget dårlige, og dem vil jeg tilråde hr. Dohrmann at bruge: lønforhøjelserne i Europa-Parlamentet og alt muligt andet.
Der er nok at tage af, men lige præcis her tror jeg, hr. Dohrmann gør klogt i at sænke cigarføringen en lille smule.
Margrete Auken (SF), 2004-01-22:
Jeg ved ikke, om der er nogle dyreforsøg mod nedsat hørelse eller langsom tankevirksomhed, men så ville jeg i hvert fald foreslå, at man brugte dem.
Jeg har ikke sagt, at alt, hvad EU foretager sig, er godt.
Tværtimod har jeg lige haft en diskussion med fru Helle
Sjelle om, hvorvidt de forslag, der ligger her, er gode nok, eller om vi skulle arbejde for få dem gjort bedre.
Jeg synes, man er for forsigtig endnu.
Jeg agter i forbindelse med EU - og jeg synes, alle skulle gøre det - at foreslå, at vi behandler forslag, som vi gør her i Danmark.
Lad os skræppe op, når de er noget bras, være glade, når de er gode, og arbejde for, at de bliver bedre, når der er muligheder for det.
Det var strengt taget det, jeg sagde.
Så henviste jeg til det, der står i forslaget om Schweiz, fordi Schweiz faktisk har en bedre lov end Danmark.
Det er altså ikke EU's skyld, at Danmarks lov ikke er ret god, det er altså Danmarks egen skyld.
Schweiz har en bedre lov end Danmark, men de kan ikke indføre et importforbud, og de kan ikke lave et markedsføringsforbud, og hvis man ikke kan det, er det altså lige ved at hjælpe absolut ingenting at lave et kosmetikforslag som det, vi står her med.
Man kan ikke lave et markedsførings- og importforbud, hvis man ikke er sammen med alle de andre.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil godt spørge fru Margrete Auken, om SF nu er blevet helt vilde med EU, for det lyder jo næsten, som om man er blevet fuldstændig tilhænger af alt, hvad EU kommer med.
Men mener man ikke, at vi stadig kan gå videre med at stramme lovgivningen op og ikke bare acceptere alt, hvad der kommer fra EU på området? Der kan jo sagtens være områder inden for dyrevelfærd, hvor Danmark bør gå videre og ikke kun bør acceptere det, EU præsenterer os for. Så vil jeg også godt spørge: Mener fru Margrete Auken, at Schweiz er et land, som har det dårligt, fordi det står uden for EU?
Jeg mener egentlig, at Schweiz er et utrolig velfungerende land, og at de har mange gode ting, og med hensyn til landets økonomiske situation kan man da heller ikke sige, at den er dårlig, fordi det ikke er med i EU.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
Nu har jeg jo ikke siddet i de konkrete forhandlinger i EU, men det kan jeg forstå at ministeren har, så jeg har en formodning om, at ministeren kan komme med et mere uddybende svar på fru Margrete Aukens spørgsmål.
Så vidt jeg er orienteret, er det således, at de grænser, der på nuværende tidspunkt er sat for, hvornår tingene skal være udfaset, er meget konkrete.
Men ministeren må redegøre nærmere for, hvordan og hvorledes han ser udsigterne for den nærmere fremtid.
Margrete Auken (SF), 2004-01-22:
Det var sådan set heller ikke det, jeg foreslog.
Hvis man ikke har nået det til det tidspunkt, skal man, så vidt jeg husker, kigge på det igen.
Det har jeg forhåbentlig uret i, men jeg mener ikke, grænsen er stensikker.
Men hvis den er stensikker, er jeg selvfølgelig mindre bekymret. Jeg er vant til at arbejde med problemet med dyreforsøg, men ikke med kemikalielovgivningen osv. i den sammenhæng.
Det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt der kan være brug for dyreforsøg til at teste nye produkter - det kan der måske godt - men vi står ikke i en nødsituation, hvor vi har brug for nye produkter, og netop derfor kunne vi godt stå sammen i det europæiske samarbejde hen over de politiske skel og slås for, at tidsgrænsen blev rykket frem og blev fuldstændig bastant og uomgængelig.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
Jeg vil sige, at på nuværende tidspunkt synes jeg, det er en glimrende ændring af direktivet, vi står foran at implementere.
Det, man kan sige i den sammenhæng, er, at vi kan godt arbejde for mere, men det gør vi jo også i EU.
Vi vil fortsat kæmpe for, at tingene bliver gjort på den bedst mulige måde med hensyn til dyreforsøg og afvikling af dyreforsøg.
Men når jeg har set det, der faktisk skulle til, for at vi kunne få de ændringer igennem, må jeg nok sige, at det er noget af en landvinding, der er sket.
Til forskel fra den tidligere taler foretrækker jeg, at tingene foregår i fællesskab, at de foregår i EU-regi.
Jeg tror ikke, vi kommer ret langt med noget som helst, hvis vi pludselig udelukker f.eks. Frankrig fra at kunne eksportere til Danmark.
Margrete Auken (SF), 2004-01-22:
Det er blot for lige at få tingene helt på det rene.
Fru Helle Sjelle siger, at overordnet set må man ikke bringe den menneskelige sundhed i fare.
Det vil sige, at det gælder i en masse sammenhænge, men lige præcis når det handler om kosmetik, som også omfatter - det ved jeg godt - shampoo og tandpasta, og hvad ved jeg, står vi jo i en situation, hvor vi ikke er nødlidende med hensyn til produkter.
Nødretsargumentet for dyreforsøg er ikke særlig gangbart, når det drejer sig om de kosmetiske produkter. Spørgsmålet er, om vi ikke kunne sige, at vi vil presse på for, at de tre undtagelser, der først skal implementeres om næsten 10 år, bliver fremskyndet meget, og samtidig sige, at man må altså se at komme på dupperne og også undgå at bruge dyreforsøg her, fordi vi ikke har hårdt brug for at få nye produkter.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
Holdningen til, hvad der er anstændig behandling af dyr, har ændret sig over tid.
EU's oprindelige kosmetikdirektiv fra 1976 handlede i alt væsentligt om beskyttelse af forbrugerne mod skadelige stoffer i kosmetiske produkter, og den beskyttelse opnåede man i høj grad ved at teste nye produkter på dyr.
Det Konservative Folkeparti glæder sig meget over den udvikling.
Vi er tilhængere af, at samfundets normer og regler også beskytter dyr mod overgreb og mishandling, og vi ønsker, at dyr skal respekteres.
Den nu syvende revision af EU's kosmetikdirektiv koncentrerer sig om dyrevelfærd.
Det er blevet en langt mere vidtgående revision, end Kommissionen havde tænkt sig med sit oprindelige forslag, og det er et resultat, som Danmark har god grund til at være tilfreds med, og som regeringen kan være ganske stolt af.
Det var under det danske formandskab, at der i november 2002 efter adskillige nattetimers seje forhandlinger blev indgået forlig med Europa-Parlamentet om den endelige tekst.
Navnlig dyrevelfærden er tilgodeset.
Revisionen medfører både et forbud mod at afprøve kosmetiske produkter på dyr og et forbud mod at markedsføre produkter, der har været testet på dyr. Samtidig vil jeg gerne understrege, at Det Konservative Folkeparti ikke er klar til at støtte lovgivning, der bringer forbrugernes sikkerhed i fare.
Det er efter vores opfattelse heller ikke tilfældet med den syvende direktivrevision eller den danske følgelovgivning.
En lang række produkter og ingredienser er så velgennemprøvede, at selv nye sammensætninger kan ske uden fare for forbrugerens sundhed, og dertil kommer, at der hen ad vejen udvikles alternative testmetoder, som industrien kan benytte til også fremover at sikre, at der ikke er sundhedsfare forbundet med at anvende kosmetik.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
For at starte med det sidste må jeg svare ganske ærligt, at jeg ikke ved det.
Det var ikke en radikal minister, der sad i Trafikministeriet, og jeg har ikke været så meget nede i detaljerne i implementeringen, så jeg tør simpelt hen ikke svare på, hvad ministeriet afsatte penge til i de 2 år.
Hvad angår det første, så kan man godt sige, at det er sølle.
Nu har Det Radikale Venstre desværre kun 9 mandater denne her gang.
Heldigvis kan jeg glæde hele Folketinget med, at det ser ud til, at vi bliver lidt flere næste gang, og derfor vil vi selvfølgelig få flere af vores mærkesager igennem, forhåbentlig, efter næste folketingsvalg.
Men nu sad vi altså og havde kun de 9 mandater, og vi sad jo og skulle have disse ting igennem over for Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, som nu holdt med os på det meste af strækningen.
Vi var dog også enige et langt stykke ad vejen, men vi kunne ikke få det hele igennem a én omgang.
Det er jo helt normalt i trafikforlig, at man ikke får alting igennem a én omgang, og så fortsætter
Sådan er det.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg mener jo, at det med, at det sættes på dagsordenen, kan regeringen jo allerede gøre i dag, hvis den har lyst til det.
Det behøver den jo ikke at have EU til at presse den til.
Er det et klart signal fra regeringen om, at den ikke selv ønsker at sætte det her problem på dagsordenen?
Det, jeg mener, og jeg håber, at hr. Lars Christian Lilleholt kan give mig ret, er, at borgerne i Danmark nu får et instrument til at kunne se, at der er nogle problemer, så de selv kan fravælge at flytte hen, hvor der er nogle støjområder.
Jeg mener, at det da er vigtigt, at vi fra dansk side bliver ved med at presse på og sige, at vi vil have mindre støj ved boliger, ved lufthavne og den slags ting.
Jeg vil bare spørge, om hr. Lars Christian Lilleholt og Venstre ikke vil arbejde for, at det bliver sat endnu højere på dagsordenen end det, vi har set indtil nu.
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
Dertil kan jeg svare ganske kort: Nej, det var ikke noget ultimativt krav.
Det Radikale Venstre havde mange ønsker med til vores finanslovforhandlinger.
Vi havde ønsker om handicaptilgængelighed, vi havde også ønsker om flere penge til trafiksikkerhed, vi havde også ønsker om flere penge til støjbekæmpelse.
Det var helt tydeligt, at det ikke var muligt for os at få alt med, og derfor betingede vi os også eksplicit i forliget, at det var det, man kunne kalde et minimumsforlig, det vil sige, at der intet var til hinder for, at parterne på et senere tidspunkt kunne foreslå supplerende tiltag.
Det ville være kedeligt, hvis det forlig, der blev lavet den 5. november 2003 skulle være dækkende for al trafikpolitik i de næste 10 år.
Det tror jeg trods alt også, at Venstre og de fleste andre partier, der deltog, ville have betakket sig for.
fra Det Radikale Venstre.
Vi fik nogle penge til de handicappede igennem, det var vi glade for, vi fik ikke nogen penge til trafiksikkerhed, men det betyder altså ikke, at vi har opgivet at få nogle midler til både støjbekæmpelse og trafiksikkerhed.
Det håber vi også at vi kan gå videre med i forligskredsen, for vi er glade for at være med i det forlig i øvrigt.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Jeg vil give fru Jytte Wittrock ret i, at det ville tage meget, meget lang tid, hvis fru Jytte Wittrock skulle fortælle om alle de ting, den tidligere regering ikke gjorde, det er jeg helt enig i.
Men det, jeg ikke helt fik svar på, var, hvorfor den tidligere regering ikke lavede en strategi, når nu man prioriterede det her område så højt, som fru Jytte Wittrock siger, som bl.a. kunne være med til at udmønte det meget store beløb på 20 mio. kr., som man havde afsat.
Sagen er jo, at når man ikke har en strategi for det, man laver, ved man jo heller ikke, hvad der kommer ud af det.
Så jeg vil igen spørge: Hvorfor lavede man ikke en strategi, sådan at man kunne få udmøntet de midler, som man havde afsat, på en fornuftig strategisk måde, og eventuelt afsatte nogle flere penge, så man kunne få løst de problemer, sådan som den nuværende regering faktisk gør i øjeblikket?
Jytte Wittrock (S), 2004-01-22:
Nu har jeg ikke forklaringen på alt det, vi ikke nåede i vores regeringstid, hvorfor vi gjorde dit og ikke dat.
Men jeg kan konstatere, at der er en støjstrategiplan fra regeringens side.
Den kunne jeg godt ønske mig var endnu skrappere, og jeg ville gerne have bakket op om det.
Men nu må vi jo prøve at sætte vores lid til, at de, der har lavet forlig om det her, når frem til et flot resultat; det vil jeg afvente.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Det er jo sådan, at regeringen har fremlagt sin strategi til bekæmpelse af støj, og jeg kan godt se, at fru Jytte Wittrock står og ser lidt brødebetynget ud oppe på talerstolen.
Er det sådan, at fru Jytte Wittrock fortryder, at den tidligere regering ikke også lavede en støjstrategi, som er lige så fornem og lige så god som den nuværende regerings?
Og i øvrigt: Hvad var egentlig grunden til, at den tidligere regering ikke lavede en støjstrategi, sådan at man kunne målrette sin indsats?
Jytte Wittrock (S), 2004-01-22:
Jeg forstår sådan set godt, hvad det er, der bliver spurgt om.
Når der bliver spurgt om det samme tre gange i træk, er det sivet ind også hos mig.
Men det er ikke altid et spørgsmål om vilje.
Det er, som der er blevet sagt, også et spørgsmål om, hvad der kommer først inden for de økonomiske rammer.
Der har været en vilje til at gøre noget, men man får måske et ekstra spark bagi, når man får sådan et direktiv stukket i næsen.
Men der har vi jo forskellige synspunkter, hr. Dohrmann og jeg.
Det synes jeg er helt fair, sådan er det, og vi nærmer os ikke hinanden, fordi vi står og snakker om det her.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Så er jeg jo bare nødt til at spørge: Er det ikke korrekt, at den her registrering kunne man have lavet i den tidligere regering?
Hvis man havde haft viljen i den tidligere regering, er det så ikke korrekt, og der kan egentlig svares ganske kort på det, at man bare kunne være gået i gang med det i stedet for bare at lade stå til og vente på et direktiv fra EU, som siger, at man skal gå den her vej?
Har det ikke været en utrolig slap holdning bare at skyde det ind under, at der er fjernet nogle penge på det her område, for hvis man ville prioritere det her område højt i den tidligere regering, kunne man bare have gjort det?
Er det ikke korrekt?
Jytte Wittrock (S), 2004-01-22:
For det første vil jeg gerne have lov til at præcisere, at vi gjorde faktisk det ved det, som vi overhovedet magtede inden for de økonomiske muligheder, vi havde.
Vi har faktisk haft en plan for det og er meget kede af, at den nuværende regering har prioriteret sådan, at støjpuljen er væk.
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi er velorienterede om, hvor vi har problemerne, og har den holdning til det, at vi først skal sætte ind der, hvor problemerne er størst.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Hvorfor så vi ikke den tidligere regering gøre en stor indsats på det her område?
Man har simpelt hen bare ladet det falde på gulvet, da man selv sad i regering. Nu siger man lige pludselig, at det er godt, at EU tager sig af det her problem, men er det ikke korrekt, at det kan Danmark bare gå i gang med i dag?
Det behøver vi ikke at have
en EU-beslutning for at sætte i gang. Derfor vil jeg også godt spørge: Hvorfor gjorde den tidligere regering ikke noget på det her område, da man selv sad med ansvaret?