runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl ved jo godt, at der nu er igangsat en proces i EU med forhandlinger mellem EU og Tyrkiet.
Hvor de forhandlinger ender, er der ingen der ved.
Det, vi ved, er, at skal Tyrkiet optages i EU, så kræver det, at de selv opfylder alle betingelser, og det kræver også, jævnfør Københavnskriterierne – og det er der sådan set ikke noget nyt i – at EU også er klar til at kunne optage Tyrkiet som medlem.
Og det er det jeg opfatter statsministeren har sagt, og det er der sådan set ikke så meget nyt i, fordi Københavnskriterierne er rimelig klare på det her område.
Men nu er der altså sat en proces i gang, og så må vi jo se, i hvilken retning den udvikler i de kommende år.
Jeg synes, det ville være forkert at stå her i dag og forudskikke, hvordan de forhandlinger forløber, og hvordan udviklingen i øvrigt går i Tyrkiet.
Det, jeg kan konstatere, er, at det Tyrkiet, vi kender i dag, ingenlunde opfylder betingelserne for at kunne få medlemskab af EU-kredsen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-10-06:
Det er et lidt andet emne, det er om Tyrkiet.
Vi har jo med stor tilfredshed noteret os, at statsministeren vel også som formand for Venstre har udtrykt sig mere skeptisk om tyrkisk medlemskab af EU, end vi i hvert fald har set tidligere i statsministerperioden.
Nu er statsministeren måske mere på linje med det, han mente, før han blev statsminister.
Det er jo godt.
Alligevel har vi set, at optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet er startet her i mandags.
Det, vi ikke rigtig kan få til at hænge sammen, er, at man på den ene side vil være med til reelt at skabe en debat om, hvorvidt Tyrkiet skal være medlem af EU – hvad vi jo bestemt ikke mener at Tyrkiet skal – men en reel debat i befolkningen om, hvorvidt Tyrkiet skal være med eller ej, samtidig med at man så altså kan igangsætte forhandlinger med Tyrkiet om medlemskab.
Det er jo et dobbeltspil.
Var det ikke bedre, var det ikke mere ærligt også over for Tyrkiet at sige tingene, som de er, nemlig at Tyrkiet selvfølgelig ikke hører hjemme i EU, og så én gang for alle få udviklet en anden form for samarbejde mellem EU og Tyrkiet?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Alligevel lykkes det os hver dag at føre politik, som både kan hidse Socialdemokrater og Radikale ganske voldsomt op, så et eller andet må vi dog mene.
Må jeg så ikke bare lige tilbagevise den historie, som Det Radikale Venstre forsøger at lancere i Børsen i dag om, at der i dag er lige så mange råd og nævn, som da vi trådte til.
Nettotallet viser faktisk, at der er 376 færre råd og nævn i dag, end der var i 2001.
Så hvordan hr. Morten Helveg Petersen er nået frem til de beregninger, kan vi måske få lov til at diskutere lidt senere på dagen, for den liste holder ikke helt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-10-06:
Jeg synes ærlig talt, det er forstemmende.
Jeg synes, det er forstemmende at høre en ordfører fra landets største parti stå her og sige, at det er en politisk vurdering, og at vi derfor ikke kan mene noget, før en ekspertkommission måtte komme med sine anbefalinger.
Vi kan se, hvordan regeringen fejer diskussioner om forskning ind under Globaliseringsrådet, og diskussioner, der angår velfærden, ind under Velfærdskommissionen.
Venstre mener ikke noget!
Det er den situation, vi står i i dag.
Det er da trist og forstemmende, vil jeg sige til hr. Jens Rohde.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Jamen det ved jeg da ikke.
Det afhænger da fuldstændig af, om vi er enige i de konklusioner, eller om vi ikke er enige i de konklusioner om, hvad der skal til.
Sådan må det jo nødvendigvis være.
Når vi har eksperter i en kommission, der er i gang, så er det, fordi vi ønsker et bredere beslutningsgrundlag.
Hvilke anbefalinger, vi måtte følge i det udspil, som regeringen kommer med, er det for tidligt at sige noget om på nuværende tidspunkt.
Jeg ved ikke, hvad det er for en virkelighed, hr. Thomas Adelskov lever i, men beskæftigelsen er jo stigende, og ledigheden er faldende.
Kan vi ikke som udgangspunkt blive enige om det?
Det er jo virkeligheden.
Hvad er så virkeligheden med hensyn til skolepraktik og erhvervspraktik?
Det er rigtigt, at vi har nedlagt nogle skolepraktikordninger, men det har jo ikke noget at gøre med de praktikpladser, der er i erhvervslivet.
Det er denne her regering, der har sikret, at der er kommet flere praktikpladser i erhvervslivet.
Og hvorfor gør vi det?
Fordi erhvervspraktik skaber beskæftigelse.
Der var alt for meget af skolepraktikken, som ikke skabte beskæftigelse, og vi skal ikke uddanne folk til ledighed, vi skal uddanne dem til beskæftigelse.
Det er jo hele baggrunden for de ting, vi gør.
Det er faktisk en rigtig, rigtig god incitamentsstyring, som vi forventer os en hel del af.
Jeg kender ikke på nuværende tidspunkt det nøjagtige tal på, hvor højt vi er nået med erhvervspraktikpladserne, men det er stigende.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-10-06:
Jeg vil nu altså vende tilbage til skattespørgsmålet, for jeg mindes, at vi før sommerferien ved Folketingets afslutningsdebat stod her i salen og diskuterede skat, og da bekendte fru Lotte Bundsgaard sig til regeringens skattestop.
Nu har jeg så i dag oplevet fru Lotte Bundsgaard, der bliver ved med at tale om skatteloftet.
Skatteloftet.
Derfor må jeg spørge på alle de mange boligejeres vegne, som jo er meget spændt på, hvad det er Socialdemokraterne har i posen: Er det et skattestop?
Bekender man sig til regerin gens skattestop, når man er socialdemokrat, eller går man efter et skatteloft?
Lise von Seelen (S), 2005-10-06:
Jeg havde sådan håbet på, at ordførertalen ville være spækfyldt med en masse konkrete initiativer, der kunne fortælle os, at nu havde Venstre fundet fælles fodslag med hensyn til det der med uligheden og ligheden.
Men det var der godt nok ikke.
Den var lidt spag, synes jeg, og lidt tam.
Vi har jo forstået, at statsministeren opfatter det sådan, at det er et grundlæggende vilkår for vækst og udvikling, at vi har lighed i vores samfund.
Men vi har også forstået, at der meget tæt på regeringen, ja selv inde i regeringen, i partiet Venstre og i den liberale tænketank CEPOS er kræfter, som brændende ønsker uligheden. Så vil jeg spørge ordføreren, om denne her defensive ordførertale er et udtryk for, at partiet Venstre bliver nødt til at holde den gående sådan lidt comme ci, comme ca, fordi man ikke rigtig har fundet det fælles fodslag, hvad angår det med ligheden og uligheden.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-10-06:
Hvis jeg var boligejer og sad og så det her, så ville jeg være ret bekymret, for den konklusion, man kan drage af fru Lotte Bundgaards seneste besvarelse til mig, er, at hvis man er boligejer, så er man ikke underlagt skattestoppet set med socialdemokratiske øjne.
Det betyder altså, at man som boligejer må forvente, hvis Socialdemokraterne – og gud forbyde det – måtte komme til, at man vil opleve en massiv skattestigning.
Nu skal jeg nok lade være med at stave den her gang, for jeg tror også godt, at fru Lotte Bundsgaard kan huske sidst, at det ikke var så heldigt, at fru Lotte Bundsgaard ikke var helt klar over, om det var et stop, loft, eller hvad det var.
Men jeg må altså bare konkludere som boligejer, at hvis man stemmer på Socialdemokraterne, så får man altså ikke noget ud af det.
Tværtimod kan man forvente en skattestigning, fordi fru Lotte Bundsgaard alene fokuserer på lejerne og ikke på ejerne.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-10-06:
Men måske bliver det for kompliceret, og så vil jeg gerne gøre det lidt mere forenklet
: Mener Dansk Folkepartis formand, at det bidrager til øget lighed, at efteruddannelsen er faldet for de grupper, der har mindst uddannelse i forvejen, som en konsekvens af den brugerbetaling, Dansk Folkeparti har lagt stemmer til?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Der er brugt mange penge på at få folk efteruddannet i det her land, og det synes vi er rigtig, rigtig godt, for det er et af midlerne til at få folk ud på arbejdsmarkedet at sørge for, at folk bliver dygtigere.
Det er også derfor, vi er tilfredse med, at der er sat ekstra midler af også på næste års finanslov til forskning, til uddannelse, netop for at få folk dygtiggjort, for at få flere ud på arbejdsmarkedet til at besætte de pladser, som det ser ud til at der nu er ved at være mangel på arbejdskraft til.
Det er vi selvfølgelig nødt til i alle de forlig og aftaler, vi indgår, og det har så været et af dem.
Men lad mig samlet sige, at det, at der bliver sat flere penge af til forskning og uddannelse, naturligvis er noget, vi har sympati for.
Vi kunne alle sammen godt ønske, at der blev sat nogle flere midler af, men det er igen et spørgsmål om prioritering, og det er uendelig nemt at være Socialdemokratiet, kan jeg forstå, der bare øser ud med rund hånd uden at være økonomisk ansvarlig.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-10-06:
Jeg var på min plads.
Jeg synes da, det er meget bemærkelsesværdigt, at fru Pia Kjærsgaard nu udtaler, at andre er gået i selvsving.
Jeg synes, at den eneste, der er småforurettet og lettere ophidset her i salen, da er fru Pia Kjærsgaard.
Jeg kan da godt forstå, at det må have været en svær tid for Dansk Folkeparti at måtte lægge bånd på medlemmer, der udtaler, hvad de reelt mener.
Jeg vil så give fru Pia Kjærsgaard en chance for at vise sine evner på anden vis.
Jeg synes nemlig, at fru Pia Kjærsgaard er rigtig dygtig til at være småforurettet, og det har hun vist over for socialministeren.
Det vil jeg gerne rose for, det var godt at smække døren i og sige: Stop den diskussion om ulighed.
Problemet er bare, at det jo ikke er det eneste sted, fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti smækker med døren.
For når vi diskuterer ulighed, når Dansk Folkeparti skal handle, så smækker Dansk Folkeparti døren i lige for næsen af dem, der har allermest brug for hjælp.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvordan kan Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaard tale meget imod ulighed, men lægge stemmer til, at man tager uddannelsesmuligheder fra nogle af de danskere, der har allermest brug for uddannelse ved at lægge brugerbetaling på voksen/efteruddannelse?
Hvorfor skal de lige nøjagtig have smækket døren i hovedet, når de egentlig har brug for nogle ekstra kompetencer for at få en chance i livet?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Jeg skal starte med det sidste.
Det er fuldstændig korrekt.
Hr. Sass Larsen sagde, at det da egentlig var et sympatisk forslag, som Dansk Folkeparti kom med fra vores sommergruppemøde, at give førtidspensionisterne et løft, og at det blev hundedyrt, men hvis pengene kunne tages fra et sted, hvor det ikke gik ud over andre, så ville Socialdemokraterne da overveje det.
Hvad skete der så på præcis samme dato måneden efter?
Da havde Socialdemokraterne så fundet ud af, at førtidspensionisterne skulle have et løft på 3 mia. kr.
– nu havde Dansk Folkeparti sagt 1 mia. kr. næste år, og så sagde man 3 mia. kr. Jeg kan så forstå nu, at det er over en årrække, og jeg kunne jo heller ikke rigtig forstå det der med, at satspuljen bare skulle bruges, og så skulle det koste 3 mia. kr.
Der var ligesom noget, der manglede.
Det er fuldstændig korrekt, at man må undres, men igen må jeg sige, at hvis folk vil komme på bedre tanker, så gør det jo ikke noget.
Jeg kan selvfølgelig garantere hr. Jens Rohde for, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at bryde noget forlig om satspuljen, og jeg kan forstå, at forhandlingerne om satspuljen allerede er gået i gang.
Jeg kan også forstå, at Socialdemokraterne naturligvis sidder med ved bordet, sådan som de har gjort så mange gange før ved satspuljeforhandlingerne, og så må sagen jo gå sin gang.
Satspuljen bruges netop til dem i vores samfund, der har allermindst, og det tror jeg at satspuljeforliget ender med igen i år og ikke til at finansiere Socialdemokraternes fuldstændig tåbelige forslag, som ikke hører nogen steder hjemme.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det var interessante spørgsmål, der kom både fra fru Helle Thorning-Schmidt og fru Lotte Bundsgaard.
Det er netop finansiering, jeg gerne vil komme ind på her, for jeg vil godt spørge Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti, når vi nu skal til finanslovforhandlingerne, vil garantere, at man ikke vil forlange, at et løft til førtidspensionisterne skal finansieres af satspuljemidlerne, altså af de allerallersvageste og mest marginaliserede grupper i samfundet.
Det vil jo være at betragte det som en opsigelse af satspuljeforliget.
Så det vil jeg gerne spørge fru Pia Kjærsgaard om, fordi det er et interessant grundlag at gå til forhandlinger på.
Det andet spørgsmål er, om fru Pia Kjærsgaard kan bekræfte, at den socialdemokratiske finansordfører, hr. Henrik Sass Larsen, afviste at bruge flere penge på førtidspensionisterne, dengang Dansk Folkeparti kom med et forslag om at give førtidspensionisterne et løft – blot for historieskrivningens skyld.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Nej, nej, så har hr. Mogens Jensen overhovedet ikke forstået, hvad det drejer sig om.
Hvis man bliver dømt, bliver man dømt, og det må man jo leve med, uanset hvor tåbelig man så kan synes at den dom er.
Det gælder i alle sammenhænge.
Men er man dømt, er man dømt.
Men det, som hr. Søren Espersen blev spurgt om, var, om vi så ikke i Dansk Folkeparti til hver en tid følte, at så skulle vi ikke have noget som helst med vedkommende at gøre.
Der må jeg sige, at der sætter hvert parti jo sine egne regler.
I sidste ende er det jo i virkeligheden vælgerne, der bestemmer det her.
Det er jo vælgerne, der tager den sidste afgørelse, og dem har vi i virkeligheden fuld tillid til, meget mere end til eksempelvis hr. Mogens Jensens og andre politiske modstanderes bedømmelse af, hvad der er korrekt, og hvad der ikke er korrekt i forhold til det, som Dansk Folkeparti siger.
Mogens Jensen (S), 2005-10-06:
Jeg kan forstå på fru Pia Kjærsgaard, at hun mener, at hvis man er imod en bestemt lov, så er det også i orden, at man overtræder loven.
Det svarer godt til, at det er Dansk Folkepartis politik, når hr. Søren Espersen i går aftes i TV-avisen til et spørgsmål om det med overtrædelse af § 266 b svarede, at man i Dansk Folkeparti sætter sine egne regler, og at samfundet ikke burde være smagsdommer i sådanne sager.
Han blev videre spurgt, om andre også bare skal sætte deres egne regler, og han svarede: Ja, selvfølgelig.
Skal jeg forstå det sådan, at det er Dansk Folkepartis politik, og at Hizb-ut-Tahrir også kan sætte deres egne regler i det danske samfund ud fra det her princip?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Man kan have mange meninger om, hvorvidt det er rimeligt at dømme folk efter § 266 b, som i allerhøjeste grad er en knægtelse af ytringsfriheden i det her land, og som er noget af det mest tåbelige, der nogen sinde er vedtaget i det her Folketing, og som omgående burde afskaffes i ytringsfrihedens hellige navn.
Enhver ved jo med sig selv, hvornår man overskrider en grænse.
Og overskrider man endelig den grænse, er der jo altid den mulighed, at den person, som føler sig personligt krænket, kan lægge en injuriesag an.
Men det, man ser med § 266 b, er, at muslimske foreninger eller socialdemokratiske borgerrepræsentationskandidater eller byrådsmedlemmer eller SF eller Radikale, eller hvad ved jeg, i allerhøjeste grad misbruger den rent politisk.
Der er jo også valgkamp.
Der er kommunevalg den 15. november, og det mærker man også lidt i hele den her debat.
Man kan bare anmelde en politisk modstander, så er politiet forpligtet til at tage sig af det.
Nogle gange ender det også med en sigtelse, nogle gange ender det også med en dom, men langt de fleste gange fuser det faktisk ud.
Jeg tror faktisk ikke, at man kan svare firkantet på det meget firkantede spørgsmål, fru Pernille Blach Hansen stillede.
Man vil i ethvert samfund altid kunne påvise, at der er ulighed.
Det, der er sagen, er jo, at man ikke bevidst forsøger at øge uligheden, sådan som jeg havde opfattelsen af var socialministerens tanke.
Der måtte vi slå bremsen i.
At man siger, at nu skal de rige blive rigere, og det er godt med øget ulighed, sådan som jeg kan forstå også har været lidt af et tema i den socialdemokratiske folketingsgruppe, bl.a. for hr. Sass Larsen, synes jeg ikke er godt, men jeg tror altid, at der i et samfund et eller andet sted vil være en ulighed, i nogle samfund mere end i andre.
Mogens Jensen (S), 2005-10-06:
Dansk Folkeparti har for nylig medvirket til en integrationsaftale, hvor man kræver af indvandrerne, at det er en forudsætning, at den enkelte indvandrer mødes med samme forventninger og krav som andre borgere i Danmark, og at de skal skrive under på, at de respekterer de grundlæggende danske værdier, og at de overholder landets love og regler.
Synes ordføreren, at det er et godt signal at sende fra Dansk Folkepartis side, når man så har tre fremtrædende medlemmer af Dansk Folkeparti, som er blevet dømt for ved danske domstole hverken at overholde grundlæggende danske værdier eller landets love og regler?
Mette Gjerskov (S), 2005-10-06:
Jeg fik svar på noget af det, jeg spurgte om, men ikke så meget svar på, om de her udtalelser fremmer integrationen i Danmark.
Jeg fik egentlig heller ikke en kommentar fra ordføreren om, hvorvidt hr. Søren Krarups udtalelse om, at racist er ved at være en betegnelse for et hæderligt og modigt menneske, er noget, som hele Dansk Folkeparti kan stå inde for.
Fru Pia Kjærsgaard vedstår sin egen udtalelse, og det er jo fint.
Nu ligger middelalderen jo så ikke så tidligt som i 1005, men mit indtryk af de citater, som jeg har nævnt her, og som fru Pia Kjærsgaard bekræfter, er snarere, at vi har Dansk Folkeparti, Danmarks tredjestørste parti, som i stedet for integration vælger at stå med korslagte arme og pege fingre og sige, at de er bedre end os andre, mens de drømmer sig tilbage til en tid, ikke til 1005, men til Morten Korchs tid med grønne græsplæner, hvide stakitter og dannebrog; en tid, som aldrig har fandtes andet end på film.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Jeg er fuldstændig enig i, at integration går begge veje.
Men det synes jeg ikke jeg hørte ret meget om fra spørgeren, for det var udelukkende os andre, der skulle lægge låg på debatten og ikke måtte udtale, hvad vi rent faktisk mener om det her problem, som har været og fortsat i et vist omfang er et meget, meget stort problem i Danmark.
Må jeg godt forholde mig til mit eget citat, som jeg godt vil gentage, og som jeg står hundrede procent ved.
Det er nemlig lige præcis det, der er sket, at tusindvis og atter tusindvis af mennesker, der tilsyneladende civilisatorisk, kulturelt og åndeligt befinder sig i 1005 i stedet for 2005, er søgt til et land, der for århundreder siden lagde middelalderen bag sig.
Det vil jeg godt stå ved, og det er jo ikke nydanskere, vi taler om her.
Det er folk, der er flyttet til de vestlige lande, som stadig væk bekender sig til en middelalderkultur, som man ikke kan acceptere.
Må jeg citere en imam i Danmark, Abu Laban, som har boet her i 20 år, som overhovedet ikke på noget tidspunkt udtrykker sig på dansk, og som går ind for blodhævn, som synes, det er fint, hvis der begås myrderier på Nørrebro, at så er hævnen blodhævn.
Jamen det er da en middelalderkultur, som man på ingen måde kan acceptere.
Det er da en middelalderkultur, når man tillader kvindeundertrykkelse, når der er pigeomskæringer, når kvinder stadig væk bærer slør.
Det er ikke det, vi bekender os til i Danmark.
Mette Gjerskov (S), 2005-10-06:
Jeg kan forstå, at fru Pia Kjærsgaard ikke ønsker at kommentere citater, der er revet ud af en sammenhæng.
Jeg vil gerne tale lidt om integration, for jeg mener nemlig, at integration kræver en gensidig respekt for at kunne lykkes.
Det er jo ikke kun fru Louise Frevert, som er kommet med udtalelser om, at nydanskere er et kræftangreb, som skal fjernes med kniv eller med jura.
Fru Pia Kjærsgaard har selv omtalt nydanskere som værende på et lavere civilisationstrin – og de befinder sig ikke i middelalderen, men helt tilbage i 1005.
Vi er snart tilbage ved vikingerne.
Den udtalelse er ikke trukket tilbage.
Hr. Søren Krarup siger, at ordet racist er ved at være en betegnelse for et hæderligt og modigt menneske.
Det er heller ikke trukket tilbage.
Og så har jeg ikke engang citeret dem, der er blevet dømt for deres udtalelser.
Det, jeg vil spørge fru Pia Kjærsgaard om, er, om hun forestiller sig, at den slags udtalelser fra Folketingets tredjestørste parti er med til at fremme integrationen i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Hvis jeg svarer ja eller nej, så vil hr. Villy Søvndal liste en masse andre citater op, som jeg skal stå og forholde mig til.
Må jeg sige, at Dansk Folkeparti nok er det parti, som har udtalt sig mest markant, mest skarpt og i øvrigt allermest om den eksisterende udlændingelovgivning.
Det tror jeg der er rigtig, rigtig mange borgere i det her land som er os dybt taknemlige for.
Der er også en lang række markante personer i Dansk Folkeparti, som udtaler sig meget markant, som sætter tingene på spidsen, fordi det har været nødvendigt at sætte tingene på spidsen, for ellers havde vi aldrig nogen sinde haft den debat.
Jeg skal ikke stå og give karakter overhovedet.
Man kan også rive mig nogle citater i næsen, som revet ud af en sammenhæng måske vil være meget markante, meget firkantede, men jeg går altså ind for, at vi har ytringsfrihed i det her land.
Jeg er helt enig i, at der er en grænse for, hvad man kan sige, og jeg synes, at grænsen blev nået her i sidste uge.
Men man må ikke tillægge Dansk Folkeparti nogle synspunkter, som er revet ud af en sammenhæng, som jeg bare skal stå her og svare ja eller nej til.
Det synes jeg ikke er et udtryk for ordentlig politik.
Villy Søvndal (SF), 2005-10-06:
Jeg synes nu ikke, at tingene stemte helt overens i fru Pia Kjærsgaards analyse.
Først blev jeg tilskrevet den store ære for altid at rejse sociale sager og derefter for aldrig at rejse dem på det rigtige tidspunkt.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil godt stille fru Pia Kjærsgaard spørgsmålet igen, og det er et meget konkret spørgsmål.
Jeg citerede et tilstedeværende folketingsmedlem for følgende udtalelse: Der er tale om at bekæmpe en religion, islam, som er en pest over Europa.
Jeg vil godt have et svar fra fru Pia Kjærsgaard, og jeg vil godt have, at hun starter med at besvare det spørgsmål.
Er fru Pia Kjærsgaard enig i den udtalelse, eller er hun ikke enig i den udtalelse?
Kan fru Pia Kjærsgaard besvare spørgsmålet med ja eller nej?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Først omkring uligheden og ligheden: Jeg synes da, det er fint, at hr. Villy Søvndal, den meget socialt bevidste hr. Villy Søvndal, er det vågne øje og i den grad er på barrikaderne, hver evig eneste gang der er tale om store sociale skel i det danske samfund.
Der var faktisk en sommerdebat, som netop påviste, at uligheden bliver øget i det danske samfund.
Der er nogle, der har det vældig godt i dag, rigtig mange mennesker, og heldigvis for det, og det er primært dem, der har et arbejde, dem, der bor i en ejerbolig – der er mange årsager til, at de har bedre vilkår, end de havde for nogle år siden – og så er der andre, der synes, at toget bare kører forbi dem, eksempelvis bistandsklienter, førtidspensionister, der kan bo i en lejebolig.
Der er absolut et problem, som jeg mener vi er nødt til at tage fat på.
Det er jo rent faktisk også det, vi gør.
Jeg er glad for, at hr. Villy Søvndal er vågnet op, og jeg er glad for, at Socialdemokraterne er vågnet op, efter at landets socialminister desværre kom mere eller mindre galt af sted med nogle udtalelser, som jeg i hvert fald ikke kunne acceptere.
Det var mig, der råbte vagt i gevær.
Hvor var Socialdemokraterne og SF?
De sad og sov.
Og først da jeg gik på barrikaderne, fandt hr. Villy Søvndal ud af, at der vistnok var et problem, som man skulle drøfte.
Men der gør vi jo det ...