runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-11:
I mit betænkningsbidrag af 27. november 2003 oplyste jeg, at jeg forventede et provenu på 200 mio. kr. i afgift for elproducenternes kvoteoverskridelse af det, vi fik disponeret over i overensstemmelse med 9. maj-aftalen af 2003.
Det står selvfølgelig stadig væk fast, men skønnet på de 200 mio. kr. blev jo udarbejdet forud for finanslovforslaget.
Jeg vil godt understrege, at der er en betydelig usikkerhed om størrelsen af afgiftsprovenuet, som vi først kender medio 2004.
Som sagt står aftalen fast, men en helt ny opgørelse af elproduktionenen vil vise, at den danske elproduktion i de seneste 2 måneder har været lavere, hvilket formentlig bl.a. skyldes havarierne i forbindelse med strømafbrydelsen den 23. september 2003.
Det er sådan, at Blok 2 på Avedøreværket og Blok 5 på Asnæsværket har været ude af drift siden strømsvigtet, og det har selvfølgelig betydning for størrelsen af betalingen for overskridelsen af kvoterne.
Så snart vi har den endelige opgørelse, vil jeg naturligvis orientere herom og sende den til Det Energipolitiske Udvalg.
Som sagt: Vi står ved aftalen, og det beløb, der så ikke når at komme ind, så vi når de 200 mio. kr., kommer vi så frem til i overslagsårene, måske 2007 og 2008.
Men jeg vil fremsende opgørelsen til Det Energipolitiske Udvalg, når jeg har den.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-11:
Fru Birthe Rønn Hornbech fremhævede lovgivningsarbejdets vigtighed.
Samtidig gik fru Rønn Hornbech også ind på problemstillingen, hvornår afstemninger på dagen senest skal være.
Hvis man skal opprioritere det lovgivningsmæssige, var det så ikke en idé, at vi forlængede folketingssamlingen lidt?
Er det noget, fru Birthe Rønn Hornbech har overvejet?
Når vi har været i gang en uge i oktober, så må vi lige have en efterårsferie.
Og januar måned begyndes med en uge, hvor vi ikke er der.
Februar har også en uge, hvor vi ikke er der.
Og så holder vi til grundlovsdag.
Det er jo ikke, fordi vi er så mange, der skal hjem og hakke roer, som det var meningen ifølge 1800-tallets traditioner.
Og derfor var det måske en idé for at styrke det lovgivningsmæssige, at vi så også strakte samlingen lidt længere over tid?
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Det glæder mig, at fru Birthe Rønn Hornbech lægger op til, at vi nu prøver nogle ting af, og der så kommer en evaluering, hvorefter det kan være, man ændrer nogle ting igen.
Jeg synes sådan set, det er en ret stor reform, når der bliver lagt op til, at vi lige så godt kan fjerne ordførerbordet nede foran, fordi det ikke længere er meningen, vi sådan skal stå og snakke sammen.
Nu skal vi stå på pladserne og diskutere, og så skal ordførerne blive stående heroppe.
Det synes jeg sådan set er en ret stor reform, og jeg kunne også godt tænke mig at høre fra dem, der har udtænkt det: Er det så også her ved anden- og tredjebehandlingerne meningen, at vi skal stå nede ved pladserne i stedet for at have dialogen fra talerstolen?
Det er for mig en ret stor ændring, der bliver lagt op til, vi skal gennemføre fra 1. januar, og jeg synes da sådan set, den måske fortjener, at der er lidt flere af de mange medlemmer i salen, der tager del i og giver udtryk for, hvorvidt de faktisk finder, at det giver en livlig debat eller det måske snarere lægger op til, at det bare bliver politiske markeringer frem for reel debat.
Marianne Pedersen (V), 2003-12-11:
Integrationsministeren har netop i bemærkningerne til lovforslaget fremført, at han vil holde meget tæt kontakt til kommunerne i forhold til dette arbejde.
Det står til troende, da integrationsministeren i forvejen er meget opmærksom på, hvordan kommunerne agerer vedrørende integrationen, og integrationen har i hvert fald vundet noget frem i forhold til det, vi har set tidligere.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-11:
Det er en kort bemærkning til fru Elsebeth Gerner Nielsen, som jeg hørte sige at vi nu nedlægger integrationsrådene.
Så er der noget, der er blevet misforstået, for der er ikke tale om at nedlægge nogen integrationsråd, der er tale om at gøre dem frivillige.
Karen J. Klint (S), 2003-12-11:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvordan vil regeringen følge området, når der hverken er en evaluering af loven eller en intention om, at kommunerne skal indberette? Vil man lave en statistik over de kommuner, der slet ikke laver integrationsråd, eller hvordan får Folketinget en fair chance for at følge området?
Marianne Pedersen (V), 2003-12-11:
De Radikales forslag går ud på, at kommunerne skal fremlægge en redegørelse en gang om året, som fru Elsebeth Gerner Nielsen gjorde rede for.
Men vi har spurgt i Kommunernes Landsforening, og Kommunernes Landsforening mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at tage den tid fra det øvrige integrationsarbejde.
KL mener ikke, at der er noget demokratisk underskud.
I og med at vi gør det frivilligt for kommunerne, vil kommunerne jo vægte at løse opgaven på mange forskellige måder i forhold til høringen af forskellige organisationer.
Der er ikke noget demokratiunderskud i dette her.
Vi giver stadig væk en mangfoldighed til at løse den opgave, som vi anser som meget vigtig, hvor der er en høring af de forskellige parter, og vi forventer, at kommunerne til fulde lever op til deres ansvar i forhold til den demokratiske vinkel.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-11:
Det Radikale Venstre kan hellere ikke stemme for forslaget, og det forstår jeg heller ikke at regeringen kan.
Ministeren har flere gange været ude og gøre rede for, hvor stor forskel der er på kommunernes indsats på integrationsområdet, og har truet de dårlige kommuner med bål og brand.
Derfor er det besynderligt, at man nu nedlægger de vagthunde, der kunne bidrage til, at de dårlige kommuner på integrationsområdet rent faktisk gjorde sig umage.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan det passer sammen med regeringens øvrige integrationspolitik.
Og så kan jeg slet ikke forstå, hvorfor man ikke kan stemme for Det Radikale Venstres ændringsforslag, som går på, at hvis man nu nedlægger integrationsrådene, hvad et flertal åbenbart vil gøre, så burde de kommuner, der ikke har et integrationsråd, en gang om året udarbejde en redegørelse, hvor de gør klart, hvad de har gjort på integrationsområdet, og hvad der er gjort for, at de kan være være med til at løse de problemer, der rent faktisk er.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-11:
Jeg vil godt takke ministeren for svaret.
Så har jeg tre spørgsmål, jeg vil stille ministeren: Kan ministeren bekræfte, at det er et nyt regelsæt, man kommer til at bruge fremover i forbindelse med huslejefastsættelsen, når vi taler ordinær, tung byfornyelse, altså et nyt regelsæt, man bruger?
Vil ministeren bekræfte det?
Vil ministeren bekræfte, at der med det her forslag, der nu lægges an til fra regeringen, sker en ændring, underforstået en væsentlig besparelse, af boligstøtten, det, man kalder indfasningsboligstøtten, når vi taler om den tunge byfornyelse?
Så vil jeg godt spørge, om ministeren mener, at når vi taler om tung byfornyelse, så er 250.000 kr. det typiske beløb?
Vi har spurgt om 350.000 kr., for det er nemlig det beløb, der typisk rent faktisk bliver investeret, og derfor er det vel også naturligt, at man forholder sig til, hvad huslejeudviklingen vil være der.
Så vil jeg godt stille et fjerde og sidste spørgsmål
: Kan ministeren bekræfte, at de huslejeforhøjelser, jeg her i dag har givet udtryk for vil være konsekvensen, er de korrekte huslejestigninger, jf. de svar, vi har fået fra ministeren?
Kan det bekræftes?
Ulrik Kragh (V), 2003-12-11:
Det er, som om det er gået spørgernes opmærksomhed forbi, at det, vi gør her, er at lave en ensretning af reglerne for byfornyelse med de regler, der gælder for lejeloven, og de regler, der gælder for boligreguleringsloven.
I de situationer, hvor det kan have uhensigtsmæssigt store konsekvenser for lejerne, har kommunerne mulighed for at kunne gå ind og give en indfasningsstøtte.
Endvidere er der i den lejelovgivning, som beskytter lejerne, som har været en del af det, vi har lovet vælgerne
ikke at pille ved, en beskyttelse, således at hvis man har en stigning i sin husleje på over 155 kr. pr. kvadratmeter, så har man ret til at kunne blive genhuset.
Det er en ret, der gælder for alle.
Ikke kun for de 20 pct., der er under byfornyelsen, men for alle, der er under lejelovgivningen.
Nu laver vi en ensretning af de ting.
Det synes jeg egentlig der er god ræson i, og der er ikke nogen problemer i forhold til de løfter, vi har givet, når det er sådan, at man stadig væk har genhusningsforpligtelsen, og når det er sådan, at vi stadig væk giver mulighed for, at kommunerne kan lave indfasningsstøtte, og når der stadig væk er den situation, at det her er gældende for de 20 pct., hvor de 80 pct. under alle omstændigheder ville have lejelovgivningen og boligreguleringslovgivningen som beskyttelse, og den beskyttelse bliver nu gældende for alle.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-11:
Det håber jeg vi er enige om.
Sådan ser den i hvert fald ud i dag.
Med det forslag, der ligger her fra regeringen, siger
man, at nu skal vi ikke bruge byfornyelseslovens beregningsgrundlag mere, nej, nu går vi over til et andet beregningsgrundlag, som er nyt i forhold til byfornyelsesloven.
Nu går vi over og bruger noget, vi kender i lejelovssammenhæng, som intet har med det her at gøre.
Derfor er det skift fra én huslejeberegningsmetode til en anden huslejeberegningsmetode, og det var lige nøjagtig det, statsministeren klart sagde her i salen den 26. februar, at det vil ikke ske til ugunst for lejerne.
Derfor er det, må jeg sige til hr. Ulrik Kragh, et klart løftebrud over for den danske befolkning, som kommer ud for at skulle igennem en byfornyelse.
Jeg håber, at jeg kan få bekræftet, at sådan ser
den nuværende ordning og den kommende ordning ud.
Morten Homann (SF), 2003-12-11:
Jeg noterede mig, at det halmstrå, hr. Ulrik Kragh valgte at klamre sig til, er, at der ikke helt konkret i de lovforslag, vi forholder os til her, sker ændringer i lejeloven og boligreguleringsloven.
Jeg vil inspirere hr. Ulrik Kragh til i hans næste indlæg at oplyse, at der heller ikke sker ændringer af færdselsloven eller statsskatteloven ved samme lejlighed.
Det har sådan set ikke noget med sagen at gøre.
Men der sker ændringer af byfornyelsesloven - ganske voldsomme ændringer af byfornyelsesloven - som kommer til at berøre en hel masse lejere i negativ retning.
Der sker forringelser for lejerne, ved at de mister vetoret.
Der sker forringelser for lejerne, ved at de kommer til at opleve voldsomme huslejestigninger og endnu mere voldsomme, end vi havde forestillet os, og at de oven i købet får mindre hjælp til at betale de højere huslejer.
Hvis ikke det er forringelser, så må hr. Ulrik Kragh komme herop og forklare, hvordan regeringen ellers kan stå ved sine klippefaste løfter over for den danske befolkning.
For det vil jeg da give hr. Ulrik Kragh ret i.
Men med det her forslag bliver det klippefaste løfte sprængt i stumper og stykker, fordi der bliver klokkeklare forringelser for lejerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-11:
Jeg lagde mærke til, at hr. Ulrik Kragh fuldstændig undveg det helt afgørende spørgsmål i den her diskussion, nemlig det spørgsmål, at ministeren ikke har været i stand til at tilbagevise de oplysninger, vi fremkom med under førstebehandlingen, om de massive huslejestigninger.
Tværtimod, som fru Lissa Mathiasen var inde på, har ministerens beregninger bekræftet, at det endog var værre end det, vi i oppositionen i første omgang havde regnet os frem til ved førstebehandlingen, nemlig 1.433 kr. om måneden i forringelse.
Jeg vil godt bede hr. Ulrik Kragh kommentere, om en forringelse på 1.433 kr. kan betragtes som en huslejestigning.
Det vil jeg godt bede hr. Ulrik Kragh kommentere, for da statsministeren lovede, at der ikke skulle være forringelser for lejerne, så skal det åbenbart nu forstås sådan, at det bare ikke må gennemføres via selve lejeloven.
Hvis det gennemføres indirekte via andre love, så er det helt i orden, men det glemte man bare at sige til vælgerne.
Man glemte bare at oplyse, at man havde den der undtagelsesklausul, så man godt kunne gennemføre huslejestigninger alligevel, bare man kunne snige det ind gennem en anden lov.
Det er mildt sagt ikke opbyggeligt at se på.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Jeg opfatter det, hr. Ulrik Kragh sagde, som om statsministeren havde sagt, at der ikke ville ske forringelser af lejeloven.
Det kan jeg slet ikke mindes var den måde, statsministeren udtrykte sig på.
Og hvad er det her?
De lejere, der bor i byfornyelsesejendomme, er de ikke også lejere, som nu kommer til at opleve massive forringelser?
De vil ikke længere have vetoret over for en byfornyelsesproces, som fremover kommer til at være en trussel mere end et tilbud.
Det er noget, som V, K og Dansk Folkeparti må forholde sig til.
Byfornyelse vil fremover være en trussel og ikke et tilbud til lejerne.
De har ikke nogen vetoret, de kommer til at opleve massive lejeforhøjelser stik modsat, hvad V og K lovede i valgkampen.
Ja, men de 20 pct. af ejendommene er da også de ejendomme, der er i dårligst stand, som typisk også har de lejere, som er økonomisk dårligst stillede.
Derfor er det, der foregår her, så meget desto mere urimeligt, og det er ufatteligt, at Venstre ikke kan se det.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-11:
Tak for bemærkningerne.
Jeg synes, det er vigtigt, vi lige holder os for øje, at den renovering af lejeboligmassen, der foregår, er således fordelt, at 80 pct. foregår uden nogen form for statsstøtte, og 20 pct. foregår med støtte.
Det synes jeg er væsentligt i forhold til, hvad er det for en problemstilling, vi diskuterer.
Når der så bliver sagt, at det er løftebrud - det er jo sådan set et gennemgående tema hos alle spørgerne - så er jeg nødt til at sige: Boligreguleringsloven er ikke ændret, og lejeloven er ikke ændret.
De beskyttelser, der er i boligreguleringsloven, de beskyttelser, der er i lejeloven, står 100 pct. ved magt.
Dermed er den beskyttelse af lejerne, som statsministeren lovede i valgkampen, fuldt ud opfyldt.
At vi så har et særligt område inden for byfornyelsen, hvor der har været nogle andre aftaler, som vi nu går ind og ensretter med lejeloven og med boligreguleringsloven, således at der bliver lige vilkår for dem, der modtager støtte, synes jeg kun er sund fornuft, for så får vi ensartet lovgivning i tingene, således at der ikke er forskellig behandling.
Jeg synes faktisk, at der er god ræson i således at afbureaukratisere tingene. Så skal det lyde, som om vi ikke har interesse i beskæftigelsen.
Naturligvis har vi interesse i beskæftigelsen.
Jeg har selv en uddannelse som bygningsingeniør, og man skal ikke tro andet, end at jeg også synes, det er interessant, at vi får noget byggeri i gang.
Derfor fremhævede jeg de mange gode initiativer og tiltag, der er taget i forbindelse med den boligpakke, vi lavede sammen med oppositionen sidste år, hvor vi igangsætter en masse boligbyggeri.
Boligbyggeriet er faktisk på nuværende tidspunkt større, end det har været siden slutningen af 1980'erne.
Jeg synes, det er hult, når man tænker på, hvor lille en del det er, vi går ind og laver en forenkling på, og så hvor stor larm og ballade det skal give.
Og det er jo sådan, at der ikke er problemer i forhold til, hvad vi har lovet vælgerne.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-11:
Den 26. februar sagde statsministeren her i salen, at der ikke ville blive ændret på huslejereguleringen til ugunst for lejerne.
Ser man på det, som ministeren selv har svaret på de spørgsmål, vi har stillet, f.eks. hvis vi tager en lejlighed på 80 m2, som, efter ministerens eget eksempel, i dag er sat til 2.500 kr. før byfornyelse, så vil det efter det her forslag og med de retskrav, der måtte være, betyde en forhøjelse om måneden på 1.433 kr. Efter år et! Så vil jeg godt sige, at jeg stikker en stor undskyldning, for jeg kom til ved førstebehandlingen at sige, at det her ungefær ville betyde omkring 1.000 kr. i forhøjelse.
Det beklager jeg.
Jeg havde slet ikke lagt nok på.
Huslejen hos de lejere, som ikke ønsker den her byfornyelse, og som ikke har råd til den her byfornyelse, vil altså stige fra 2.500 kr. om måneden til 4.080 kr. om måneden.
Det er da en forringelse og et klart løftebrud, jævnfør det, statsministeren har givet som svar.
Morten Homann (SF), 2003-12-11:
Og det anerkender jeg gerne.
Derfor kunne hr. Ulrik Kragh have været undskyldt under førstebehandlingen af de her lovforslag, hvor man stadig, hvis man tog ganske store skyklapper på, kunne påberåbe sig en vis uvidenhed om, hvad konsekvenserne af forslagene ville være.
Men det skal siges til ministerens ros, at vi faktisk ganske fornuftigt under udvalgsbehandlingen har fået dokumenteret, hvad konsekvenserne af de her lovforslag vil være.
Det vil være, at lejernes vetoret forsvinder, det vil være, at huslejerne stiger betydeligt, det vil være, at den hjælp, man får til at betale de stigende huslejer, bliver mindre.
Og hvis det ikke er forringelser for lejerne, så må hr. Ulrik Kragh komme herop og forklare, hvad forringelser så skal være.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Tidligere var der tale om en forenkling.
Forenklingen gik ud på, at man fjernede lejeres vetoret, man gav dem massive huslejeforhøjelser, og man fjernede kommunernes mulighed for at gå ind og planlægge det her.
Det var forenklingen.
Nu bruger man så ikke udtrykket forenkling, nu er det ensretning.
Der må man jo sige, at det i øvrigt er et stærkt ord at bruge om måden, man behandler borgere på: ensretning.
Det var noget, som var meget populært i Østeuropa, men jeg var sådan set lidt overrasket over at høre det i en ung Venstrepolitikers mund: ensretning.
Jeg vil godt stille hr. Ulrik Kragh det spørgsmål, om han har en fornemmelse af, at lejerne oplever, at der er tale om en forenkling og i øvrigt også om noget, som vil føre til forbedringer for dem, som jeg også tror hr. Ulrik Kragh omtalte, når de ikke længere har vetoret i forbindelse med byfornyelse og de får massive lejeforhøjelser med denne her ensretning af lovgivningen.
Svend Auken (S), 2003-12-11:
De ting, som ministeren nævnte til sidst, er ikke omfattet.
Derfor siger vi heller ikke, at der var aftalebrud sidste år, da man afskaffede anlægstilskuddene.
De er ikke omfattet af love, der ligger i energireformen.
Ministeren refererer til et samråd, og det er hans gode ret.
Hvad var det, der skete under det samråd?
Hvad var ministerens svar?
Derfor er det, jeg her benytter andenbehandlingen til at sige til ministeren, at enhver anstændig parlamentarisk praksis tilsiger, at hvis fire partier ud af seks mener, at der er tale om et aftaleemne, hvor det konkrete forslag indebærer et brud på indgåede aftaler, så er det minimum, at man indkalder til et møde mellem de seks forligspartier og taler tingene ordentligt igennem.
Det er normal praksis, ja, faktisk kan jeg ikke huske et eneste eksempel, hvor det ikke har været gjort, at hvis fire ud af seks partier siger til en regering: Det her er vi ikke enige i, så udsætter man sagen og forhandler videre, indtil man er blevet enige, og benytter ikke det forhold, at der efter det sidste valg er kommet et andet flertal i Folketinget, sådan at man nu laver energipolitik på aftaleområderne med Dansk Folkeparti, som har stået uden for energireformen.
Vi havde den mulighed under den tidligere regering.
Vi foretrak det brede samarbejde med Venstre
og Konservative frem for det snævre flertal
Den nuværende regering vil lave energipolitik til højre.
Det er for så vidt også i orden rent parlamentarisk.
Men det er ikke i orden, at man krænker indgåede aftaler.
Og det er slet ikke i orden, at man end ikke vil drøfte og forhandle det i forligspartikredsen.
Så endnu en gang en indtrængende opfordring til ministeren om at sætte sig til forhandlingsbordet.
Lad os kigge på teksterne, lad os give os den tid, der er nødvendig.
Det er ikke afgørende, om det her forslag er vedtaget inden den 1. januar eller ej.
Ministeren har selv i dag sagt, at en aftale for ham var noget vigtigt.
Den skulle overholdes.
Vi er fire ud af seks, der mener, at det her er en aftale.
Hvis der skal være mening i
det her, så sætter vi os ned og forhandler om det her og giver os den fornødne tid.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-11:
Jeg vil gerne sige til hr. Svend Auken, at vi har haft et samråd, hvor vi brugte 1 time på at diskutere det her problem.
Regeringen ser ingen forligsmæssig sammenhæng mellem elproduktionstilskuddet og andre vilkår for industriel kraft-varme.
Vi mener klart, at man skal se de enkelte vilkår hver for sig.
Det med, at det skulle dø ud med industriel kraft-varme, er et postulat, som jeg ikke mener har hold i virkeligheden.
Vi ved selv, at det bl.a. er gartnere og lignende, der har modtaget de her tilskud, og der er intet, der tilsiger, at en udvikling skulle stoppe, fordi de ikke får de her ekstra penge.
Med hensyn til forligsbruddet, som påstået af hr. Svend Auken, kan jeg sige, at der har jo heller ikke været enighed om CO2-afgiften til erhvervslivet, anlægstilskuddet til industriel kraft-varme, som jo også påvirker industrielle egenproducenter.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-11:
Vi har jo næsten fået en førstebehandling mere af byfornyelsesforslaget.
Det er jo, når man hører debatten, som om det ikke er det, der er fakta.
Så vil jeg også godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis vi tager en generel mulighed for at gennemføre tvang, så vil det jo svække kommunens forhandlingsposition.
Hvis kommunen anvender tvangsmæssige indgreb, vil ejerne have krav på erstatning for et eventuelt tab som følge af indgreb af ekspropriationslignende karakter.
Det vil altså sige, at ejere, der forholder sig passive, dermed vil få en bedre offentlig støtte end ejere, som indgår i en forhandling, og forslaget vil derfor grundlæggende udformes som et tilbud. Jeg vil også godt sige, at man jo næsten kunne forstå på hr. Keld Albrechtsen, at det var umuligt for kommunalbestyrelsen i alle tilfælde, men det er jo sådan, at kommunalbestyrelsen i tilfælde af sundheds- eller brandfare kan træffe en beslutning om kondemnering.
Kommunalbestyrelsen kan som hidtil nedlægge forbud mod beboelse, men derimod ikke give ejeren påbud om at afhjælpe kondemneringen eller kondemnable forhold.
Og så hele den diskussion omkring huslejevirkningerne og alle de tabeller.
Jeg modsiger ikke de oplysninger, der er kommet fra fru Lissa Mathiasen.
Jeg må bare henvise til det bilag 8, der er optrykt bag på betænkningen, hvor man kan se, hvad en huslejestigning ved en forbedringsinvestering på 250.000 kr. giver i det enkelte år. Men det er klart, at hvis man kan fremvise endnu større ændringer, endnu større forbedringsinvesteringer på f.eks. 350.000 kr. eller lignende på en lejlighed, ja, så kommer man jo længere op i husleje.
Og så til spørgsmålet om, at det her er voldsomme lejestigninger: Det kan i hvert fald også undre ministeren, at Socialdemokratiet i de 10 år, man har siddet ved regeringsmagten, ikke har gjort noget ved lejelovgivningen.