runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2002-01-31:
Man kan måske sige, at rent faktisk kan jeg måske ikke sådan svare for, hvorfor regeringen ikke har fremsat et bestemt lovforslag, eller hvorfor regeringen ikke har valgt at sætte det ind i lovforslaget.
Men jeg mener, at når der nu kan iværksættes meldepligt, og hvis denne meldepligt ikke opfyldes eller overholdes, er der mulighed for frihedsberøvelse, så er der måske her i lovforslaget en mulighed for, at den irakiske hærchef i hvert fald kan blive sat under meget tæt kontrol.
Jeg vil ikke sige præcis, hvorfor regeringen ikke har taget det med.
Det må ministeren svare på.
Morten Bødskov (S), 2002-01-31:
Det var rigtigt nok, som fru Else Theill Sørensen sagde, at der i forslaget og dermed også i det forslag, som den tidligere regering fremsatte, er et styrket krav om meldepligt og frihedsberøvelse.
Nu har den irakiske hærchef jo været oppe et par gange og vende, og det er jo ikke, fordi han ikke har været debatteret her i Folketingssalen og i pressen
, så jeg vil bare spørge fru Else Theill Sørensen, hvorfor kernen i den debat, som var meget, meget heftig, nemlig spørgsmålet om frihedsberøvelse af folk på tålt ophold, ikke er med i det forslag, som regeringen vælger at fremsætte. Jeg kan henvise til adskillige citater fra den nuværende vicestatsminister, som i ophedede stunder har sagt, at det ville ske fra dag 1, når den nuværende regering trådte til.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Også dette lovforslag, vi behandler her, er jo en del af terrorpakken.
Hvis vi skal se på formålet med lovforslaget, så synes jeg, at en henvisning til FN's Sikkerhedsråds resolution, som er nævnt i bemærkningerne, er central.
Der er bl.a. beskrevet, at resolutionen indeholder forskellige forpligtelser for staterne til ikke at at yde terrorister bistand af nogen art.
Det fremgår bl.a., at alle stater skal nægte tilflugtssted til dem, der finansierer, planlægger, støtter eller begår terrorhandlinger eller stiller tilflugtssteder til rådighed.
Endvidere er der en bestemmelse om, at flygtningestatus ikke må misbruges af personer, der har begået, organiseret eller fremmet terrorhandlinger, og det skal sikres, at påstande om politiske motiver ikke anerkendes som grundlag for at nægte retsanmodninger om udlevering af påståede terrorister.
Det ligger jo i smuk forlængelse af det forslag, som vi netop har haft en lang og indgående drøftelse af, og jeg skal ikke bruge meget tid på dette forslag, som vi fuldt ud kan støtte i Venstre
Det er klart, at med den grænseoverskridende kriminalitet af alle slags, som bliver mere og mere organiseret, og altså ikke mindst terrorismen, er det nødvendigt, at et land hele tiden værger sig og holder øje med, hvem det er, der kommer til landet.
Det nødvendiggør et nærmere samarbejde mellem politimyndighederne rundt om i verden, først og fremmest i vores eget Schengensamarbejde og i EU-samarbejdet.
Og vi kan bestemt støtte, at der nu bliver hjemmel til yderligere udlevering af oplysninger mellem de forskellige myndigheder, at vi strammer op på udrejse- og indrejsereglerne, og også at at vi i dette lovforslag indfører en meldepligt for personer, der står i udsendelsesposition.
Og endelig er vi meget tilfredse med, at vi nu får et gammelt Venstreønske indfriet om at få forbedret fingeraftryksreglerne.
Med disse få bemærkninger skal jeg gentage, at Venstre kan støtte forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-01-31:
Som det allerede har været nævnt af tidligere ordførere, er også det her lovforslag en del af terrorpakken og skal ses i sammenhæng med bl.a. lovforslag nr. L 35, som vi lige har behandlet.
De lovændringer, der er tale om, sigter jo lidt kort sagt på at forhindre, at der i det danske samfund kan gå udlændinge rundt, der kan være en fare for statens sikkerhed, være en alvorlig trussel mod den offentlige orden, sikkerhed eller sundhed eller, som før de kom hertil, har begået krigsforbrydelser eller lignende.
Ændringerne sigter bl.a. mod eller udvider mulighederne for at nægte en udlænding ophold her i landet.
De udvider mulighederne for at inddrage en opholdstilladelse, og de udvider mulighederne for at udvise udlændinge.
En meget vigtig del af det er også, at der nu vil ske en løbende opfølgning af situationen i de tilfælde, hvor en udlænding, der ikke kan få opholdstilladelse, alligevel ikke kan udsendes af landet.
Formålet med dette er selvfølgelig, at vedkommende skal udsendes af Danmark, lige så snart det bliver muligt.
Men så længe udsendelsen ikke er mulig, kan politiet nu iværksætte en meldepligt for den pågældende, og hvis denne meldepligt ikke overholdes, er der mulighed for frihedsberøvelse.
Alt sammen selvfølgelig med det formål, at myndighederne skal være bekendt med opholdsstedet for personer, der ikke har og ikke kan få lovligt ophold her i landet, men som heller ikke kan udvises.
Der gives med lovforslaget også mulighed for en betydelig styrkelse af samarbejdet mellem politiet og efterretningstjenesterne i udlændingesager, og der gives mulighed for, at fingeraftryk, optaget bl.a. efter retsplejelovens regler, uden begrænsninger kan sammenholdes med fingeraftryk optaget af asylansøgere og andre udlændinge.
Med disse få bemærkninger skal jeg sige, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-31:
, og det, hr. Søren Søndergaard lægger op til, er vel også, at det var små detaljer, som var problemer i den konkrete sag.
Eller var det?
Det ved vi jo faktisk ikke.
Det, jeg bare siger i forbindelse med debatten i dag, er, at når der står, at der sker en markant styrkelse af samarbejdet mellem de her myndigheder, FET, PET og Udlændingestyrelsen, så synes vi da, det er godt.
kan vi jo ikke vide.
Vi ved faktisk ikke, det tror jeg heller ikke
hr. Søren Søndergaard præcist ved, hvad der egentlig var hovedproblemet i den sag.
Vi har nogle gisninger om det ud fra de svar, der er kommet, men vi ved det ikke hundrede procent.
Dertil kommer jo, at der har været problemer med, at Udlændingestyrelsen ikke i et tilstrækkeligt omfang har ladet Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste gå ind og kigge på asylansøgerne og den baggrund, de pågældende har, før der er blevet givet asyl.
Det har man nogle eksempler på, og det er også den tidligere regering, der er fremkommet med den slags eksempler.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Det er muligt, at hr. Peter Skaarup er i gang med at annoncere et ændringsforslag fra Dansk Folkeparti.
Men problemet i sagen med den irakiske hærchef var jo ikke udveksling af oplysninger mellem forskellige strukturer.
Man kan dårligt sige, at det var problemet med, at ministeren ikke var orienteret, for grunden til, at ministeren ikke var orienteret, går jeg ud fra, var, fordi chefen for Politiets Efterretningstjeneste ikke var orienteret.
Så hele problemet var i PET.
Der var nogle folk, der rendte rundt og lavede en masse ting i Politiets Efterretningstjeneste med en irakisk hærchef, men de glemte at fortælle chefen i Politiets Efterretningstjeneste om det.
Så problemet var internt i PET.
Men hvis hr. Skaarup vil lave en lovændring, der pålægger PET's medarbejdere, når de laver ting af afgørende betydning for landet, at orientere chefen for PET, så kan hr. Peter Skaarup regne fuldstændig med Enhedslistens opbakning
til et sådant ændringsforslag.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-31:
Det er ikke hul tale, det er ikke buldrende trommer.
Jeg tror nok, jeg kan sige med rimelig ren samvittighed, at Dansk Folkeparti i hvert fald blandt Folketingets partier har været et af de partier, der gang på gang har gjort alt, hvad vi har kunnet for at gøre opmærksom på urimeligheder inden for udlændingelovgivningen, og det tror jeg også er medvirkende til, at regeringen fremkommer med det forslag, som retter op på nogle af de skævheder, der har været.
Jeg tror nok, jeg med rimelighed kan sige, at det er situationen.
Der var ikke tilstrækkelige instrukser om orientering om de her ting, der var ikke et tilstrækkeligt samarbejde mellem Udlændingestyrelsen, myndighederne, ministeriet og ministeren, for ministeren blev ikke orienteret.
Derfor synes jeg, at der i det her forslag i hvert fald ligger, at der vil være en højere grad af opmærksomhed på de her forhold.
Til slut til fru Anne Baastrup om den internationale straffedomstol: Der er det at sige til det, at grunden til, at vi var skeptiske over for forslaget, var, at vi følte, at der var problemer i forhold til grundloven.
Vi var ikke uenige i, at man skulle oprette en international straffedomstol, men vi syntes, at den udformning, forslaget havde fået, gav et problem i forhold til den danske grundlov, og derfor indtog vi den stilling, vi gjorde. Vi er ikke imod en international straffedomstol.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
En af de afgørende forudsætninger for, at man kan få dømt den type såkaldte terrorister, der pendler mellem landene, er, at verdenssamfundet har en international domstol.
Jeg vil derfor godt spørge, om Dansk Folkeparti har ændret opfattelse af den danske holdning til at oprette og støtte oprettelsen af en international straffedomstol.
Jeg husker, at sidst lovforslaget var til behandling, afviste Dansk Folkeparti, at man skulle etablere en sådan straffedomstol med henvisning til, at man ikke kunne være sikker på, at det danske kongehus kunne blive dømt af den straffedomstol.
Jeg vil godt spørge, om Dansk Folkeparti i dag mener, at det ville have støttet en international straffedomstol?
Eller er det stadig væk hul tale og buldrende trommer?
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Nu nævnte Dansk Folkepartis ordfører, hr. Peter Skaarup, sagen med den irakiske general som et argument for de her ændringer, og det kan jeg ikke helt forstå.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Peter Skaarup: Hvad var det præcist i den lovgivning, som eksisterede, da sagen kørte, og som eksisterer den dag i dag, der forhindrede, at Politiets Efterretningstjeneste udvekslede relevante oplysninger med dem, som de havde lyst til at udveksle relevante oplysninger med, herunder at de informerede den øverste chef i Politiets Efterretningstjeneste om det, de arbejdede med, og at de også informerede ministre? Hvad er det i den lovgivning, som vi har i dag, der forhindrede det, og som altså gør en lovændring nødvendig?
Sandy Brinck (S), 2002-01-31:
Jeg vil spørge fru Anne Baastrup, om SF ikke anser dette lovforslag som én side af terrorbekæmpelsen og som en nødvendig side. Vi har det i hvert fald sådan i Socialdemokratiet, at vi vil være konsekvente over for terror, samtidig med at vi er konsekvente over for terrorens årsager.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er, at jeg synes at høre fru Anne Baastrup i starten af sit indlæg sige, at det er meget vanskeligt at lave en international retsorden.
Jeg fik i hvert fald dette spørgsmål griflet ned på mit papir: Mener SF, at vi skal gøre forsøget?
Lidt senere sagde fru Anne Baastrup, ja, fru Anne Baastrup kritiserede nærmest, at vi i Danmark går videre end de internationale beslutninger.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Jeg lagde i min ordførertale vægt på at tilkendegive, at der er mange virkemidler, der skal tages i brug for at bekæmpe terrorisme.
Jeg mener, at verdenssamfundet har reageret voldsomt i forhold til Osama bin Laden og Al-Qaida-netværket i Afghanistan.
Det har også haft Kristeligt Folkepartis støtte.
Jeg mener, det er vigtigt, at man også diskuterer de midler, der er taget i brug, som vi altså har på programmet, jf. lovforslaget her i dag.
Men jeg mener altså også, at udviklingsbistand er med til at mindske konflikterne i verden.
Det kan godt være, at hr. Per Dalgaard og Dansk Folkeparti ikke er enige i det, eller det ved jeg, at de ikke er, og det er så også i orden.
Men jeg siger jo ikke, at Osama bin Laden eller terrorister i det hele taget har været fattige mennesker, men de pågældende har mulighed for at vinde opbakning og har jo desværre opbakning blandt utrolig fattige mennesker. Jeg tror ikke, at det er forbigået hr. Per Dalgaards opmærksomhed, at Osama bin Laden ikke handler helt alene, eller at han ikke skulle være uden nogen støtte i verden.
Desværre har Osama bin Laden m.fl. alt for god støtte, især i den fattige del af verden.
Jesper Langballe (DF), 2002-01-31:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Blekingegadebanden var det mest ekstreme og afskyelige, man overhovedet kan tænke sig. Men det er måske værd at overveje, hvorfor dette afskyelige ikke førte til en udleveringslov som den her omtalte.
Det var måske, fordi det trods alle udskejelserne under den kolde krig ikke var et karakteristisk dansk problem.
Jeg vil faktisk sige, at hvis de udleveringsbestemmelser havde været gældende dengang, ville jeg også på Blekingegadebandens retssikkerheds vegne have protesteret mod, at vi for disse afskyelige forbrydere skyld skulle opgive alt, hvad der er helligt for os i retsplejen, nemlig det, at man bliver tiltalt på sit eget sprog og efter en retstradition, som man kender. Så vil jeg stadig væk sige, at vi ved godt, at det er den muslimske terrorisme, det her drejer sig om.
Vi ved det alle sammen.
Og der må jeg altså sige, at når man vil udlevere danske statsborgere, samtidig med at man fortsætter med at give danske statsborgerskaber kritikløst og i flæng til potentielle terrorister, så har hr. Helge Adam Møller et forklaringsproblem.
Hr. Helge Adam Møller forklarede mig i går, at han ikke ville være en karklud.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Jeg prøvede at svare meget klart på hr. Søren Søndergaards meget klare spørgsmål, men jeg tog den ekstra lille tilføjelse ind, fordi jeg ikke er ekspert i KLA, jeg ikke er medlem af KLA, ikke har været det og ikke overvejer at blive det.
Men det var jo en af de ting, der blev rejst i går; at her måske er baggrund for at klarificere et eller andet, justere et eller andet eller klargøre, hvad det er man mener.
Jeg mener ikke umiddelbart - også på baggrund af det sidste svar, vi fik på høringen i går, men det var der jo uenighed om - at de ville være omhandlet.
Det tror jeg såmænd godt vi kan.
Så til hr. Jesper Langballe: Vi skulle opgive nogle hellige danske retsprincipper?
O.k., så opgav vi dem i 1959.
Det er noget med, at man skulle kunne få halv retsbehandling på sit eget sprog.
Mig bekendt har det været sådan for alle de danskere, vi de sidste 40 år har udleveret til det finske retssystem.
Dér taler man et sprog, som er utrolig svært.
Grunden til, at Blekingegadebanden blev dømt i Danmark, var jo, at de begik deres forbrydelser i Danmark, men jeg indrømmer blankt, at hvis de 4 eller 5 havde begået deres forbrydelser i Rotterdam i Holland, hvis de dér havde skudt en uskyldig hollandsk politimand, så havde jeg syntes, det var rimeligt, at de blev dømt ved hollandsk ret.
Og så kan man jo håbe, at Holland har et retssystem, så de kunne være blevet dømt alle sammen for det, de var enige om i fællesskab, nemlig at slå et uskyldigt menneske ihjel.
Line Barfod (EL), 2002-01-31:
Hr. Helge Adam Møller var i sit ordførerindlæg også inde på spørgsmålet om registrering af vores internetaktiviteter og sammenlignede det med, at der jo også for de kommunikationsformer, vi har haft tidligere, før internettet blev opfundet, var mulighed for forskellige indgreb.
Forskellen er jo, at når vi f.eks. sender et almindeligt brev med postvæsenet, sker der ingen registrering, og der har ikke været fremsat forslag om, at postvæsenet skal gå i gang med at fotokopiere alle de kuverter, der går igennem postvæsenets hænder, så man kan se, hvem der sender breve til hvem.
Det er det, man nu foreslår på e-mail- og internetområdet.
Her skal der altså ske en registrering af al trafik og af alt, hvad man kommunikerer med.
Kan hr. Helge Adam Møller slet ikke se, at der kan være
et problem i, at man her indfører en overvågning og en registrering, som slet ikke findes i samfundet i forvejen, og som ikke tjener noget andet formål, end at politiet skal kunne gå ind og tjekke registeret, hvis en person en dag bliver mistænkt for en forbrydelse?
Hvis hr. Helge Adam Møller fortsat går ind for forslaget, vil jeg gerne høre, om han vil være med til, at der i hvert fald bliver afsat de fornødne ressourcer til at sikre, at man kan overvåge, at sikkerheden omkring denne her enorme registrering vil være i orden, og at Datatilsynet får de fornødne ressourcer til at føre det tilsyn.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Jeg vil godt sige tak til den konservative ordfører for, at hr. Helge Adam Møller tager det her spørgsmål alvorligt, for det er jo netop ikke en eller anden teoretisk og ligegyldig diskussion.
Vi har situationen i Palæstina, hvor det ikke skal være nogen hemmelighed, at jeg har den opfattelse, at et besat folk har ret til at gøre modstand, også væbnet modstand.
Vi har situationen i Tjetjenien, hvor der har været meget forskellige definitioner af, hvem der er terrorister, og hvem der er befrielseskæmpere.
Vi har lige været i Europarådet, hvor russerne forsøgte at overbevise os om, at det ikke var andet end terrorister, og at det begrundede alt det, russerne gør i Tjetjenien.
Vi vil jo få mange eksempler, hvor også folk i Danmark vil føle, at det er rimeligt, at man går ind og støtter nogle folk, der kæmper for deres frihed eller for deres land.
Der må man jo kunne tage stilling til og også på forhånd vide, om man er omfattet af denne lovgivning eller man ikke er.
Derfor håber jeg, at jeg skulle forstå hr. Helge Adam Møllers svar på den måde, at det her lovforslag ikke kommer til endelig betænkning, før vi har fået et krystalklart svar fra Justitsministeriet, om f.eks. en indsamling til KLA havde været omfattet af denne her lovgivning eller ej.
Sandy Brinck (S), 2002-01-31:
Det er bare for, at befolkningen ikke skal få den her diskussion om sprog og retssager i den gale hals, at jeg godt vil bede hr. Helge Adam Møller bekræfte, at der ydes tolkebistand i henhold til menneskerettighedskonventionen.
Nu jeg har fået ordet, synes jeg egentlig godt, jeg ville høre hr. Helge Adam Møller tage klar afstand fra den betegnelse, som hr. Jesper Langballe brugte i sit tidligere spørgsmål til den konservative ordfører, hvor hr. Jesper Langballe sagde, at det her drejer sig om muslimsk terrorisme.
Kan hr. Helge Adam Møller bekræfte, at det her handler om terrorisme uden religiøse fortegn?
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Til oplysning kan jeg fortælle, at jeg er kristen og medlem af folkekirken, men for mig er terrorisme akkurat lige vederstyggelig, om det er en kristen, en protestant, en muslim, en sort, gul eller hvid, en svensker eller en dansker, der begår det.
Det er min holdning.
Til hr. Søren Søndergaard - jeg ved ikke, om det skulle opfattes som en ros eller det modsatte - der konstaterer, at jeg tager denne her debat alvorligt: Ja, selvfølgelig tager jeg den da alvorligt, og der bliver rejst et problem, som jeg mener loven tager højde for, men det var eksperterne jo uenige i i går, og derfor mener jeg, det er utrolig vigtigt at finde ud af det.
Jeg har opfattelsen af, at stort set alle partier i dette Folketing på den ene side ønsker at straffe terrorister, og det har hr. Søren Søndergaard også klart og tydeligt sagt, men vi har på den anden side stor forståelse for, hvis der er nogen, der ønsker at bringe statsterrorisme, et diktatur, til ophør.
Statsterrorisme eksisterer jo rundtomkring i denne verden, altså nogle stater, hvor der er en eller anden diktator, der træder på alt, hvad der er vedtaget i FN, på enhver form for menneskerettighed, på enhver form for kvindediskrimination
Det har jeg stor forståelse for at man ønsker at bringe til ophør, og det tror jeg det store flertal i Folketinget har.
Derfor er det netop ikke den slags ting, vi vil ramme, og i det omfang det ikke fremgår krystalklart - det er jo det, der skal vise sig - må vi prøve at gøre det klarere.
Det vil jeg meget gerne medvirke til, og det er jeg overbevist om alle andre gode kræfter også vil.
Så til fru Sandy Brinck
: Selvfølgelig kan jeg helt bekræfte, at hvad enten man bliver udleveret til Finland eller Grækenland, er det et lovkrav, at man bliver afhørt på sit eget sprog, og at man selvfølgelig får de andre vidneudsagn oversat til det sprog, man selv taler, så man kan deltage.
Således er retstilstanden heldigvis.
Man behøver ikke kunne tale finsk på det niveau, jeg demonstrerede før, for at klare sig.
Jesper Langballe (DF), 2002-01-31:
Jeg synes virkelig, at der var en pointe i fru Anne Baastrups påpegning af, at ytringsfrihedsproblemet i denne her forbindelse er noget, der er værd at kigge på under udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg i øvrigt sige, selv om jeg ikke rigtig kan nå at gøre noget ved det, at professor Henning Kochs tale om den kvalitative værdistat var jo en efter min mening meget naiv tale om, hvordan man sådan legalt og autoritativt kunne blive i stand til at skelne mellem retfærdige og syndere.
Og jeg vil sige, at det lovbegreb, man skal sætte op imod det, er netop et lovbegreb, hvorefter alle er lige for loven.
Det siger sig selv, at denne her lov ikke skal rette sig specielt mod muslimterrorisme, men mod al terrorisme.
At nogen kan tro, at jeg skulle mene noget andet, synes jeg er helt besynderligt. Sådan forholder det sig, det er jura.
Men hvis vi ser på det faktuelle bagved, ved vi alle, at det, der er problemet i dag, hvis man faktisk og sociologisk skal beskrive det, jo ikke er Blekingegadebanden. Blekingegadebanden og Baader Meinhof-gruppens tid er forbi, det var stygt nok, mens det stod på, men det er ikke problemet i dag.
Problemet er selvfølgelig, at den 11. september, da det andet fly fløj ind i World Trade Center, da vidste jeg - jeg sad dér og så det live, da det andet fly kom - ligesom resten af verden, at det var muslimske terrorister. Hvorfor skal man sådan i den politiske korrektheds navn fortrænge en viden, man rent faktisk har?
Per Dalgaard (DF), 2002-01-31:
Det glæder mig meget at høre, at selv SF er bekymret for, hvad de danske midler bruges til.
Jeg vil gerne spørge fru Anne Baastrup, om det betyder, at den ulandsstøtte, vi giver til regimer, som ikke er helt fine i kanten, nu vil blive revurderet også fra SF's side.
Jeg tænker her specielt på de midler, vi giver til det palæstinensiske folk, som måske ikke ligefrem altid bruger dem til humanitære formål, men hvor de jo nok for en stor dels vedkommende går til noget af det, vi taler om her, nemlig terroristvåben.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
Til hr. Per Dalgaard: Jeg synes faktisk, det er pinligt, at den danske stat ikke bruger langt flere penge til at støtte og bistå det palæstinensiske folk til at komme på fode.
At man overhovedet kan forestille sig at støtte en regering, der nedsætter beløbet til de her formål, er fuldstændig uantageligt.
Jeg har ikke helt forstået, hvad det var, hr. Jesper Langballe ville andet end at komme herop på talerstolen og sige noget, men jeg oplevede ikke, der var et spørgsmål til mig.
Til fru Sandy Brinck
: En dansk straffelovgivning, hvor man kriminaliserer terror, tror jeg ikke fjerner nogen terrorist på jordens overflade.
Det, der jo er det helt, helt afgørende, er, at vi får vendt op og ned på magtforholdene, at vi får en langt, langt mere effektiv indsats omkring ulandsbistanden.
Det synes jeg ikke er en rigtig måde at lovgive på.
Så tror jeg, at jeg har besvaret spørgsmålene.
Det føler jeg.
Sandy Brinck (S), 2002-01-31:
Skal det forstås sådan, at SF mener, at hele det her lovforslag er unødvendigt?
Mit andet spørgsmål er: Skal det forstås sådan, at SF er uenig i, at FN og EU har taget disse beslutninger?
Jeg spørger selvfølgelig, fordi det, som jeg sagde i mit hovedindlæg, for Socialdemokratiet er ganske, ganske væsentligt, at vi her tager et stort skridt i forhold til at lave en international retsorden.
Vi lever i en international verden.
Det er derfor, at det bekymrer mig lidt, hvis det, jeg hører, er, at SF ikke mener, at det her lovforslag er nødvendigt og i øvrigt heller ikke ser den store idé i, at FN og EU har taget initiativer og beslutninger på det her område.