runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2003-12-16:
Vi har jo fra Socialdemokratiets side stillet en række
ændringsforslag til den lov, der nu ligger.
Og lad mig indledningsvis sige, at denne her lov er en lov, som vi skal gennemføre.
Der skal heller ikke være nogen tvivl om, at vi selvfølgelig skal leve op til alle de forpligtelser om at lave terrorsikring af havne, som vi er bundet til af det internationale samfund, de internationale organisationer.
Ingen tvivl om det, de ting skal vi selvfølgelig overholde.
Når det er sagt, er vi så kommet med en række
Det ene, vi har gjort, er, at vi har bedt om, at man får en national følgegruppe til at følge hele arbejdet med at implementere hele den her havnesikring; give muligheder for at havnemyndigheder, virksomheder og andre får mulighed for at følge med i, hvad der rent faktisk sker på det her område.
Man har lavet noget lignende i Tyskland og andre steder, og ikke mindst på baggrund af, at det her forslag vil medføre en regning måske i størrelsesordenen 150 mio. kr., som vi bare sender derud lokalt, er det vel meget rimeligt, at f.eks. virksomheder og andre er med til at kunne diskutere nogle af de her ting.
Det forslag er imidlertid blevet fejet af banen, og det forstår vi ikke helt.
Det andet, vi har bedt om, er at få en revisionsbestemmelse ind i loven, der betyder, at når der er gået et par år, kan vi vende tilbage og se på, hvordan det her faktisk virker.
Vi har jo også, som jeg nævnte under førstebehandlingen, en frygt for, at vi begynder at hegne store dele af de danske havnearealer ind til stor gene og ulempe for befolkningen, som gerne skulle have en fri og lige adgang til de steder.
Så en revisionsbestemmelse ville vi også gerne have.
Det er også blevet fejet af banen, og det forstår vi heller ikke.
Sidst, men ikke mindst, har vi lagt op til, at vi gerne vil give mulighed for fri konkurrence på en række ydelser, for så vidt angår havnetjenester, altså det, at man i dag ikke har mulighed for fra havnenes side at byde ind på en lang række ydelser, men derimod, at der er en eller anden form for privat monopol, som fordyrer tingene, og som - set i lyset af, hvor dyrt det her rent faktisk kan blive - ikke giver de her havne muligheder for at hente nogen penge ind.
Det er jo mærkeligt, at det er Socialdemokraterne, der skal stå og tigge og bede en borgerlig regering om, at man får fri og lige konkurrence, for så vidt angår en lang række tjenester, og derfor kan vi ikke forstå, hvorfor en borgerlig regering med en konservativ trafikminister i spidsen ikke vil åbne op for mulighederne for, at vi netop får sikret den her frie konkurrence.
Erik Mortensen (S), 2003-12-16:
I forbindelse med betænkningsafgivelsen i udvalget meddelte Socialdemokratiet, at vi ville redegøre for vores stilling her ved anden behandling af L 86, som jo primært omhandler grænsehandelsproblemet. Med baggrund i det fremsatte forslag og de stillede spørgsmål samt de afgivne svar kan Socialdemokraterne konstatere, at fra såvel centrale som regionale branchekilder forventes forslaget på ingen måde at løse problemet med grænsehandelen, at fokus ikke er rettet mod de egentlige årsager til den skæve grænsehandel, nemlig den manglende håndhævelse af den tyske dåsepant og den lavere tyske moms, og at den foreslåede lettelse af emballageafgiften derfor kun marginalt afhjælper grænsehandelsproblemet.
Og at lettelsen også kun har en marginal betydning i forhold til den såkaldte flaskefidus, og at det forventede mersalg af dåseøl i danske butikker øger affaldsmængden, ligesom øget brug af engangsemballage i forhold til returflasker har en negativ miljøvinkel.
Og at de mindre bryggerier generelt mister markedsandele i det omfang, de ikke har en dåseproduktion, og at den glidende skala for alkoholafgift rammer de mindre bryggeriers pilsnertyper, som hidtil har befundet sig i skatteklasse 1, selv om de har haft et marginalt højere alkoholindhold.
I forbindelse med de to sidste pinde vil vi sige, at regeringen selvfølgelig via andre tiltag derfor bør sikre fair konkurrence for de små bryggerier på hjemmemarkedet, f.eks. via konkurrencelovgivningen.
Men sammenfattende kan Socialdemokratiet konstatere, at de positive tiltag, der måtte være i forslaget, opvejes af de negative inklusive de usikre momenter, f.eks. pantsatsen.
Med det seneste svar, der er givet fra ministeren så sent som her i weekenden, må vi nok konstatere, at netop nedsættelse af pantsatsen er nært forestående. Og som jeg nævnte i et af mine begrundelsespunkter her, er netop en nedsættelse af pantsatsen for returemballage bestemt ikke med til at fremme de miljømæssige forhold.
Så alt i alt må vi fra Socialdemokratiets side konstatere, at vi ikke kan stemme for forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-16:
Så er det jo rart, at jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at der ikke skete noget på Nordsøen af nogen større karakter, før vi kom frem til 1982.
Det ved hr. Keld Albrechtsen, og det er derfor, vi bruger den periode til at regne på.
Det var jo der, man begyndte at foretage sig noget på Nordsøen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-16:
Det overrasker mig, at hr. Kim Andersen kan fremføre den påstand, at den her sag skulle være så overordentlig grundigt behandlet, at der ikke var behov for yderligere for at kunne tage stilling.
Nu nævner hr. Stavad, at der faktisk er et helt samlet notat, der mangler her ved andenbehandlingen.
Det er også bl.a. af den årsag, jeg synes, det er fornuftigt at få en ny udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling.
Hr. Kim Andersen må vel dog trods alt give mig ret i, at det ikke er heldigt, at vi når frem til anden behandling, uden at de afgørende besvarelser ligger på bordet. Jeg nævnede også de tilfælde, hvor der fra ministerens side efter min opfattelse blev manipuleret med en række tal for at forsøge på at sminke aftalen.
Så jeg synes, der er god grund til at fortsætte et ihærdigt arbejde i udvalget, og det håber jeg hr. Kim Andersen er med på.
Så vil jeg bare spørge en gang til: Var Venstre involveret i de afsluttende forhandlinger?
Var Venstre repræsenteret på nogen måde i de afsluttende forhandlinger?
Ole Stavad (S), 2003-12-16:
Jeg vil stadig væk bestræbe mig på at undgå en lang polemik.
Men jeg vil godt gøre en enkelt bemærkning i forhold til hr. Kim Andersens endnu en gang forsøg på at tillægge Socialdemokratiet synspunkter, Socialdemokratiet ikke har og aldrig har haft.
Hr. Kim Andersen kan ikke finde et eneste sted, hvor Socialdemokratiet er kommet med et beløb, der er på niveau med eller mindre end det, som kommer ud af den her aftale efter regeringens egne beregninger, tværtimod er det væsentlig større beløb.
Derfor synes jeg, at hr. Kim Andersen skulle holde sig for god til at blive ved med at trække den der gamle slidte krikke, som efterhånden ikke kan gå længere, ud af stalden.
Jeg vil så godt stille et enkelt spørgsmål til hr. Kim Andersen, men hvis det er sådan, at hr. Kim Andersen ikke kan besvare det og ministeren hellere vil, så er det i orden for mig.
Den fortolkning var vi jo lovet inden andenbehandlingen, og jeg undrer mig over, hvorfor den ikke er kommet, og hvorfor ministeren ikke har levet op til det løfte, han har givet Folketinget, for det er jo faktisk et ganske vigtigt dokument i forhold til hele den debat, vi har her, til forståelse af den del af aftalen, hvor selv de eksperter, vi havde indkaldt, strakte armene i vejret og sagde: Vi har meget, meget svært ved at forstå det.
Morten Homann (SF), 2003-12-16:
Det her illustrerer meget godt den vanskelighed, vi har haft
med at få klare svar fra skatteministeren under udvalgsbehandlingen. Når skatteministeren ikke vil svare på mit spørgsmål - om det er regeringens politik at lukke skattehullerne, når man opdager dem, eller når de har kostet penge -
må jeg henholde mig til, hvad statsministeren sagde i spørgetiden i sidste uge, nemlig at det så sandelig var regeringens politik, at man ville prøve at stoppe skattehuller, så snart man overhovedet så dem. Jeg vil godt spørge skatteministeren: Er skatteministeren enig med statsministeren i det?
Og hvis skatteministeren er enig med statsministeren i det, kan han så ikke prøve at forklare, hvorfor regeringspartierne og Dansk Folkeparti i sidste uge stemte imod at lukke to skattehuller i loven, som ministeren selv havde erkendt eksisterede, og hvor ministeren selv havde udviklet de redskaber, der skulle til for at lukke dem, og sendt dem til Folketingets Skatteudvalg, men alligevel valgte at stemme imod dem? Enten må ministeren være uenig med statsministeren i, at det gælder om at lukke huller, så snart man opdager dem, eller også må han have en meget god forklaring på, hvorfor han alligevel undlod at gøre det så sent som i sidste uge.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-16:
Der er kun et enkelt spørgsmål, som jeg ikke har svaret på tidligere, enten i dag eller under førstebehandlingen, og det er det spørgsmål, som hr. Ole Stavad stiller.
For så vidt angår spørgsmål omkring roll over-beskatningen, som rejses i dag af FSR,
Jeg skal ikke lægge skjul på, at umiddelbart er det min holdning, at roll over-beskatning ikke er omfattet af L 27,
men jeg skal selvsagt vende tilbage med et mere konkret fortolkningsbidrag til Folketingets Skatteudvalg. KL. 14.30 For så vidt angår den anden del af FSR's besvarelse, kan jeg henvise til det svar, jeg allerede tidligere har givet til FSR.
Ole Stavad (S), 2003-12-16:
Jeg vil gerne supplere hr. Morten Homann.
Ud over det spørgsmål, hr. Morten Homann stillede, som statsministeren jo har svaret på, nemlig at huller skal lukkes, og de skal lukkes med det samme, kunne det jo i den forbindelse for at forstå troværdigheden af det svar være godt at få at vide af skatteministeren: Vil han påstå, at han intet som helst vidste om, at der var et hul i den her lovgivning eller i den lovgivning, som han gennemførte tidligere på året?
Men det, der faktisk først og fremmest fik mig herop, var, at jeg havde forventet, at skatteministeren ville have svaret på den henvendelse, vi har fået fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, som vi først har fået her til formiddag, og hvor jeg ikke kan forestille mig, at skatteministeren ikke skulle være forsynet med et notat, der kan give et svar på det.
Det har været et lidt kaotisk forløb, der har været med ændringsforslag uden for betænkningen til tredje behandling, og nu fik vi på mail her i formiddag denne henvendelse med nogle vigtige saglige spørgsmål, indsigelser, som jeg havde troet at skatteministeren ville have svaret på efter debatten.
Det vil jeg godt bede om at skatteministeren gør.
Morten Homann (SF), 2003-12-16:
Der er under udvalgsarbejdet blevet givet svar på en del spørgsmål.
Jeg synes i virkeligheden, at et af de spørgsmål, som ikke er blevet besvaret i hele det her forløb, er et af de allervigtigste.
Det er nemlig spørgsmålet om, hvorvidt man, når skatteministeren får viden om, at der eksisterer et hul, udnyttet eller ej, går i gang med at stoppe hullet hurtigst muligt med de forhåndenværende værktøjer, eller om man venter på, at det kommer til at koste penge.
Det lovforslag, som vi behandler nu, er udtryk for den sidste tilgang, at man venter, til det har kostet penge.
Det, at regeringen sammen med sit støtteparti Dansk Folkeparti ved andenbehandlingen i sidste uge stemte de ændringsforslag ned, som SF havde stillet, og som kunne lukke erkendte huller, var udtryk for den linje, hvor man venter med at lukke huller, til de har kostet penge.
Så jeg vil gerne bede skatteministeren om et klart svar: Er det regeringens politik at stoppe huller, når man får kendskab til dem, eller er det regeringens politik at stoppe huller, når de har kostet samfundet dyrt?
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-16:
Jeg skal også på Det Radikale Venstres vegne beklage den sagsgang, som vi har oplevet her.
Det, som er mest bekymrende for os, ud over at det selvfølgelig er begrædeligt, at samfundet tilsyneladende går glip af meget store millionbeløb på grund af, at der ikke rigtig er udvist rettidig omhu i ministeriet, er, at det ikke har været muligt at få klar tale i forhold til regeringens skattestop, efter at den her sag er blevet rejst. Jeg har forsøgt i Folketingets spørgetid at udfritte ministeren om, hvordan skattestoppet ser på fradrag.
Og der gik det fint nok, så længe det drejede sig om at fjerne fradragsmuligheder, også uudnyttede fradragsmuligheder for private, for det må man ikke gøre i forhold til skattestoppet.
Men da jeg så forsøgte at bruge det som en bro til at spørge til, hvordan det så ud på virksomhedernes område, fik jeg pludselig at vide af skatteministeren, at nu lugtede det lidt for meget af, at det drejede sig om den sag, som vi debatterer her i dag, og derfor kunne der ikke gives noget svar på det spørgsmål, for der blev henvist til, at en kommission var nedsat.
Jeg synes, det er problematisk, at man pludselig ingenting vil sige om et så højt profileret emne som skattestoppet, som man tidligere har formået vel delvis, det mener man jo selv i hvert fald, at vinde regeringsmagten på.
Men nu kan vi lige pludselig ikke få at vide, hvad den præcise definition er.
Er det et brud med skattestoppet at fjerne disse huller?
Har det været det, der har været holdningen i ministeriet?
Hvordan har ånden været, inden man opdagede det her hul?
Det synes jeg at Folketinget har et meget klart behov for at få et svar på; også i forhold til - det har jeg ladet mig fortælle, og det vil jeg også gerne have at ministeren vil bekræfte - at der blev udstukket noget, der minder om en klar ordre om, at fra ministeren overtog ministeriet, skulle hvert eneste lovforslag, som skulle hen over ministerens bord, nærmest have et stempel udenpå, hvorpå der stod, at dette lovforslag ikke strider mod skattestoppet. Hvis man har haft den tolkning, at fradragsmuligheder, også uudnyttede fradragsmuligheder, ikke kunne fjernes, uden at det stred mod skattestoppet, så kan man jo tydeligt se, at det lige netop er den forholdsordre, som er givet, som har været hindrende for, at man kunne fremlægge forslaget på den måde, som den tidligere regering fremlagde forslaget på.
Så det mener jeg simpelt hen at vi bliver nødt til at have ministeren til at redegøre for.
Det har ikke noget som helst med kommissioner at gøre, men er bare et spørgsmål til Folketingets almindelige oplysning: Hvordan er det egentlig, det forholder sig i forhold til fradrag, virksomheder, uudnyttede fradrag i virksomheder og så skattestoppet?
Ole Stavad (S), 2003-12-16:
Jeg vil selvfølgelig godt takke skatteministeren for den besvarelse, jeg fik.
Men jeg vil godt sige til skatteministeren, at jeg synes ikke, det er betryggende at sige, at »det er min holdning, at roll over-beskatning ikke er omfattet«, for det er jo ikke et spørgsmål om skatteministerens holdning, og det er ikke tilfredsstillende, at vi står lige over for at skulle vedtage et lovforslag her ved tredjebehandlingen, hvorefter skatteministeren lover os, at vi efterfølgende vil få et mere grundigt og uddybende notat i Skatteudvalget.
Jeg må bryde helt sammen og tilstå, at jeg kan ikke gennemskue alt det, der står i den henvendelse, vi har fået fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorer i dag.
Hvis skatteministeren ikke er i stand til det, mener jeg faktisk, at vi er nødt til at bede om at få afbrudt behandlingen af lovforslaget.
Men det vil jeg ikke gøre på nuværende tidspunkt, hr. formand, for jeg mener, at skatteministeren skal have en mulighed for at give en mere grundig og mere betryggende besvarelse, end han gav i sit første indlæg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-16:
Først var den nuværende statsminister skatteminister og fik åbnet en række huller, som selskabstømmerne benyttede sig af, og nu har vi haft en TDC-sag og nogle andre huller, som har været skandale på skandale for den nuværende skatteminister. Mit spørgsmål lyder: Er man ved at blive klogere?
Er den borgerlige lejr ved at blive så klog, at den måske vil ændre sin politik og begynde at lukke skattehullerne?
Eller er det sådan, at den borgerlige lejr med skatteministeren og statsministeren i spidsen fortsat vil underminere indtægtsgrundlaget for velfærdssamfundet i fremtiden?
Ole Stavad (S), 2003-12-16:
Jeg har tilsvarende respekt for, at SF og andre partier har valgt en anden vurdering, så man siger: Vi vil betragte de tre forslag som en pakke og stemme samlet om de tre forslag.
Socialdemokratiet har bare valgt at sige, at vi ikke vil stemme imod et skatteforslag, som rent faktisk trækker i den retning, som Socialdemokratiet har ønsket, og som bidrager med yderligere økonomi til det danske samfund fra den danske undergrund.
Derfor stemmer vi for det forslag.
Men man kan begrunde noget andet også.
Det har SF valgt.
Socialdemokratiet har valgt at sige, at vi ikke vil gå imod et yderligere bidrag fra den danske undergrund til det danske samfund, som vi har arbejdet ihærdigt for.
Morten Homann (SF), 2003-12-16:
Jeg kan berolige hr. Ole Stavad med, at jeg ikke tror, der er risiko for, at der opstår tvivl om Socialdemokratiets tilkendegivelser.
I så fald er det ikke undertegnedes fortjeneste.
Det er fuldstændig korrekt, at den binding, der ligger, formelt set ligger i B 7, som bliver behandlet på fredag.
Min bemærkning var blot, at L 62 indgår i det samlede kompleks.
Og uanset at den beskatning, som ligger i L 62, som på nogle måder er en forbedring, på nogle måder indeholder problematiske elementer i sig selv ville kunne ændres af kommende Folketing, vil den utilstrækkelige beskatning set i sammenhæng med B 7 blive låst fast i det næste par år.
Det er den baggrund, der er, for at SF er nået frem til den konklusion, at vi vil stemme imod L 62. Men jeg har fuld forståelse for, at hr. Ole Stavad har en anden vurdering og derfor alene vil stemme imod B 7, som selvfølgelig indeholder bindingen og kompensationsklausulen de næste 40 år frem i tiden.
Ole Stavad (S), 2003-12-16:
Kun lige for at undgå en misforståelse eller en risiko for en misforståelse.
Hr. Morten Homann sagde, at vi med vedtagelse af L 62 fastlagde beskatningen 40 år frem i tiden.
Der er intet i det forslag, der lægger noget fast, længere end til Folketinget måtte beslutte sig for at ændre.
Men det risikerer at blive fast, hvis man vedtager B 7 på fredag.
Det er B 7. Derfor vil Socialdemokratiet også stemme imod B 7, som indeholder de bindinger, der lægges på Folketinget, på befolkningen ved alle kommende valg frem til 2042, fordi man ikke kan ændre, end ikke lukke huller uden at blive stillet over for et modkrav.
Det synes jeg er meget vigtigt, så der ikke opstår misforståelser om Socialdemokratiets tilkendegivelse.
Morten Homann (SF), 2003-12-16:
SF vil ved tredjebehandlingen stemme imod både L 48 og L 62, og jeg skal lige gøre nogle korte bemærkninger specielt omkring L 62 her ved andenbehandlingen.
L 62 lægger, uanset at der måtte være forbedringer,
dermed beskatningen af Nordsøaktiviteterne fast for en næsten 40-årig periode på et niveau, som klart er til fordel for DUC, og som simpelt hen giver staten, giver samfundet, giver den danske befolkning for lidt.
Samtidig er det ikke lykkedes under udvalgsarbejdet at give et betryggende svar på, om kombinationen af, at man nedsætter kulbrinteskattesatsen og så det gamle store kulbrintefradrag på 250 pct., vil give nogle muligheder for at lave spekulationer.
Endelig er det, som også hr. Ole Stavad gjorde opmærksom på, blevet ganske klart under udvalgsarbejdet, at der er indtil flere skattehuller tilbage i den her lovgivning.
Så uanset at der også kan være positive elementer i det her, er den samlede afvejning for SF's vedkommende, når det drejer sig om skattedelen, også faldet ud til fordel for at stemme imod lovgivningen.
Dertil kommer så de ting, som vi også vender tilbage til under debatten på fredag ved behandlingen af B 7, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt det er rimeligt at forære Mærsk Olie og Gas en så stor del af Danmarks undergrund og binde fremtidige Folketing, fremtidige generationer de næste 40 år frem i tiden til den her aftale, som klart er til ugunst for den danske befolkning og til fordel for Mærsk Olie og Gas.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-16:
Fint, det er en holdning.
Den kan man være uenig i, og den er Kristendemokraterne uenige i.
Men hvis det er regeringens holdning, er det jo til at tage og føle på, hvis man bare ikke går ind og laver det her smagsdommerreparationsarbejde, som man har været i gang med også med ændringsforslaget, som er stillet her under andenbehandlingen. Mit spørgsmål til kulturministeren skal gå på: Hvorfor var de religiøse blade i første omgang på negativlisten?
Hvorfor fandt man ikke, at de bidrag, de religiøse blade bidrog med til den demokratiske debat i vort samfund, som ellers var kriteriet for bl.a. at komme på positivlisten, var vigtige?
Hvad er det, der lige pludselig har forandret situationen for netop de religiøse blade, siden der nu skal stilles et ændringsforslag?
Ole Stavad (S), 2003-12-16:
Jeg vil gerne understrege, at Socialdemokratiet har bestemt ingen som helst interesse i eller lyst til, at denne sag skal trækkes i langdrag.
Vi har bestemt ingen som helst lyst til på nogen måde at kunne skydes i skoene, at vi bidrager til, at det hul, som regeringen har ladet stå gabende åbent med et milliardtab for det danske samfund til følge, ikke bliver lukket.
Men jeg er også nødt til at sige, at når skatteministeren ikke kan give nogen som helst betryggende besvarelse angående den henvendelse, der er kommet fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, vil det ikke være sagligt, hvis vi stemmer om lovforslaget om et øjeblik.
Vi er nødt til at vide, om det giver nogen problemer, eller det ikke giver nogen problemer.
Det har skatteministeren ikke på nogen betryggende saglig måde kunne svare på, og derfor undrer jeg mig egentlig over, at regeringen, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti ikke har bedt om at få forhandlingen afbrudt.
Hr. formand:
Hvis det er sådan, at dette her skal foregå på en bare nogenlunde ordentlig måde med den maksimale - så meget det nu er muligt - tryghed for, at der er kvalitet i lovforslaget, er jeg nødsaget til at bede om, at vi afbryder forhandlingen af forslaget.
Jeg vil gerne i samme forbindelse give tilsagn om, at hvis det er sådan, at det kræver dispensation fra Folketingets normale regler at få sagen færdigbehandlet inden jul, vil Socialdemokratiet medvirke til at give en sådan dispensation.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-16:
Jeg stillede et par spørgsmål, som var meget konkrete, og som
jeg efterlyste svar på fra skatteministerens side.
Men det har jeg ikke fået, så nu bliver jeg nødt til at stille dem igen
Punkt 1: Gælder skattestoppet for virksomheders fradrag? Må man ikke fjerne virksomheders fradrag?
Punkt 2: Gælder skattestoppet også for virksomheders uudnyttede fradrag, altså fradrag, man ikke har benyttet sig af, men som man egentlig har ret til at benytte?
Må man heller ikke fjerne den slags huller?
Og punkt 3: Blev der i forbindelse med ministerens tiltræden afgivet noget, der kunne forstås som en ordre om, at ethvert forslag, som måtte blive lagt på ministerens bord, på forhånd skulle være tjekket for, om skattestoppet blev overholdt?
Ja eller nej.
Hvis jeg ikke kan få nogen svar på de spørgsmål, må jeg bare konstatere, at vi foreløbig har den viden, at skattestoppet har kostet borgerne et sted mellem 1 og 2 mia. kr. - mindst!
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-16:
Om det helt konkrete spørgsmål vil jeg kun sige, at vi fik en skrivelse for nogle få timer siden, og vores umiddelbare vurdering - husets umiddelbare vurdering af FSR's henvendelse - er, som jeg har været inde på før, at roll over-beskatningen ikke er omfattet af L 27.
Det er klart, at skulle noget andet vise sig, vil vi selvfølgelig tage den nødvendige konsekvens af det, men som det ser ud i øjeblikket, er det det svar, der kan gives.