Frode Sørensen (S), 1999-12-09:
Forslaget til lov om erhvervsservice er et klart udtryk for grundlæggende tanker i den socialdemokratiske erhvervspolitik, nemlig at sikre nogle gode rammer, men at undlade direkte konkurrenceforvridende tilskud.
Der er skabt et stort antal initiativer, som alle har et dobbelt erhvervspolitisk sigte, nemlig at forbedre lovgivningskvalitet og lette de administrative byrder, populært kaldet bøvl.
Lovgivningen må også afspejle den hverdag, der er virksomhedernes.
Når man tager de mindre og mellemstore virksomheder nærmere i øjesyn, opdager man, at mange foretrækker at lade andre stå for administrationen, altså populært sagt at betale sig fra det ude i byen.
Dette tilbud kommer som sagt til at hedde erhvervsservice, altså et offentligt tilbud om at skabe rammerne for en kvalitativ ny administrationsbranche.
Virksomheden, som vælger erhvervsservicekonceptet, kan overlade eksempelvis lønadministration, finansbogholderi, indberetninger og betalinger til en privat leverandør af erhvervsservice.
Kontakten til myndighederne kan således gå gennem denne leverandør.
Fordelene ved den nye ordning er mange, ikke mindst fordi virksomhederne så kan koncentrere sig om det, de er gode til: at producere varer eller ydelser inden for deres kerneområde.
En konference, som i slutningen af oktober blev afholdt af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen med 120 deltagere, hvoraf mange havde deltaget i styrelsens testforsøg, viste, at virksomhederne kan spare mellem 2-8 timer ugentlig ved at overgå til erhvervsservice, svarende til mellem 2/3 eller 3/4 af deres nuværende administrative arbejde.
Der skal en godkendelsesordning til for i hovedtræk at sikre en bred tilslutning af leverandører for at gøre markedet gennemsigtigt, så konkurrencevilkårene bliver gennemskuelige for kunderne, og for at sikre, at leverandørerne følger det, der anses for god skik i branchen.
I almindelighed er mindre virksomheder ofte lidt fedtede med at bruge penge til administration, således at erhvervsserviceordningen kan risikere at strande af økonomiske årsager.
Virksomheder med fra 1-10 ansatte kan af puljeordningen få medfinansieret op til 80 pct. af udgifterne til etablering
eller opgradering af deres IT
Denne medfinansiering forekommer at være en fornuftig offentlig investering i en ny branches første år.
Under høringsrunden er der fremsat en del interessante kommentarer fra de høringsberettigede parter, men væsentligst af alt er, at der i brede erhvervskredse er støtte til forslaget.
Det har været spændende at læse de mange helt overvejende positive høringssvar.
Dog kan jeg ikke lade være med at undre mig over, at Dansk Industri blot konstaterer, »at forslaget er inderligt overflødigt, at intet påviser, at initiativet er til gavn for virksomhederne«.
En helt igennem negativ indstilling til noget, som jf. førnævnte konference påviseligt letter de mindre virksomheders administrative byrder.
Men måske er det netop, fordi de er små, at Dansk Industri finder det overflødigt.
Uden at være polemisk er jeg meget spændt på, om alle de partier, som normalt bryster sig af deres erhvervsvenlighed, her vil følge hovedparten af erhvervslivets indstilling og ligesom Socialdemokratiet stemme for forslaget.