runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-06:
Regeringen prioriterer omkostningseffektive energibesparelser højt.
De skal jo netop medvirke til at reducere forbrugernes energiregning.
Jeg er derfor også glad for, at vi i den politiske aftale af 29. marts 2004 om fremtidssikring af energiinfrastrukturen blev enige om, at der inden udgangen af 2004 skal udarbejdes en handlingsplan indeholdende en strategi for øget energieffektivisering og energibesparelser.
Handlingsplanen skal sammenfatte og supplere de nye besparelsesinitiativer, som allerede er fremlagt.
Lad mig som eksempler blot nævne standbyhandlingsplanen og aftalen med vindues- og glasbranchen om udfasning af traditionelle termoruder og fremme af energieffektive vinduesløsninger.
I oktober 2004 vil regeringen som led i gennemførelsen af EU's bygningsdirektiv fremsætte lovforslag om energibesparelser m.v. i bygninger, lovforslag, som vil fastlægge de fremtidige rammer for energimærkning af bygninger og lejligheder og eftersyn af kedler og klimaanlæg i bygninger samt vurdering af varmeanlæg.
I løbet af efteråret vil de konkrete forslag til stramning af energibestemmelserne i bygningsreglementet også blive fremlagt.
Udgangspunktet er, at energikravene vil blive strammet i betydelig grad.
Der foregår i øjeblikket en livlig debat med brugerne, energiselskaber, byggeriets parter, konsulenter og andre aktører om de nye regler.
Netop energibesparelser i eksisterende bygninger skal, som det fremgår af den politiske aftale, være et særligt indsatsområde i handlingsplanen, der fremlægges inden årets udgang.
Dette fremgår også af det kommissorium for handlingsplanen, som jeg har fremsendt til forligspartiernes ordførere.
Der er altså således allerede planlagt en række initiativer for at styrke indsatsen for at reducere energiforbruget i bygninger, og med den politiske aftale har vi i fællesskab aftalt en køreplan for den videre indsats.
Jeg synes derfor ikke, at det er det rigtige tidspunkt at behandle dette beslutningsforslag, selv om jeg kan have sympati for flere af initiativerne i forslaget.
Jeg mener, vi skal afvente lovforslaget og handlingsplanen, inden vi lægger os fast på konkrete målsætninger og initiativer.
Jeg vil gerne herfra i dag give tilsagn om, at de forskellige ideer i beslutningsforslaget vil blive vurderet
som led i udarbejdelsen af handlingsplanen
Der lægges op til en åben proces, hvor alle gode ideer vil blive inddraget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-06:
Jeg vil sige det sådan, at jeg synes, det er meget nemt af hr. Svend Auken at stå og latterliggøre Enhedslistens sekretær på det her felt.
Jeg vil gerne sige til hr. Svend Auken, at jeg synes, det skulle være Keld, der stod heroppe
og tog diskussionen om det her forslag
Jeg har ikke en jordisk chance for at sætte mig ind i tingene, og Keld er på Færøerne - det er vilkårene, og dem tror jeg også godt hr. Svend Auken kender til - og derfor er jeg sendt i salen med en ordførertale.
Det er hverken elendighedsteori eller konspirationsteori - går jeg ud fra - der ligger bag den ordførertale, jeg har med, men et spørgsmål om, at hr. Keld Albrechtsen har sat sig ind i tingene og har vurderet, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Det er altså ikke forarmelsesteorien om, at det skal blive rigtig slemt, før det skal blive bedre, det her drejer sig om?
Jeg tror, det var ministeren, der før undrede sig over, at hr. Keld Albrechtsen ikke var til stede her i dag.
Når man hører fru Rosenkrantz-Theils tale her i dag, så har han et fornuftigt alibi for at holde sig væk i dag.
Hvis jeg måtte give det ene råd til fru Rosenkrantz-Theil - idet jeg går ud fra, at det er en ansat i sekretariatet, der har skrevet hendes tale - at hun får lavet en sikkerhedsundersøgelse.
Der er altså kommet ugræs ind over hegnet i Enhedslisten.
Det være kun sagt som et råd.
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Anne Grete Holmsgaard siger: Her stopper vi et kæmpehul.
Milliarderne kan ellers flyve ud ad vinduet, hvis ikke vi får det stoppet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-06:
Jeg kan jo ikke sige andet end at gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at ordføreren ikke er til stede her i salen, og den indstilling, ordføreren har givet, er, at vi stemmer imod det her forslag, fordi der er risiko for, at vi åbner op for nye huller.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Jeg er bestemt heller ikke skatteekspert, men faktisk er det her altså ikke så rasende kompliceret.
Nu er det selvfølgelig lidt ærgerligt, at det ikke er den ordfører, der har lavet indlægget, men så vil jeg bare opfordre fru Pernille Rosenkrantz-Theil til at hilse hr. Keld Albrechtsen og spørge hr. Keld Albrechtsen, om han virkelig synes, at Enhedslisten kan være bekendt at gå imod et forslag, der lukker skattehuller.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-06:
Af hensyn til den gode tone og omgang her i huset, så skal jeg undlade overhovedet at kommentere det sidste indlæg her fra talerstolen.
Jeg tror, Enhedslisten har fået lidt at tænke over i denne her sag, og det skal jeg ikke gøre noget ved.
Derimod vil jeg under henvisning til de bemærkninger, økonomi- og erhvervsministeren er kommet med, bare sige ganske kort, at det her jo er en opfølgning af det lovforslag, vi netop har diskuteret, og jeg er glad for, at der har været en positiv tilslutning til forslaget fra repræsentanter for et flertal af Folketingets partier.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-06:
Nej, det er det ikke, men det er sådan, at vi har at gøre med en utrolig teknisk lovgivning på det her område, ligesom vi har haft det, når vi har behandlet andre erhvervsbeskatningsområder her i salen, og konsekvensen af de lovforslag, denne her skatteminister er kommet med, har været åbning for skattehuller.
Jeg skal ikke kunne afvise, at fru Anne Grete Holmsgaard eller andre kan overbevise os om noget andet i forbindelse med udvalgsarbejdet, men indtil videre er vi ikke overbevist.
Vi er ikke overbevist af den lovgivning, som ministeren er kommet med.
Jeg skal i øvrigt bede fru Anne Grete Holmsgaard om at stille sine spørgsmål til ordføreren på området, nemlig hr. Keld Albrechtsen.
Jeg vil gerne vende tilbage til det, men jeg er måske ikke helt den rette at gå i kødet på omkring det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-05-06:
Lovforslaget her er jo en direkte forlængelse af det netop indgåede energiforlig og også af den sag, som vi netop har førstebehandlet.
Med den indgåede energipolitiske aftale og den efterfølgende lovgivning sondres der ikke længere mellem fri og bunden egenkapital.
Det skal ikke føre til, at selskaberne får mulighed for at skubbe underskud mellem f.eks. et handelsselskab og et netselskab, og det forhindrer vi med det lovforslag, som er til behandling i dag.
Man kan sige, at vi beskytter forbrugerne imod, at der flyttes penge fra de konkurrenceudsatte områder og over til monopolområderne vedrørende nettet.
Ved lovforslaget sikrer vi også, at energiaftalen om selskabernes overdragelse af ejerandelene i det overordnede elnet ikke medfører beskatning ved overdragelsen.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Erik Mortensen (S), 2004-05-06:
Tingene kan jo hurtigt ændre sig her i salen.
Og det er den jo. Man kan så måske undre sig over, at det stadig væk er § 46 i elforsyningsloven, der skal være så interessant, for det er jo Landsskatteretten, der har truffet en stribe afgørelser, hvor man jo altså hæver selskabsskatteloven over elforsyningsloven.
Det har selvfølgelig været vores udgangspunkt for at sige, nå ja, men sådan er det.
Derfor er lovforslag nr. L 233 jo på bordet i dag, og derfor er det jo altså utrolig vigtigt.
Økonomi- og erhvervsministeren har jo også dokumenteret og slået fast, at det, der er målet, er at sikre imod et uhensigtsmæssigt - hvad skal man sige - angreb på de kollektive forsyningsselskaber.
Det var jo en noget særpræget oplevelse, da vi i 1999 lavede elliberaliseringen, hvor de kollektive forsyningsselskaber præsterede indgangsværdier, som ingen havde forestillet sig overhovedet eksisterede.
Det var jo astronomiske beløb, som selvfølgelig kun har ét formål, nemlig at fungere som afskrivningsgrundlag.
Det er også fair nok.
Selskaberne er blevet skattepligtige og kan agere på det frie marked, havde jeg nær sagt, men det er jo stadig væk for forbrugernes penge.
Så da vi startede hele øvelsen i 1999, var vi godt klar over, at med de indgangsværdier og de afskrivningsmuligheder, man der etablerede, var der jo altså ikke de helt store forventninger til et skatteprovenu fra den side. Og det sagde vi så o.k. til.
Hvis man på det tidspunkt havde brugt ordet kattelem, så havde det måske nok været passende.
Men det betyder ikke nødvendigvis, at man så nu her skal åbne en ladeport.
For det kunne jo godt være helt andre interesser uden for sektoren, der kunne gå ind og overtage, købe op inden for branchen her og så lave sambeskatning i givet fald og dermed også bruge forsyningsselskabernes kapital, altså afskrivningsmasse, til andre formål. Så alt i alt er vi tilfredse med udspillet her.
Det lever op til de krav, der blev stillet i 1999, og det bliver også præciseret.
Selv om vi på det tidspunkt troede, at vi var dækket ind, så er det så det, vi får gjort effektivt her.
Så Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Og jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de også forholder sig positivt til det.
Der sidder søreme en radikal ordfører dernede, men jeg har fået besked på at hilse fra skatteordføreren og sige, at han forholder sig positivt til forslaget.
Og så er det spændende at høre, om det holder hele vejen igennem.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-06:
Jeg skal blot meddele, at da den konservative skatteordfører ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende på hendes vegne: Vi Konservative bakker, som det fremgår af den tidligere debat, op om økonomi- og erhvervsministerens energipolitiske aftale.
Det her lovforslag bidrager, som det er fremgået af debatten, til den praktiske gennemførelse af denne aftale, og vi Konservative kan derfor naturligvis også støtte dette lovforslag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Det fremgår, at ikke alene betaler Elsam ikke skat, men Elsam har et skatteaktiv på næsten 2 mia. kr., helt nøjagtigt 1,973 mia. kr.
Det vil sige, at Elsam kan tjene yderligere godt og vel 6,5 mia. kr. i overskud, før der skal betales selskabsskat.
Det kan vi leve med, men vi mener, det ville være katastrofalt, hvis man gennem sambeskatningsmulighederne gav selskaber, der ellers skulle betale selskabsskat, mulighed for at udnytte Elsams muligheder for store skattemæssige afskrivninger.
Det her illustrerer udmærket, hvorfor vi i sin tid lagde så stor vægt på at få forbud mod sambeskatning ind i elforsyningsloven, og hvorfor vi lægger meget vægt på det her, og hvorfor vi lægger vægt på, at der ikke må opstå et hul mellem det tidspunkt, hvor Landsskatteretten kommer ind, og hvor skattemyndighederne ophører med at administrere efter den bestemmelse, der er i elforsyningsloven, og så vedtagelsen og ikrafttrædelsen af den lov, der nu er lagt frem her.
Det ville simpelt hen være uacceptabelt.
Så må de selskaber, store eller små, som nu løber stormløb mod regeringen og mod os andre, altså bare forstå, at der er grænser for grådigheden.
Man kan ikke først få opskrevet sine værdier - og der var jo tale om en meget markant opskrivelse af værdierne - og så bagefter komme og sige: Vi bliver uretfærdigt behandlet, vi har ikke ret til at søge om tilladelse til sambeskatning.
Det er jo altså forbrugeroptjente værdier, vi taler om
her, som man tog med over, og så fik man lov til at opskrive sine værdier, og så kommer man nu løbende.
Det mener jeg simpelt hen bare, man må få tacklet.
Jeg er mildt sagt lidt rystet over, at det lyder, som om
Dansk Folkeparti er på vej til at bøje sig for det.
Det begriber jeg simpelt hen ikke en dyt af.
Det lyder for mig som den rene og skære opportunisme. Jeg vil godt sige med disse ord, at det er vores hovedholdning til det her.
Jeg skulle hilse fra Kristeligt Folkepartis ordfører, der ikke kunne være til stede, og sige, at ikke Kristeligt Folkeparti, men Kristendemokraterne - beklager - kan støtte dette forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-06:
Det ligger lidt i forlængelse af det, den tidligere ordfører heroppe var inde på.
Jeg skal sige, at vi i Enhedslisten synes, det er helt åbenlyst, at en liberalisering og privatisering af elsektoren vil åbne op for en lang række skatteproblemer og muligheder for skattespekulation.
Den del af lovgivningen vil vi selvfølgelig ikke have andel i, og derfor stemmer vi også imod det her lovforslag.
Jeg vil tilføje, at vi synes, det er noget modigt, at forligspartierne her går ind og gennemfører en følgelovgivning med den skatteminister, der er så berømt for at åbne skattehuller.
Det må man sige er modigt.
Enhedslisten kan i hvert fald ikke støtte lovgivningen.
Mikkel Dencker (DF), 2004-05-06:
Lovforslaget her er den skattemæssige udmøntning af den energiaftale, der blev indgået i marts måned i år.
Den politiske diskussion om aftalen blev foretaget under det foregående punkt på dagsordenen, og derfor skal jeg ikke gå videre ind i den diskussion.
Men i Dansk Folkeparti har vi efter at have gennemgået høringssvarene undret os over, at så vel Dansk Energi som Dansk Industri har gjort opmærksom på, at elforsyningsvirksomhederne nu fratages muligheden for sambeskatning, og det er de høringsberettigede parter, som jeg her har refereret til, ikke helt tilfredse med.
Vi synes ikke, at der i lovforslagets bemærkninger er argumenteret særlig godt for fratagelsen af sambeskatningsmulighederne, og vi vil derfor i løbet af udvalgsbehandlingen søge at få en grundigere forklaring på den disposition i lovforslaget. Men ellers forholder Dansk Folkeparti sig positivt til lovforslaget, idet det jo udmønter den aftale, som vi er en del af.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Jeg er helt på det rene med, at Enhedslisten har været imod liberaliseringen af elmarkederne, imod mange, mange, mange ting på det her område, men at Enhedslisten går ind og vil stemme imod et forbud mod sambeskatning!
Hvis nu Enhedslisten havde været udslagsgivende, hvad Enhedslisten godt nok ikke er, så ville det jo have betydet, at man sagde: Vi var imod det hele, men vi synes bare, det er o.k., at man kan få tilladelse til sambeskatning og dermed flytte en skattegevinst over i et andet selskab, dvs. simpelt hen snyde statskassen for skat.
Er det virkelig det, Enhedslisten mener?
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Det vil jeg så gøre.
Fru Birthe Rønn Hornbech kan jo finde svar på sine spørgsmål, i og med at der i bemærkningerne til forslaget er opgivet en kilde.
Jeg er helt sikker på, at vi med afsæt i den kilde sagtens kunne finde frem til, hvordan de her beregninger helt nøjagtig er foretaget.
Så jeg er helt sikker på, at det kan vi sagtens finde ud af i det videre udvalgsarbejde.
Hvis der fremkommer ordentlige svar på det - og det tror jeg som sagt - håber jeg selvfølgelig, at fru Birthe Rønn Hornbech vil afstå fra den slags antydninger efterfølgende.
Det her forslag skal ses som et forsøg på at supplere
den indsats, som foregår nu, også ud fra det faktum, at vi kan se, at motorvejene er et farligt sted at færdes, og det er jo også det, der står i de tal, som fru Birthe Rønn Hornbech hentyder til i sit spørgsmål til mig.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-10:
Når vi diskuterer færdselssikkerhed, kan man godt nogle gange få det indtryk, at der er nogle partier, som sådan vil tage patent på det, at de er mere fromme end andre, når det drejer sig om færdselssikkerhed.
Sådan er det naturligvis ikke.
Der er forud for disse ændringer af hastighedsgrænser været lange politiske forhandlinger, og der er lavet lange undersøgelser og langvarige ændringer af de færdselssikkerhedsmæssige foranstaltninger, også i form af skiltning, inden denne hastighedsforøgelse på motorvejene er blevet iværksat.
Det var det første. Det er, som om forslagsstillerne ud over at virke meget fromme også vil skræmme, og jeg vil derfor gerne stille nogle præcise spørgsmål, som jeg forventer at få præcise svar på.
Man skriver i forslagets bemærkninger, at antallet af ulykker på motorvejene er steget med 87 pct. på 10 år og personskader
med 107 pct.
Jeg vil gerne spørge: Hvordan er det regnet ud?
Jeg synes, man skylder os nogle nærmere oplysninger om, hvor mange motorveje der er kommet, hvordan det er med færdselssikkerheden på motorvejene og uheldene i forhold til andre veje, hvordan det er med færdselsdrab på motorvejene, hvor mange af dem der handler om hastighed.
Vi ved jo godt, at nogle af de meget store spektakulære ulykker - ja, det er pressen, der gør det til spektakulære ulykker - skyldes personbiler, der næsten holder stille, og så kører der en lastbil hen over dem.
Det har altså ikke rigtig noget at gøre
med, at vi er kommet op på 130 km/t. Lad os lige få de der helt præcise tal, når det drejer sig om personer pr. kilometer, og lad os lige høre, hvordan er det med alle disse lastbilulykker, hvor mange af dem ikke har noget som helst med 130 km/t. at gøre.
Det er jo så værd at understrege, som ministeren også allerede har gjort, at sammenhængende med forslaget og gennemførelsen af de 130 km/t. er fulgt øget politikontrol og højere bøder og skrappere sanktioner med hensyn til kørekortsfrakendelse.
Alt i alt mener vi i Venstre, at forslaget om de højere hastigheder parret med de ting, jeg lige har nævnt, er afbalanceret forslag, og derfor er vi altså også imod det her forslag.
Vi er tilhængere af den skærpede politikontrol, men ikke af automatisk trafikovervågning.
Jeg skal sige, at Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Helge Adam Møller, stadig er til forsvarsforligsforhandlinger, og på hans vegne skal jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti ligervis er imod forslaget.
Lene Espersen (KF), 2004-05-10:
Jeg synes, at der principielt er en meget stor forskel på den almindelige færdselssikkerhedsmæssige kontrol, som udføres af politiet, og så det at opsætte tekniske anlæg rundtomkring i hele landet med henblik på teknisk at vurdere, om personer overtræder lovgivningen.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at hvis det, der var Socialdemokratiets ærinde,
var at tage alle, der overtræder færdselslovgivningen, er det jo ikke særlig økonomisk hensigtsmæssigt at lægge op til en model, hvor vi skal til at investere millioner af kroner i teknisk udstyr.
Det var sådan set bedre at lave lovgivning, hvor man satte en chip ind i alle biler, og så blev samtlige bilister, der overtrådte færdselslovgivningen, knaldet.
Hvis Socialdemokratiet ikke har noget problem med overvågningssamfundet, og sådan forstår jeg hr. Morten Bødskovs spørgsmål, så forstår faktisk ikke, hvorfor man ikke bare har foreslået den lille chip i bilen.
Så er der ingen grund til at investere i udstyr på motorvejene, for uanset om du kører på skolevej eller på motorvej, bliver du snuppet under alle omstændigheder.
Jeg ser bare mange problemer i en sådan model.
Jeg ønsker ikke, at samfundet udvikler sig i en sådan retning, for jeg synes, det er et samfund, som bygger på mistillid til borgerne og ikke på den tillid, som jeg mener at man skal udvise borgerne.
Derfor fastholder jeg, at der er meget stor forskel på den almindelige politimæssige kontrol, vi kender, og så det at indføre en teknik, der gør, at borgerne bliver overvåget.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Så havde justitsministeren en lidt mere principiel afvisning
af forslaget.
Det er man åbenbart som borgerlig minister totalt afvisende over for. Kan justitsministeren så ikke forklare, hvordan det så kan være, at justitsministeren lige her før har svaret, at man trods alt vil acceptere en massiv kontrolindsats fra politiets side, som jo alt andet lige også må betragtes som overvågning?
Det ene praktiske, nemlig ATK, handler om et kamera, der eventuelt står inde i midterrabatten.
Det andet, nemlig politiet,
Hvor er forskellen?
Er situationen ikke den, at når vi nu taler om principper, skal man fra borgerlig og særlig fra den konservative justitsministers side passe på med ikke at svinge sig for højt op, for det her med overvågning risikerer
meget hurtigt at falde til jorden igen, hvis man ser på, hvad man faktisk selv har iværksat?
Lene Espersen (KF), 2004-05-10:
Jamen det er klart, at i forbindelse med indførelsen af de nye hastighedsgrænser blev der fra rigspolitiets side udarbejdet en rapport over de tiltag, der skulle gennemføres for at sikre, at der var en høj synlighed af politiet til stede.
Den synlighed forventer jeg naturligvis også vil være der i tiden fremover.
Jeg vil da gerne oversende den rapport til Retsudvalget, så det tydeligere fremgår, hvad det er for initiativer, politiet har iværksat, herunder også det antal timer, som man har valgt at sige skal være det, der må være dækkende for at have den meget synlige kontrol.
Nu har jeg ikke tallene med her op på talerstolen, men hvis jeg ikke erindrer helt galt, er det vist 5.800 kontroltimer, man har indskrevet i rapporten.
Men som sagt oversender jeg gerne rapporten til Retsudvalget med det korrekte antal timer og også om, hvorledes man har tænkt sig kontrollen udvirket i praksis.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-10:
Det kan da ikke stå uklart for fru Birthe Rønn Hornbech og
Venstre, at specielt Venstre har været modstander af minimumsstraffe gennem efterhånden mange år.
Vi har følt det vigtigt at rejse debatten igen, fordi vi synes, man kan se, at udviklingen ikke har betydet, at der idømmes hårdere straffe for voldtægt, selv om der er blevet forsøgt med andre midler.
De Konservative har været mere positive, så hvis Venstre var klar til det, ville der faktisk være mulighed for at få støtte til et forslag om minimumsstraffe.
Det er altså ikke nogen ny diskussion.
Vi har tidligere haft minimumsstraffe på nogle områder i dansk lovgivning, vi har det stadig, når det gælder mord,
så hvorfor dog ikke bruge det på det meget vigtige område, som voldtægt er?
Det er noget, der er så krænkende, at her er der også brug for minimumsstraffe.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Vi er selvfølgelig alle sammen glade for, at det er gået vel på vejene her de seneste par uger, efter at hastighedsgrænsen er sat op.
Der har været lidt diskussion om, hvorvidt det kontrolniveau, der er på nuværende tidspunkt, vil blive fastholdt eller ej.
Hvad kan justitsministeren give af svar
på det?
Det har eksempelvis fra politiets side været sagt, at politiet i hvert fald i de næste mange måneder vil stå der.
Hvad er Justitsministeriets holdning til det?
Vil man fastholde det her - det indrømmer vi - meget høje kontrolniveau, der er på nuværende tidspunkt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-10:
Ja, man havde en stribe minimumstraffe for ikke så forfærdelig mange år siden, og efter de indhøstede erfaringer, som hr. Peter Skaarup åbenbart slet ikke vil tage sig af, fordi hr. Peter Skaarup ikke vil tage sig af virkeligheden, besluttede man faktisk at afskaffe en lang række minimumsstraffe.
Jeg har gjort rede for, hvad erfaringen var, og jeg har selv prøvet at være med til det.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-10:
Fordi man besluttede det, og fordi man hørte på nogle eksperter dengang, behøver det vel ikke betyde, at man for tid og evighed afskriver sig den mulighed at bruge minimumstraffe.
Som sagt er jeg mere bekymret for de ofre, der føler, at der ikke gives en tilstrækkelig straf til voldtægtsgerningsmænd i dag, end jeg er bekymret for nogle få problemtilfælde, som domstolene måtte få, hvis vi indførte minimumstraffe.
De problemer tror jeg at domstolene meget godt kan håndtere.
Der har jeg tillid til domstolene.
Jeg har ikke tillid til, at man på Christiansborg har givet de værktøjer, der skulle til, for at domstolene i det her tilfælde kunne give de rigtige straffe.
Vi kan ikke diktere domstolene, om de skal give 5 år eller 6 år eller 7 år i straf, men vi kan give nogle retningslinjer, der er utvetydige og indgyder respekt.
Det er vores opfattelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-10:
Ja, man havde en stribe minimumstraffe for ikke så forfærdelig mange år siden, og efter de indhøstede erfaringer, som hr. Peter Skaarup åbenbart slet ikke vil tage sig af, fordi hr. Peter Skaarup ikke vil tage sig af virkeligheden, besluttede man faktisk at afskaffe en lang række minimumstraffe.
Jeg har gjort rede for, hvad erfaringen var, og jeg har selv prøvet at være med til det.