runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-04:
Til det sidste er der at sige, at DST-teatrene og HUR jo selv har bedt om en tænkepause på 1 år.
Det har de så fået ved den aftale, som vi har indgået med HUR.
Det ville være at betragte som meget utidig indblanding, hvis regeringen gik ind i den konstruktion lige nu.
Vi har givet HUR 1 år til til at tænke sig om, også til at finde ud af, hvilken økonomisk prioritering
de har i det her.
Nu har vi jo fra Folketingets side bevilget 6 mio. kr., 6 millioner nye kroner, til DST.
Vi havde en forventning om, det kan jeg rolig sige, at de også fra HUR's side ville putte penge i kassen svarende til det beløb.
Det har de ikke gjort.
Det synes jeg er skuffende.
Men hvis de ikke selv vælger at prioritere teatrene, må teatrene jo tage en dialog med de lokale myndigheder om at få nogle flere penge ud af dem, hvis man mener, at man kan gå ind i en dialog med kommune, amt og HUR omkring det.
Hvis der er en eksistensberettigelse, må man jo overtale de lokale myndigheder til det.
Vi har bevilget ekstra penge, og nu er det så op til de lokale myndigheder også at bevilge ekstra penge, hvis de føler, der er et behov for det.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Med de 6 mio. kr. følger jo nye krav, så det er i virkeligheden en diskussion for sig selv.
Jeg vil sige, at vi også glæder os over, at de har fået 6 mio. kr.
Vi glæder os over de tre områder, som de 6 mio. kr. skal gå til.
Men vi glæder os ikke over, at den almindelige økonomiske situation for DST-teatrene er meget vanskelig, og at den situation vil blive endnu vanskeligere, hvis og når vi skal bevare en mangfoldighed i udbuddet og en mangfoldighed i de forskellige typer teatre i fremtiden.
Det er sådan set det, det her forslag handler om, nemlig at sikre, at vi fortsat har et mangfoldigt teaterudbud i København og i det storkøbenhavnske område. Jeg vil igen spørge: Hvad agter ministeren helt præcist at gøre for at sikre udviklingsmulighederne og for at sikre en robust økonomi for de DST-teatre, som faktisk leverer et meget fint repertoire nu, men som er under et voldsomt pres?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-04:
Vi synes sådan set, at det går ganske godt.
Vi synes ikke, at der er grund til pessimisme.
Vi har velfungerende DST-teatre, vi har en velfungerende lille storbyscene, og vi har nogle fremragende muligheder i de andre teaterkonstruktioner, der ligger i hovedstaden, samtidig med at vi får tilført en yderligere styrkelse af Det Kongelige Teater med 100 mio. kr. ekstra om året fra næste år.
Så teaterlivet i København får tilført rigtig mange ekstra penge i de kommende år, rigtig, rigtig, rigtig mange penge, og det er vi ganske godt tilfreds med.
Det er vigtigt med pluralisme på teaterområdet, og det er vigtigt med en styrkelse af kvaliteten.
Nu lægger vi så op til, at kommunerne får ansvaret for DST-teatrene, så man får en dialog kommune og teater imellem omkring udviklingsplanerne for de enkelte teatre.
De 6 mio. kr., vi propper i DST i de næste 4 år, er også ment
som en styrkelse af DST's udviklingsmuligheder.
Bl.a. vil vi gerne have, at der kommer åbne scener, så andre kan komme ind og spille på scenerne, vi vil give plads til dansen, og vi vil give plads til børnekulturen.
Og ja, vi har grund til optimisme, og vi har grund til at være glade for det resultat.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor ministeren er overrasket over vores optagethed af, at DST-teatrene skal have en bedre økonomi.
Det har vi sådan set været optaget af i flere år, og vi nåede så langt, at vi i forbindelse med finansloven kunne mønstre 6 mio. kr. ud af Finansministeriets kasse.
Jeg kan forstå, at ministeren er meget glad for at kunne lave en aftale med HUR om de 6 mio. kr., og jeg vil vælge at tolke det sådan, at så må ministeren være meget glad for oppositionspartierne, for regeringens parlamentariske grundlag ville jo ikke være med.
Jeg vil egentlig godt spørge ministeren, om ministeren ikke kan se en klar udfordring for de københavnske teatre, i og med at hele det teaterpolitiske landskab ændrer sig om ganske få år med et nyt skuespilhus og et operahus, hvor de på et helt andet sæt skal levere professionelt teater, som kan tiltrække kunderne eller tilskuerne.
Jeg vil sådan set gerne spørge ministeren: Hvornår kommer ministeren med ministerens og regeringens bud på at få stabiliseret økonomien med hensyn til det grundlæggende, så man kan skabe en mangfoldighed, så man kan skabe ny dramatik, og så man kan matche den udfordring, der er i det storkøbenhavnske område?
Louise Frevert (DF), 2004-05-04:
Det virker, som om Socialdemokraterne mener, at jo flere penge man tilfører et område, jo bedre bliver kvaliteten.
Det er efter Dansk Folkepartis bedste opfattelse ikke helt korrekt.
Lad mig så en gang for alle slå fast med syvtommersøm, at vi mener, at det niveau, som kulturstøtten er på i øjeblikket, er et udmærket niveau, og at det jo egentlig går ret godt for dansk teater.
Man kan ikke lokke folk i teatret på andre måder, end man gør i øjeblikket.
Socialdemokraterne mener, at der har været en stor publikumsfremgang, og det kan man da også sige at der har været, alt efter hvordan man anskuer det.
Der skal være plads til smalle forestillinger og eksperimenteren, men det vil stadig for vort vedkommende være et spørgsmål om, i hvor stor udstrækning man skal supportere de produktioner.
Dansk Folkeparti er ikke med i aftalen om at tilføre
DST-teatrene en merbevilling på 6 mio. kr. over årene 2004-2007.
Lad mig pointere på det kraftigste, at det var i forlængelse af aftalen med Det Kongelige Teater, og at vi ikke er imod Det Kongelige Teater, tværtimod, men vi er imod en opførelse af et nyt skuespilhus på Kvæsthusbroen, og derfor vil vi ikke være med i en aftale, da vi ikke mener, at det er nødvendigt overhovedet at etablere et nyt skuespilhus.
Vi har rigeligt med scener både i Det Kongelige Teaters regi og også i Storkøbenhavn, og teatret fattes ikke penge, som nogle vil påstå, tværtimod.
Som tidligere pointeret går det jo meget godt, og set i lyset af, at der er foreslået en ny struktur på kulturområdet, mener vi ikke, at der vil være behov for at bruge 19 mio. kr. på DST-teatrene, som fungerer efter hensigten og har fået forlænget aftalen med HUR med 1 år.
Så med den ekstrabevilling på 6 mio. kr., som DST-teatrene har fået, mener vi ikke, at det er nødvendigt at give yderligere midler til DST.
Vi kan ikke stemme for Socialdemokraternes forslag.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Det er fair nok, at hr. Søren Søndergaard er meget optaget af østaftalen, men jeg er altså nødt til at sige, at den blev vedtaget i forrige uge.
Det, jeg er stolt af, og det, jeg synes er meget væsentligt i forbindelse med østaftalen, er, at vi sikrer, at når de mennesker kommer her til landet, får en arbejdstilladelse og kommer i gang med at arbejde, bliver det under ligeværdige løn- og ansættelsesforhold.
De kommer ikke til gå som slaver under usle forhold, de har nogle meget klare rettigheder ifølge den danske model for arbejdsmarkedet.
Jeg forestiller mig en ting mere.
Jeg håber og tror på, at vi på sigt vil se, at vi kan være stolte af den danske model, fordi den kan medføre, at vi i kraft af solidariteten i den kan være med til at hjælpe f.eks. polakkerne til at få et system, som med tiden kommer til at matche den danske model.
Det er jeg egentlig ret godt tilfreds med, for det synes jeg de fortjener, og jeg er glad for at kunne sige, at med østaftalen har vi i hvert fald sikret, at de hverken kommer til at gå for en ussel løn eller fungere som løntrykkere.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-04:
Da den konservative kulturpolitiske ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i Folketinget i dag, skal jeg på hendes vegne fremlægge De Konservatives synspunkter.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af, at de storkøbenhavnske teatre naturligvis skal have gode arbejdsvilkår og mulighed for at tilbyde et bredt program og et teater af høj kvalitet.
Dette forslag betragter vi dog som ren overbudspolitik, når man nu mener, at der skal tilføres de storkøbenhavnske teatre yderligere 19 mio. kr. om året.
I Det Konservative Fokeparti henholder vi os til, at der i forbindelse med finanslovforhandlingerne i efteråret 2003 blev indgået en bred finanslovaftale om DST-teatrene, hvor vi blev enige om at tilføre DST en merbevilling på 6 mio. kr. årligt i 2004-2007.
Socialdemokraterne var selv med i den aftale, så man kan godt undre sig noget over dette beslutningsforslag.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, ganske som vi gjorde i efteråret, at det var rigtigt at tilgodese DST med yderligere 6 mio. kr. årligt.
om en 1-årig forlængelse af den nuværende budgetaftale om DST-teatrene, der også indeholder en udmøntning af den ekstra bevilling på 6 mio. kr. årligt
DST-teatrene forpligter sig hermed til at gøre en særlig indsats for åbne scener, børneteater og moderne dans, hvilket vi er meget tilfredse med.
Ud fra disse betragtninger skal jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Jamen det var jo allerede i forbindelse med indgåelse af forliget i forbindelse med finanslovforhandlingerne en del af den aftale, at man specielt skulle styrke netop de områder, som her blev nævnt.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Jamen til det sidste, hr. Eyvind Vesselbo siger, vil jeg bare sige, at det overgår mine evner at fortælle og forklare hr. Eyvind Vesselbo, hvad forslaget går ud på.
Men jeg gør et sidste forsøg: Det går ud på at hæve det statstilskuddet, som er på 216 kr., med 45 kr. pr. publikum.
Det betyder, at den driftsøkonomi, som teatrene har, bliver lidt bedre.
Der står faktisk ikke i forslaget, hvis hr. Eyvind Vesselbo vil høre efter et øjeblik, at vi lægger op til, at DST-teatrene skal have den samme egenindtægt på 27 pct.
Der står i bemærkningerne, at det er sammenligneligt; at de to tal sammenligner vi.
Der er jo nogle helt andre forhold i København.
Selvfølgelig skal DST-teatrene ikke have det samme tilskud og dermed samme egenbetaling som Aalborg Teater.
Vi har jo mange flere publikummer her, og der er også et større udbud.
Det er ikke sådan, at vi har problemer med vores forståelse af en teaterpolitik, der bringer dansk teaterliv videre og ikke trækker det baglæns.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Jeg mener mere, at det er Socialdemokratiet, der har problem med kulturpolitikken, for hvis man skal flytte procenten på egenindtægten fra 47 kr. til 27 kr., må det alt andet lige med det øgede tilskud, som fru Jytte Andersen taler om, betyde, at der så ikke bliver solgt flere billetter, end der gjorde tidligere.
Det betyder jo altså, at det øgede tilskud ikke på nogen måde betyder en øget interesse.
Næh, så kører vi bare videre med den gamle model, og de penge, der så bliver ydet i yderligere tilskud, betyder ikke, at det teater får større interesse, for man kører bare videre med det samme publikumsantal.
Så jeg forstår det godt nu, men jeg troede bare ikke, at det var rigtigt, at det var den måde, Socialdemokratiet ville føre teaterpolitik på, men nu har jeg fået det bekræftet.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Jeg har forstået, at hr. Eyvind Vesselbo har svært ved at forstå det.
Men det hænger jo sådan sammen, at egenbetalingen bliver høj, når tilskuddet er lavt.
Der er der en sammenhæng.
Det er klart, at når basistilskuddene er større, bliver kravet til egenindbetaling, at få penge i kassen, mindre.
Jeg er helt bevidst om, og jeg er helt klar over, at jeg skulle have skrevet det med store bogstaver i bemærkningerne til beslutningsforslaget, fordi det tydeligvis ikke er blevet forstået.
Men altså jeg tror, jeg ligesom kan se på hr. Eyvind Vesselbo, at der er større afklarethed nu, end der var før - det håber jeg.
Jamen til det sidste, hr. Eyvind Vesselbo siger, vil jeg bare sige, at det overgår mine evner at fortælle og forklare hr. Eyvind Vesselbo, hvad forslaget går ud på.
Men jeg gør et sidste forsøg: Det går ud på at hæve det statstilskud, som er på 216 kr., med 45 kr. pr. publikum.
Det betyder, at den driftsøkonomi, som teatrene har, bliver lidt bedre.
Der står faktisk ikke i forslaget, hvis hr. Eyvind Vesselbo vil høre efter et øjeblik, at vi lægger op til, at DST-teatrene skal have den samme egenindtægt på 27 pct.
Det står der faktisk ikke.
Der står i bemærkningerne, at det er sammenligneligt; at de to tal sammenligner vi.
Der er jo nogle helt andre forhold i København.
Selvfølgelig skal DST-teatrene ikke have det samme tilskud og dermed samme egenbetaling som Aalborg Teater.
Vi har jo mange flere publikummer her, og der er også et større udbud.
Det er ikke sådan, at vi har problemer med vores forståelse af en teaterpolitik, der bringer dansk teaterliv videre og ikke trækker det baglæns.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Nu føler jeg ikke, at det er mig, der har problemer med Venstres kulturpolitik.
Jeg mener mere, at det er Socialdemokratiet, der har problemer med kulturpolitikken, for hvis man skal flytte procenten på egenindtægten fra 47 til 27, må det alt andet lige med det øgede tilskud, som fru Jytte Andersen taler om, betyde, at der så ikke bliver solgt flere billetter, end der gjorde tidligere.
Det betyder jo altså, at det øgede tilskud ikke på nogen måde betyder en øget interesse.
Så jeg forstår det godt nu, men jeg troede bare ikke, at det var rigtigt, at det var den måde, Socialdemokratiet ville føre teaterpolitik på, men nu har jeg fået det bekræftet.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Jeg har forstået, at hr. Eyvind Vesselbo har svært ved at forstå det.
Men det hænger jo sådan sammen, at egenbetalingen bliver høj, når tilskuddet er lavt.
Der er der en sammenhæng.
Det, vi helt enkelt og beskedent foreslår her, er at hæve den offentlige støtte pr. publikum og dermed stabilisere den basisøkonomi, som teatrene skal udvikle sig i kraft af - ud over det kreative potentiale, som teatrene, og heldigvis for det, har.
Men jeg tror altså, at jeg ligesom kan se på hr. Eyvind Vesselbo, at der er større afklarethed nu, end der var før - det håber jeg.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Jamen det tror jeg også, og det er også derfor, at det forslag, der er fremsat her, undrer mig, altså argumentationen for forslaget.
Jeg kan godt forstå, at man gerne vil give flere penge
, men det, jeg ikke forstår, er, at jeg mener, vi blev enige om, at egenbetalingen har noget at gøre med antallet af solgte billetter.
Derfor vil jeg spørge fru Jytte Andersen: Hvis man skal have egenbetalingen ned fra 47 pct. til 27 pct., har det så ikke noget at gøre med, at der skal sælges færre billetter
for at få egenindtægten ned, for det er jo det, det er baseret på
Er det Socialdemokratiets politik, at der skal komme færre mennesker i teatret?
Jeg har svært ved at forstå forslaget.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
For år tilbage var det sådan, at den ene biograf efter den anden lukkede.
Der var noget, der tydede på, at den danske befolkning overhovedet ikke gad at gå i biografen mere.
Så var der faktisk nogle politikere, der tog sig sammen og satsede på dansk film, satsede på, at folk faktisk også skulle ud af deres stuer og væk fra deres fjernsyn og gå i biografen.
Det er jo faktisk noget af det, som vi i dag glæder os over alle sammen.
Vi glæder os over danske filmsejre i udlandet, som er med til at løfte dansk kultur, vores kulturprofil, som i øvrigt er med til at tjene ganske mange penge hjem til Danmark.
Louise Frevert (DF), 2004-05-04:
Så må jeg sige, at Dansescenen jo også er en åben scene, så det er jo ikke kun et spørgsmål om, at det er den ene scene frem for den anden.
Det her har noget at gøre med økonomi.
Nu ved jeg jo, at fru Jytte Andersens parti er med i forliget om Det Kongelige Teater og også har stemt for bygning af et nyt skuespilhus på Kvæsthusbroen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, nu hvor vi ved, at fru Jytte Andersens parti vil tilføre området endnu flere penge: Hvor skal publikum komme fra?
Vi havde på et tidspunkt en udregning, der hed, at der ville være ca. 260.000 flere mennesker, der skulle ind i Det Kongelige Teaters regi.
Hvor skal de komme fra her i København?
Det kan man jo ikke gøre ved kun at poste penge i teatrene, der skal jo altså også være publikum til det.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Jeg vil gerne først sige til fru Louise Frevert, at vi faktisk mener, at vi som folketingsmedlemmer og som parlament har et ansvar for teaterlivets udvikling i fremtiden.
Det er en del af vores identitet som nation, og det tror vi faktisk ikke alene kan lægges ud til kommunerne.
At der skal være et samspil med kommunerne og regionerne, eller hvad det nu kan være, er en anden historie, men vi kan ikke alene lade det være et kommunalt anliggende at sørge for, at der er en teaterudvikling i Danmark.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at jeg ikke har tallene fra Rialtoteatret, men alle ved jo, at Rialtoteatret på et tidspunkt var i farezonen for at lukke, og da sikrede den daværende regering sammen med Frederiksberg Kommune, at Rialtoteatret ikke lukkede.
Det er jo en af vores eneste scener, kan man sige, som man kan definere som en åben scene, og det har været eksperimenterende, og eksperimenterende teater har ikke altid en høj belægningsprocent.
Sådan er det.
Det at drive kulturpolitik er altså også at satse, og nogle gange er satsningen så ikke helt den succes, som man ville have.
Men det mener vi faktisk er nødvendigt.
Louise Frevert (DF), 2004-05-04:
Det går jo faktisk rigtig godt for dansk teater, det står jo slet ikke så skralt til, som fru Jytte Andersen mener.
Jeg kan forundres lidt over, at fru Jytte Andersen ikke mener, at kommunerne vil være i stand til at varetage funktionen med teatrene ude i nærdemokratiet.
Jeg troede, det lå Socialdemokraterne meget på sinde, at man gik ind i en nærdemokratisk dialog med borgerne i lokalområdet, og det vil man jo gøre med teatrene.
Derfor har jeg et opklarende spørgsmål, for jeg har indtryk af, at Socialdemokraterne mener, at jo flere penge man tilfører området, jo større bliver kunsten, og jo flere publikummer kommer der ind.
Hvordan vil man så forklare, at man under Socialdemokraternes regeringstid i 2000 havde nogle belægningsprocenter på de her berømte DST-teatre, som for Rialtos vedkommende var 58,36, og det gik så nedad til 33,65?
Og det var jo på et tidspunkt, hvor der var meget support til teatrene ifølge fru Jytte Andersen.
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-04:
Socialdemokraterne kommer med endnu et initiativ på teaterområdet.
Det er vigtigt at fastholde et fokus, når det drejer sig om det danske teaterlandskab.
Her har Socialdemokraterne så valgt at sætte fokus på økonomien, og jeg synes da også, det er vigtigt, at vi selvfølgelig forholder os til behovet for denne her proportionalitet bag kravet til egenindtjening i henholdsvis landsdelsscenerne, Det Danske Teater og DST.
Men der er i høj grad brug for, at vi får et samlet billede af hele teaterlivet her i landet.
Det er altså ikke nok, at ministeren kommer med et udspil om at nedlægge Det Storkøbenhavnske Teaterfælleskab - så ud med teatrene til kommunerne, og det er så det. Der er selvfølgelig også kommet nogle reaktioner på ministerens offentliggørelse om at nedlægge bl.a. DST.
Det viser jo også tydeligt, at ministerens og teaterverdenens opfattelse af, hvad der sikrer et alsidigt, kreativt og nytænkende teater for fremtiden, er langt fra hinanden. Man kan naturligvis godt sige, at vi vil have
en helt anden struktur, vi vil ikke have DST længere, vi vil have noget andet
Men hvad er så det andet?
Hvor er det samlede billede, det samlede bud på økonomi, på bevillinger, på forskellige ordninger for de forskellige teatre, små teaterscener, storbyteaterscener, egnsteatre, og hvad der findes?
Det samlede billede af, hvor vi vil hen med Det Danske Teater i fremtiden, savner jeg i den grad.
Man kan nu komme og sige, at vi har fået 6 mio. kr. til DST.
Ja tak, det har jeg selv været med til at vedtage.
Der er også stillet nogle krav til det.
Godt, fred være med det.
Men det er jo ikke en løsning på de udfordringer, der er.
Vi mangler simpelt hen en rigtig god diskussion om, hvilke visioner det er, vi har på det her område, hvilke visioner det er, ministeren har.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi får hele den palet på banen.
Der er jo ingen tvivl om, at økonomien betyder utrolig meget.
De økonomiske vilkår er jo en samlet forståelse af, hvad kulturen og herunder teatret bidrager med til samfundet og dets værdier, så når vi derfor taler teatrenes økonomi, taler vi også om deres eksistensgrundlag og behovet for, at deres repertoire ikke er ensartet.
Igen: Hvordan sikrer vi mangfoldigheden?
Hvordan sikrer vi hele vækstlaget?
Hvad er vækstlagets betingelser i hele den økonomiske struktur for fremtidens teater?
Det er altså vækstlaget, der også danner rekrutteringsgrundlag for resten af teaterverdenen, og det skal altså også sikres i en fremtidig omstrukturering af teatermidlerne.
Vi løser ikke udfordringerne ved små tiltag hist og pist.
Vi løser dem kun ved at tage et stort skridt og sørge for at komme med et samlet bud på, hvordan hele det her skal se ud med hensyn til økonomi, struktur og indhold.
Jeg er positiv over for de her intentioner, der ligger, men det løser ikke grundlæggende de udfordringer, der er fremover, også i lyset af hele strukturreformen.
Der er brug for nogle helt andre tiltag, som jeg selvfølgelig synes ministeren burde byde på.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-04:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for der var ikke nødvendigvis tale om, at alle 6 mio. kr. skulle gå til det, men man skulle styrke disse områder i forbindelse med den merbevilling, der er tale om, og alene det, at man får mulighed for at udvide aktiviteterne på området, er jo også i sig selv en stabilisering af teatrenes grundlag.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
ikke bidrager til en øget stabilisering og robusthed af de driftsbevillinger, der er til DST-teatrene for nærværende.
Nu er Socialdemokratiet jo blevet skudt i skoene, at vi bare vil have penge sådan uden nogen krav eller sådan noget lignende.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få det regeringsbærende partis fungerende ordfører på området til at bekræfte, at de 6 mio. kr. her går til tre ting, som er rimelig præcise, nemlig åbne scener, børneforestillinger og moderne dans.
Det er altså nye krav, der følger med de 6 mio. kr., med vores velsignelse og med vores - kan man også sige - arbejde for at få de 6 mio. kr. til nogle af de her områder.
Lene Espersen (KF), 2004-05-04:
Jeg tror først og fremmest - men det er klart, at det kan belyses nærmere under udvalgsarbejdet - at i sager om rettighedsfrakendelse har udgangspunktet været, at man ikke alene har modtaget en straf i form af et bødeforlæg.
Der har altså været tilfælde, hvor man i konkrete sager har oplevet, at man også er blevet idømt en fængselsstraf, at det altså ved de særlig grove overtrædelser kan komme på tale at være relevant at drøfte, om spørgsmålet om rettighedsfrakendelse skal tages op.
Det tror jeg er det, der har været udgangspunktet.
Jeg tror ikke, at man kan drive det så vidt som til at sige, at det blot er, fordi lovovertrædelsen ligger i en særlov.
Integrationsministeren vil også i sin besvarelse om et kort øjeblik komme ind på, at spørgsmålet om at hæve strafferammen kan komme på tale.
Jeg tror ikke, det i sig selv er problemet, men sagen er jo den, at en rettighedsfrakendelse er en meget indgribende foranstaltning, og der finder jeg, at man kun skal tage sådan en foranstaltning i brug, hvis overtrædelsen også har en meget grov karakter.
Jan Petersen (S), 2004-05-04:
Dermed være sagt, at bødestørrelsen sådan set i forhold til at vurdere det her retfærdigt er uafhængig af, hvor mange der opdages, fordi en er for meget.
Derfor lyder det, som om hr. Freddy Dam alene beskæftiger sig med den præventive virkning.
Den mener jeg er en del af det her.
Men er et illegalt forhold, der bliver pådømt med for lav en bøde, ikke det ene for meget?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg forstår, at straffen er for hård.
Det er utroligt at skulle høre fra en borgerlig repræsentant, at straffen er for hård for en kriminalitet.
Men mener hr. Freddy Dam så dermed også, at det tyske strafniveau er for hårdt?