runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
... Og så kommer jeg tilbage til hr. Villy Søvndal og hr. Anders Samuelsen.
Hr. Lars Barfoed spørger nu, om det ikke beroliger, at hvis vi har anledning til at forvente, at det kan gå galt, så kan vi skride ind.
Jamen hvornår er det lige, vi har det?
Er det, når polakkerne i den undersøgelse, jeg refererede før fra ugebrevet A4, tilkendegiver, at de i meget stort antal vil komme til Danmark, har vi så anledning til det?
Jeg tror ikke, hr. Lars Barfoed vil være enig med mig i, at det er nok.
Er det så, når de står ved færgelejet på vej til Danmark, på vej til at gå om bord på den færge, der skal fragte dem til Danmark, har vi så anledning til det, kan vi så lukke eller hvad?
Eller er det ikke rigtigt, som jeg siger, at det er, når de er kommet til Danmark, og når vi kan se, at nu har der været forstyrrelser på det danske arbejdsmarked af en så stor grad, at det giver problemer, at vi så kan begynde at skride ind?
Og de første 2 år kan vi så selv bestemme det, og efterfølgende, uanset at vi kan gøre det, som hr. Lars Barfoed siger, nemlig notificere Kommissionen, så er det jo efter Kommissionens retningslinjer, det er Kommissionen, der har det afgørende ord i den sag.
Så siger hr. Søren Søndergaard igen det her med, hvilke ydelser man kan få.
Det, vi har været med til i forbindelse med arbejdsmarkedsreformen, er jo at sikre, at unge mennesker skal have et tilbud, et arbejdstilbud eller et uddannelsestilbud.
Og det skal de tage imod, og så skal de ad den vej komme ind på ganske ordinære vilkår, det er jo målet.
Så har vi været med til at lægge et loft ind i forhold til kontanthjælpen for at sikre, at det i lidt højere grad for ægtepar på kontanthjælp kan betale sig at arbejde.
Det altså for vores vedkommende en klar målsætning, at det skal medvirke til at få folk ud i ordinær beskæftigelse, så de kan klare sig selv.
Så til hr. Jann Sjursens spørgsmål om, hvilke aktstykker vi vil stemme for: Det vil jeg løfte sløret for i Finansudvalget, når vi stemmer.
Men vi har tidligere gjort det klart, og det vil jeg også gøre her i dag, at vi ønsker, at en større del af midlerne fra dansk side skal prioriteres til de katastrofeområder, der er, også med internt fordrevne, de flygtningestrømme, der er lokalt, til at afhjælpe de helt akutte problemer, der er rundtomkring i verden.
F.eks. i forbindelse med flygtningestrømmene fra Afghanistan
ville det have medført en mere massiv indsats fra Danmarks side til Pakistan for at hjælpe de flygtningestrømme, der måtte være dér, indtil afghanerne kunne vende tilbage.
Det er jo også et argument fra vores side til, at de afghanere, som så finder til Danmark, i højere grad skal hjælpes i nærområdet frem for at hjælpes her i Danmark.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Danmark skal ned på 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten i ulandsbistand, og mit spørgsmål til Dansk Folkeparti før var så: Hvilke aktstykker vil Dansk Folkeparti stemme for i Finansudvalget, der svarer til, at Danmark så vil give 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten?
Jeg fik ikke noget svar.
Ellers er det, hr. Thulesen Dahl kommer med, jo ikke en pind værd.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Jeg takker hr. Thulesen Dahl for svaret.
Jeg forstår, at grunden til, at man fra Dansk Folkepartis side er villig til at skære drastisk ned for de allerdårligst stillede i det danske samfund og bl.a. være med til at gennemtvinge, at unge mennesker under 25 år får 1.400 kr. at leve for om måneden, efter at boligudgiften er betalt, er at motivere dem til at tage arbejde.
Men så er det, som om argumentet bider sig selv i halen, for da jeg gik herop første gang, var det lige præcis, fordi hr. Thulesen Dahl havde sagt, at man fra Dansk Folkepartis side erkendte, at det var vanskeligt for folk, der var i den situation, at få arbejde.
Og hvis vi ser på regeringens plan, det, der er lagt frem af regeringen, rammer det 30.000 mennesker, men det er kun nogle få tusinde, man selv tror på kommer i arbejde med den her foranstaltning.
Resten får altså nogle forhold, der betyder, at de får langt dårligere vilkår end de pensionister, som Dansk Folkeparti ellers i andre sammenhænge vil understøtte.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Jeg kan forstå, at hr. Thulesen Dahl stadig er noget bekymret over indvandringen af arbejdskraft fra Østlandene på trods af den diskussion, vi nu har haft om det.
Kombineret med, at jeg før kunne oplyse hr. Thulesen Dahl, som jeg nu forstår ikke var klar over det, om, at der også er en anden mulighed end at ansøge Kommissionen om i de sidste 5 år at begrænse indvandringen, nemlig at landet selv kan beslutte det og give en notifikation til Kommissionen, så vil jeg godt spørge hr. Thulesen Dahl, om hr. Thulesen Dahl i lyset af alle de nye oplysninger, han nu har fået, ikke vil være enig med mig i, at der ikke er grund til at nære så stor bekymring på det her felt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Ligesom jeg før skulle være bindeled i en debat mellem hr. Kristian Jensen og hr. Jacob Buksti, således føler jeg egentlig også, at jeg skal være bindeled i en intern diskussion i Socialdemokratiet om, hvorvidt man vil være for eller imod ældrechecken.
Den ene socialdemokrat går op og fortæller, hvor skrækkeligt det er, og derfor stemmer vedkommende imod.
Så går den næste op og fortæller, at samlet set har det alligevel været så godt, og at man jo ikke kan sende det signal, og derfor stemmer man for. Det kunne være, man skulle tage et ekstra møde i den socialdemokratiske folketingsgruppe og så lige diskutere det her helt til bunds og så finde ud af, hvilken argumentation man vil føre i marken her.
Sagen er jo, at fru Pia Gjellerup gik op her i forrige runde og sagde, at man først skulle lave et analysearbejde, og så skulle man lave en ydelse.
Men så vil der jo sidde nogle tilbage uden noget.
Mens vi har haft denne debat, er der en kvinde, der har ringet ind og fortalt, hvordan hendes 82-årige mor er utrolig glad for ældrechecken, for hun har altså ikke noget at gøre godt med.
Hun føler, at her er en lille håndsrækning til hende.
Fru Pia Gjellerups svar til hende som finansordfører for Socialdemokratiet er så: Jamen vi laver et analysearbejde, og så kigger vi på det igen næste efterår, når det analysearbejde er færdigt.
Nej, vi siger, at vi laver en ydelse nu, der trods alt er til gavn for nogle; der er nogle, der får glæde af den.
Så laver vi samtidig et analysearbejde om, hvordan man permanent kan sikre dem, der har mindst i det her samfund. Det burde altså få Socialdemokraterne til at klappe i hænderne i stedet for det dér, vi har været vidne til både i fredags og i dag.
Jeg synes, det er skammeligt.
Til hr. Arne Toft: Det var jo en del også af den dér interne socialdemokratiske diskussion her på talerstolen.
Hvem er der mere?
Er der overhovedet nogen, der har spurgt om noget, andet end Socialdemokrater, der er uenige med sig selv om, hvad de skal stemme? Jo, hr. Ole Vagn Christensen var også inde på det her med asylansøgere, som skal i arbejde.
Det må dog være enkelt at finde ud af, at hvis man skal bruge midler på at integrere, give danskundervisning, skaffe arbejde til 100 pct., er det noget mere omkostningstungt end kun at gøre det til 26 pct.
Det, vi synes er fornuftigt, er selvfølgelig, at man lader være med at lære folk dansk og give dem arbejde, til vi har behandlet deres asylansøgning og fundet ud af, om de overhovedet skal være i Danmark, fordi de 74 pct., der ikke skal være i Danmark, har vi da givet falske forhåbninger, hvis vi har lært dem dansk eller er i gang med det og har fundet en arbejdsplads til dem.
Det er da derfor, det er vigtigere at sætte ind over for dem, der rent faktisk får asyl og skal blive i Danmark, frem for at bruge ressourcerne på de andre.
Derfor synes vi stadig væk, at det socialdemokratiske forslag, der er kommet frem i dag - så sent som i dag - er et omkostningskrævende og tungt forslag for kommunerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Det er ganske rigtigt, at jeg har stemt for ældrechecken, men jeg har gjort det med den begrundelse, at jeg er godt tilfreds med, at vi får et analysearbejde.
Det kunne jeg også forstå at hr. Thulesen Dahl er godt tilfreds med.
Så skal vi nok finde ud af, hvad det er for nogle skævheder, der er sket i det danske samfund.
Den situation er jeg ikke spor i tvivl om bliver lidet flatterende for Dansk Folkeparti.
Men det vender vi tilbage til.
Det andet spørgsmål var det, som jeg heller ikke fik svar på, nemlig spørgsmålet, om ikke de 26 pct., som får asyl, skal integreres i det danske samfund, og om der ikke skal gøres en indsats.
Så vil jeg gerne slå fast, at for de 74 pct. er der lagt op til, at der kan åbnes op for, at hvis der er ordinært arbejde i området, kan man selvfølgelig tage dette arbejde i stedet for at skulle have passive ydelser, og det synes jeg
da også at hr. Thulesen Dahl skulle glæde sig over.
Arne Toft (S), 2002-12-09:
Til hr. Thulesen Dahl: Kan vi ikke være enige om, at amterne har pligt til at hjælpe både unge og ældre?
Og kan vi ikke også være enige om, at Dansk Folkeparti ikke har noget til overs for de ældre, når man siger, at de 1,5 mia. kr. ikke skal bruges på de ældre, men at det er en amtsopgave? Kan jeg ikke også få bekræftet af hr. Thulesen Dahl, at Dansk Folkeparti udmærket var klar over, da man vedtog ældrechecken, at de ældre, der har været på arbejdsmarkedet, ikke kunne få ældrechecken?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
I forhold til de første ting, som både hr. Kristian Jensen og hr. Jacob Buksti var inde på, kunne jeg så ikke foreslå at give en kop kaffe herude bagved til de to herrer, og så kan de sidde og slå op i deres publikationer og anvise sider?
Det er måske nemmere end at spørge gennem mig.
Jeg manglede at svare på hr. Jann Sjursens spørgsmål om aktstykkerne og Finansudvalgets behandling og bruttonationalproduktet i forhold til ulandsbistanden, altså hvordan vi vil komme op på 0,7 pct.
Det er, fordi vi viser vores utrolig store velvilje, at jeg her ved Folketingets behandling kan bekendtgøre, at vi vil være indstillet på at give 0,7 pct.
Samtidig finder vi så nogle midler, vi kan bruge på at styrke velfærden her i Danmark.
Så til hr. Anders Samuelsen, som spørger til det her med centralisme i forhold til decentral styring: Der er da nogle områder, hvor vi mener, kommunerne ikke har gjort deres arbejde godt nok, heller ikke amterne.
Det er da derfor, vi har lavet en 1,5 mia.-kr.s-pulje i forhold til at bekæmpe ventelister på sygehusene.
Det er derfor, vi gør de personlige tillæg til pensionisterne til et egentligt retskrav, fordi vi mener, der har været en for uensartet behandling.
Det er derfor, vi medvirker i et folkeskoleforlig, hvor vi stiller nogle skrappere krav op, fordi vi mener, at folkeskolen er for dårlig i Danmark, at fagligheden simpelt hen er for ringe.
Så jo, der er da nogle områder, hvor vi synes, at det er gået for dårligt.
Og så har vi altså desværre set, at der er nogle kommuner, der ikke kan finde ud af det der med at få en pose penge til ældreområdet og så bruge dem til ældreområdet, men bruger dem til alt muligt andet, og hvor vores folk, får vi melding om, som byrådsmedlemmer rundtomkring kæmper en kamp for at få pengene afsat til formålet.
Så må vi da sige, at hvis ikke man kan finde ud af det, kan det da også være, at man dér skulle lave det mere målrettet.
Det er den diskussion, som vi har rejst nu i forbindelse med det her. Så spørger hr. Anders Samuelsen om asylansøgningsperioden.
Hvis vi sætter massivt ind på, at en asylansøger lærer dansk og kommer ud og får en arbejdsplads, og vi så i øvrigt efter endt behandlingsperiode finder ud af, at vedkommende slet ikke skal have ophold i Danmark, har vi skabt falske forhåbninger hos vedkommende. Derfor synes vi, det er forkert.
Og vi mener, vi kan bruge ressourcerne bedre på dem, der skal blive her, frem for også at bruge dem på de 74 pct., der får afslag.
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Jeg skal forsøge at overholde formandens opfordring, men bare bede hr. Thulesen Dahl se på side 25 i samme publikation, hvor der står, at i 1980'erne under de borgerlige regeringer steg skattetrykket med 9 pct., mens i 1990'erne under de socialdemokratiske regeringer var skattetrykket stort set uændret.
Samtidig kunne hr. Thulesen Dahl måske se i Økonomisk Redegørelse, som kom her for nogle dage siden, hvor det fremgår, at skattetrykket stiger i 2004.
Den sætter man op, det fremgår af L 181, sidste samling, side 18 i bemærkningerne.
Er det et udtryk for, at man vil gøre det billigere at køre i bil, men dyrere at køre i tog eller bus?
Hvordan tror hr. Thulesen Dahl, at de, der sidder i toget eller bussen, har det med det?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Der er ved at udvikle sig en tendens til, at man normalt går op og beder en ordfører om at bekræfte det ene og det andet.
Nemlig om at afkræfte hr. Jens Peter Vernersens fejlagtige påstand om Finansredegørelse 2002 og historien om udviklingen i skattetrykket under den socialdemokratiske regering. Hvis hr. Thulesen Dahl vil slå op på det bilag, der er bagest om nøgletallet, kan hr. Thulesen Dahl så ikke bekræfte, at skattetrykket i 1992, som var det sidste år, der var en borgerlig regering, var på 47,3, mens skattetrykket sidste år under SR-regeringen var på 49,0, altså en klar stigning?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Der er ved at tegne sig et mystisk mønster.
Hr. Thulesen Dahl har noget imod, at asylansøgere arbejder, og når man ser på ældrechecken, så har han også noget imod, at mennesker har arbejdet mere end 8 år i løbet af de sidste 40 år, for så får de heller ikke nogen ældrecheck.
Det er den på baggrund, jeg spørger, hvem det så er, der får den.
Det er selvfølgelig rigtigt, at vi sagtens kan se, hvad det er for nogle pensionsforhold, der skal være, og hvilke likvide formueforhold der skal være.
Men det, vi kan konstatere om, hvad det er for nogle grupper af mennesker i det danske samfund, er, at det altså er mennesker, der ikke har arbejdet i løbet af de sidste 40 år, ikke ret meget i hvert fald.
Og det synes vi måske er en lidt mærkelig gruppe
at tildele et særligt ridderslag i form af omkring 3.000 kr. Derfor synes vi, at det ville være fornuftigt, om man gav sig tid til at tænke over, hvordan man kunne udforme det bedre, sådan så man havde en analyse af, hvem det faktisk var, og at man ikke først venter med analysen til bagefter.
Så kommer man nemlig til at skabe alt bureaukratiet, og så vil hr. Kristian Thulesen Dahl bagefter stå og sige: Det bureaukrati er vi heller ikke så glade for.
Nej, men så prøv at undgå det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Jeg manglede før hr. Søren Søndergaards kommentar i forhold
til arbejdsmarkedsreformen, hvor der jo for de unges vedkommende skal gives et tilbud.
Det vigtige for os er, at der rent faktisk bliver givet et tilbud til den unge, som kan få den unge ud af den ledighedssituation, den unge er i, enten et uddannelsestilbud eller et arbejdstilbud.
I forhold til kontanthjælpsmodtagere, som er den anden gruppe, der har fået lagt loft på,
har det været afgørende, at man havde en motivation til at få et arbejde, der altså var under 26.000-28.000 kr. om måneden, og hvis man skal ligge på det niveau for overhovedet at være motiveret økonomisk, kan man godt diskutere, om det altid kan betale sig at tage et arbejde, og det bør det selvfølgelig kunne. Til hr. Ole Sohn, som spøger om reguleringen i forhold til indvandringen - og det er jo i virkeligheden også lidt til hr. Jann Sjursen: Vi har sagt klart og tydeligt, og det gør jeg også her i dag, at vi er tilhængere af, at vi ikke har eksklusivaftaler i Danmark, og det er vi, fordi vi mener, at det knægter den enkeltes frihed til fuldstændig frit at vælge, om man vil være medlem eller ikke være medlem af en bestemt organisation.
Men det, vi ikke vil være med til, er selvfølgelig, at man konsekvent vil afregulere arbejdsmarkedets parters mulighed for at fastholde et reguleret arbejdsmarked på anstændige vilkår i en situation, hvor man lader måske hundredtusindvis af arbejdere komme fra de nye EU-lande.
Det er den kobling, vi synes kan være utrolig problematisk for de danske lønmodtagere, specielt de danske lønmodtagere, der er mest udsatte.
Det er derfor, vi råber vagt i gevær, og, jeg havde nær sagt, det burde hr. Jann Sjursen jo også gøre, bedre sent end aldrig - under alle omstændigheder før skaden er sket, det bliver uhyggelig svært efterfølgende.
Så taler hr. Villy Søvndal om det med nedskæringer.
Jeg må bare sige, at der er mange måder at gøre det op på, og nu har jeg lige skimmet det stykke papir, hr. Villy Søvndal har lagt på bordet foran mig.
I Give Kommune, som jeg bor i, har man fra Socialudvalgets side valgt ikke at give penge til en gruppe, der arbejder med sorgramte børn.
Da jeg hørte om det i tv, tog jeg det op i kommunen og sagde: Hvad er nu det, har vi sparet på den gruppe, det kan da ikke være rigtigt?
Og jeg fik at vide, at der ikke er sparet en eneste krone, pengene bliver brugt på et andet arrangement i forhold til at hjælpe den her gruppe børn.
Så det var altså ikke et spørgsmål om, at man sparede.
Man kan have den holdning, at det burde være dem, der havde
med opgaven at gøre før, der også løste den fremover
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Jeg må sige, at jeg på vegne af de offentligt ansatte, vores lærere, vores pædagoger, vores hjemmehjælpere osv., er stærkt bekymret over den melding, som kommer fra Dansk Folkeparti om, at lige så snart Dansk Folkeparti ser, at tingene ikke lige går, som de havde forventet, og løses på lige den måde, som Dansk Folkeparti havde forventet, skal Dansk Folkeparti komme efter dem med centralisme, centralisme og atter centralisme; en mistillid i forhold til en meget stor befolkningsgruppe, som hver dag gør en enorm indsats for at levere varen i forhold til dem, der har behov for det.
Det synes jeg er stærkt bekymrende.
Så vil jeg stille spørgsmålet, om man ikke kan få en uddybning af, hvad det egentlig er, der generer Dansk Folkeparti så utrolig meget i forhold til at give folk i f.eks. præasylfasen en mulighed for at arbejde og lære dansk.
Vi taler om folk, som måske, når de kommer til Danmark, er i en minus 10-situation psykisk, måske også fysisk.
Hvis de fik en mulighed for at vise, at de kunne noget, bidrage til det danske samfund, kunne de måske komme i en plus 10-situation, hvis de får ja eller nej til at blive i Danmark.
Bliver de sendt hjem, er der ikke sket større skade,
end at de har lært noget dansk, måske kan de være med til at sætte noget i gang, som er til gavn også for dansk erhvervsliv.
Får de ja, er de meget nemmere at få i gang og få integreret i det danske samfund.
Hvad er problemet i dét?
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Jeg var glad for, at hr. Thulesen Dahl fik tid til at svare på mit spørgsmål i anden runde, også selv om det må være et ubehageligt spørgsmål for Dansk Folkeparti, det kan jeg godt forstå, for skellet mellem løfterne og virkeligheden gror sig så store. Jeg holder fast i, at det, vi er vidne til, er de værste sociale ting, vi har oplevet i 20 år: Vi har mistet 0,5 mia. kr. på børneområdet, de gamle, som blev lovet 0,5 mia. kr., ender med at miste dem, og så er der den liste, som hr. Thulesen Dahl har fået, det vil han formentlig godt bekræfte.
Dér har KFUM's sociale arbejde listet alle de institutioner op for hjemløse, sindslidende, misbrugere, som bliver beskåret.
Der er ikke én eneste, der bliver udvidet.
Sådan er virkeligheden.
Når det lige præcis er 20 år siden, er det jo, fordi det er 20 år siden, at vi havde den samme politiske konstellation, nemlig de borgerlige partier og det yderste højre, der dengang ikke hed Dansk Folkeparti, men Fremskridtspartiet.
Det er en gentagelse af et mønster, nogle af os kan huske fra 20 år tilbage, vi oplever, og det er næppe noget tilfælde.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Jeg synes, det er ret fantastisk her i debatten at høre hr. Kristian Thulesen Dahl stå og forsvare eksklusivaftalerne med henvisning til den udvidelsesproces, der er i gang i EU.
I foråret fremlagde Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti sammen et forslag for Folketinget, som blev vedtaget, om forbud mod eksklusivaftaler.
Det er, som om det lige pludselig er gået op for Dansk Folkeparti, at udvidelsesprocessen er i gang i EU, og at det betyder noget i forhold til, hvilke udenlandske arbejdstagere der måske kan få adgang til det danske arbejdsmarked.
Hvad er det, der har forandret sig siden foråret, da vi i fællesskab fremlagde et beslutningsforslag?
Intet, er svaret, så jeg behøver sådan set ikke at få det.
Derimod har jeg et andet spørgsmål, som jeg godt vil stille hr. Thulesen Dahl og bede om et konkret svar på.
Det er, når hr. Thulesen Dahl siger, at den danske udviklingsbistand skal ned på 0,7 pct. af BNI for at finansiere en række velfærdsopgaver herhjemme.
Så er mit spørgsmål til Dansk Folkeparti: Hvordan kommer Dansk Folkeparti op på 0,7 pct.?
For i Finansudvalget stemmer man jo gang på gang imod de aktstykker, som skal sikre udviklingsbistanden bevillinger.
Hvordan vil Dansk Folkeparti med sin stemmeafgivelse få udviklingsbistanden op på 0,7 pct. af BNI?
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-12-09:
Jeg vil gerne høre, om jeg skal forstå det således, at Dansk Folkeparti vil gå ind for, at pensionisterne ikke selv skal betale for den forhøjelse af egenandel for pensionister, når de melder sig til aktiviteter på daghøjskole.
Vil det sige, at jeg kan gå tilbage til eksempelvis daghøjskolen i Peder Lykke Centret og sige, at fra den 1. januar 2003 skal de ældre ikke betale 900 kr. for hvert fag, de melder sig til? I dag er det sådan, at man kan melde sig til, hvilke fag man vil, fire fag om ugen, og man skal betale 900 kr. om året.
Efter den 1. januar 2003 skal man betale 900 kr. pr. fag.
Det er jo meget vigtigt for, om de ældre overhovedet har råd til at gå til aktiviteter.
Det er sådan, at ældre, der går til flere aktiviteter, også får et bedre socialt netværk, og derfor må det da også være i Dansk Folkepartis interesse, at man netop får bøjet loven sådan, at de ældre kun skal betale, som de gør i dag, netop 900 kr. om året, så de kan komme og være sammen med andre ældre.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Hr. Thulesen Dahl mener, at det er forfærdeligt at sejle.
Det synes jeg jo er synd her i søfartsnationen par excellence, at det er sådan for et folketingsmedlem.
Men for nu at bruge det på ældreområdet, så synes jeg i virkeligheden, at hr. Kristian Thulesen Dahl giver meget af svarene selv om, hvornår det er, man skal slå til, og hvor meget man skal vide.
Hr. Thulesen Dahl er selv med i en aftale om at analysere ældres økonomiske forhold, måske ikke andres.
Der står kun ældres.
Hr. Thulesen Dahl kan i lighed med regeringspartierne eller regeringen og dens embedsmænd ikke rigtig forklare, hvem ældrechecken går til.
Ja, vi kan godt finde nogle grupper, som det i hvert fald ikke er.
F.eks. dem, som fru Pia Kjærsgaard stod ude på Finansministeriets trappe og omtalte, nemlig dem, der fik folkepensionens grundbeløb og pensionstillæg og ATP.
Vi ved i hvert fald, at de bliver bortdømt.
Når man arbejder, så får man ikke nogen ældrecheck.
Og det gør, at man gerne vil være med til at give et signal om, at man gerne vil give pengene.
Derfor stemmer Socialdemokratiet ja.
Men vi vil ikke være med til at blive beskyldt for den dårlige forberedelse, som også fører til en masse bureaukrati, som jeg ved, at hr. Thulesen Dahl heller ikke vil være stolt ved folder sig ud.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Det var nogenlunde det samme, jeg ville have sagt, som fru Pia Gjellerup var inde på her, så det behøver jeg jo ikke at gentage.
Nej, det lyder godt, hr. formand.
Derfor kan det være, jeg kan gøre det kortere.
Det, som hr. Thulesen Dahl sagde om integrationen, var, at fordi 74 pct. ikke havde brug for at blive integreret, ja, så skulle man ikke gøre noget for de 26 pct. Var det sådan, jeg skulle forstå hr. Thulesen Dahls udtalelse? Hvis det er sådan, det skal forstås, så kan vi altså forstå, at de her mennesker bare skal have lov til at sejle deres egen sø, og det er dem, man har taget fat på oppe i Hanstholm.
Jeg håber, hr. Thulesen Dahl vil rette det, han sagde før, til, at han netop går ind for, at disse skal hjælpes.