Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Jeg kan ikke lade være med først at bemærke til fru Charlotte Dyremose vedrørende skattestoppet, at det jo er det forunderlige ved denne regerings skattestop, at det er meget, meget fast formuleret, når det gælder dem i toppen af samfundet.
Men når det gælder dem i bunden af samfundet, gælder skattestoppet lige pludselig ikke.
Der kan vi altså her gå ind og sige: Vi opkræver lige 55 mio. kr. ekstra fra dem i bunden af samfundet, for det er ikke omfattet af skattestoppet.
Ligeledes har man tidligere kunnet hæve taksterne i den offentlige trafik osv., fordi man sagde, at det heller ikke var omfattet af skattestoppet.
Ellers vil jeg sige, at jeg umiddelbart synes, at det er vældig positivt, at man har samlet inddrivelsen i forbindelse med kommunalreformen.
Især når man engang får styr på sin personalepolitik og de praktiske forhold og begynder at få det til at fungere, synes jeg, at det kan være positivt.
Men jeg synes altså også, effektivisering kan gå for langt.
Jeg kan godt forstå, det er meget nemmere at have ens rente på de offentlige krav, men med moderne edb-teknik må det være muligt at administrere, at nogle krav er der forrentning på, dem, der ligner private krav, kan man sige, og andre krav er der ikke forrentning på, herunder især de sociale krav.
Når folk i forvejen har meget, meget få penge og skal ud og tilbagebetale kontanthjælp og man så nu lægger rente oveni, synes jeg, det bliver urimeligt.
Især når vi har set i regeringens velfærdsudspil, at man lægger op til, at de unge under 30 fremover stort set kun vil kunne få kontanthjælp mod tilbagebetaling, f.eks. fordi de ikke kan klare at gennemføre en uddannelse og derfor vender tilbage på kontanthjælp.
Så vil de altså fremover ud over at skulle betale den tilbage have en høj forrentning af den.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Dertil kommer så det, som jeg har været lidt inde på i debatten, nemlig spørgsmålet om dækningsrækkefølgen.
I dag er det sådan, at de sociale krav som udgangspunkt bortfalder, hvis ikke man har været i stand til at betale dem i 5 år.
Derfor vil de normalt ligge sidst i dækningsrækkefølgen.
Hvis man fremover tager det i den rækkefølge, de er kommet ind til inddrivelsesmyndigheden i, så risikerer man, at der pludselig bliver betalt af på dem, og dermed afbrydes forældelsesprocessen, men man står stadig væk tilbage med en stor gæld, fordi man også har en række andre gældsposter til det offentlige.
Det var ikke det, der var meningen med reglen om, at sociale krav bortfalder, når man ikke har kunnet betale dem i 5 år.
Derfor mener jeg, vi er nødt til at kigge grundigere på hele spørgsmålet om dækningsrækkefølgen.
Så er der også, som der peges på i nogle af høringssvarene, spørgsmålet om, at det gebyr, man lægger op til, er noget større end det, der er i renteloven, og der synes jeg, at vi maksimalt bør følge det, der er i renteloven for private virksomheder.
Dertil kommer, at der på underholdsbidrag, fremgår det af høringsoversigten, vil blive pålagt et gebyr, hver gang der fremsendes et nyt underholdsbidrag til inddrivelse.
Så kan der altså nå at komme mange gebyrer på, hvis man i en periode ikke kan betale sit børnebidrag.
Endelig er problemet jo stadig helt grundlæggende, at en masse mennesker kommer ud i gæld, fordi de ikke er i stand til at overskue deres økonomi.
Vi har indtil nu ikke fået mange bud fra regeringen på, hvad man vil gøre for at hjælpe de mennesker med at blive i stand til at overskue deres økonomi og komme ud af gælden.
Derfor håber jeg meget, at vi snart kan få igennem, at vi får en offentlig gældsrådgivning, og at vi i hvert fald som minimum i forbindelse med det her lovforslag kunne aftale, at der kommer noget skriftlig vejledning med ud til folk om, hvordan de kan forholde sig, og også nogle henvisninger til de få steder med gratis retshjælp og andre steder, hvor man kan gå hen og søge råd og vejledning.
Så kunne man måske overveje en telefonhotline eller andet, hvor folk kunne ringe og få den vejledning, som de ikke længere kan gå op på kommunekontoret og få, fordi det nu er flyttet til nogle centrale inddrivelsessteder.
Som det nok er fremgået, kan Enhedslisten ikke umiddelbart støtte forslaget.