runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil hørte ordentlig efter, så sagde jeg faktisk, at SF fra starten, da man lavede den nye førtidspensionsreform, havde ønsket alle ind under den nye ordning – alle, der havde en lavere sats end den, M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5068 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM man fastsatte i den nye ordning.
Vi har alle årene igennem krævet at få løftet førtidspensionisterne under den gamle ordning.
Det gør vi fortsat.
Vi har bare foretaget en prioritering i vort samlede finanslovudspil, hvor vi siger, at det afgørende for os er, at man hele tiden tager fat i, hvordan man løfter de grupper, der har det dårligst.
Jeg går ud fra, at Enhedslisten er enig med SF i, at de førtidspensionister under den gamle ordning, som har færrest midler at gøre godt med, er de førtidspensionister, som er på almindelig og almindelig forhøjet førtidspension.
Hvis vi levede i en verden, hvor Danmark var en lille isoleret enklave, kunne jeg følge Enhedslisten langt hen ad vejen.
Det gør vi desværre ikke.
Man forestiller sig, at man bare kan sige til millionærerne, at de skal have alle de såkaldte universelle ydelser – man kan diskutere, hvad det er, men jeg formoder, at det er børnecheck og folkepension – at dem skal alle have uanset indkomst, og så klipper man dem i skatten.
Det kunne vi gøre, hvis vi kunne sørge for, at de blev inden for landets grænser, men sådan er verden desværre ikke indrettet.
Derfor er vi nødt til, efterhånden som udviklingen skrider frem og verden forandres, at sige: Hvordan kan vi sikre velfærdssamfundet?
Og det er da korrekt, at da folkepensionen i sin tid blev etableret i mellemkrigsårene, var det et socialt tilfælde at blive pensionist.
Men i dag er det sådan, at hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil sidder i Folketinget til pensionsalderen, vil hun som folketingsmedlem have en pension på over 300.000 kr.
Så kan man da godt stille spørgsmålet: Er det så rimeligt, at man oven i hatten skal have en offentlig ydelse, når vi har førtidspensionister, som må leve tæt på fattigdomsgrænsen?
Ole Stavad (S), 2005-09-06:
Jeg vil sådan set
godt takke hr. Thulesen Dahl for det ærlige og præcise svar, nemlig at Dansk Folkepartis måde at skabe forbedringer på for nogle af de svagere stillede i vores samfund, førtidspensionisterne, er, at man vil tage pengene fra de fattigste i den fattigste del af verden.
Dansk Folkeparti mener ikke, at det overhovedet er problematisk, at det er det, Dansk Folkeparti kalder for en anstændig finansiering.
Dansk Folkeparti synes, at det er helt fint, at man tager pengene fra dem, der, ja, dør af sult, samtidig med at man glæder sig over, at de ikke har stemmeret i Danmark.
Jeg konstaterer bare, at det måske en lillebitte smule giver et billede af, hvad forskellen er på grundholdningerne i Dansk Folkeparti og i Socialdemokratiet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Hr. Peter Christensen sagde tidligere, at pensionister, arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere bliver reguleret på samme niveau som den almindelige velstandsudvikling.
Det er bare ikke rigtigt.
Hvert år bliver der taget millioner af kroner fra de mennesker til satspuljen.
Det er ikke Bjørnebanden, der tager de midler fra nogle af de dårligst stillede her i landet, det er faktisk alle andre end Enhedslisten.
Jeg vil godt have hr. Peter Christensen til at bekræfte, at hvis satspuljen ikke eksisterede, hvis det tyveri ikke eksisterede, ville der i år være 4 mia. kr. mere til pensionister, til arbejdsløse og til kontanthjælpsmodtagere, så de kunne få det bedre og få den regulering på linje med alle andre.
Det vil jeg godt have hr. Peter Christensen til at bekræfte.
Ole Stavad (S), 2005-09-06:
Jeg forstod på tidligere besvarelser fra hr. Thulesen Dahl, at der i det initiativ, som Dansk Folkeparti ville tage i forhold til førtidspension, skal være en solid og anstændig finansiering.
Er det rigtigt forstået, at det, der ligger i Dansk Folkepartis forståelse af en anstændig og solid finansiering, er, at der tager man alle pengene fra de fattigste i den fattigste del af den her verden, altså fra ulandsbistanden, og at det er der, Dansk Folkeparti vil hente midlerne for at kunne give en tredjedel forbedring af det, der ligger i det socialdemokratiske forslag til forbedringer for førtidspensionisterne?
Morten Homann (SF), 2005-09-06:
Jeg undrede mig lidt, da jeg hørte hr. Peter Christensens ordførertale.
Kan Venstres ordfører ikke prøve at give os en mere præcis idé om, hvor stor ulighed det er Venstres mål vi skal have i Danmark?
Vi har jo haft en ret hed sommer, hvor vi har fået den ene dokumentation efter den anden for, at uligheden faktisk er voksende i Danmark, og ikke desto mindre fremsætter regeringen et finanslovforslag, hvor man sætter yderligere skub i uligheden og omfordeler mere fra de fattige til de rige.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5009
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Så jeg synes egentlig, at det kunne være godt for debatten og for befolkningen, hvis vi fik en klar idé om: Hvor stor ulighed er det Venstres mål, man skal have i Danmark?
Og hvor mange flere penge skal vi flytte fra de fattige til de rige, før Venstre er tilfreds?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Det mener jeg helt klart giver sig selv.
Og det er også derfor, jeg synes, at det er en lidt mærkelig form for masochisme, når man ser Socialdemokraterne foreslå, at vi bare skal bruge løs nu, for det kan ende med at blive efterlønsmodtagerne, der kommer til at betale regningen.
I stedet for måske at skulle foretage nogle investeringer kan man ende med at skulle tage langt mere drastisk fat, fordi man ikke har villet holde en økonomisk ansvarlig linje.
Det synes jeg ikke vi kan byde hverken efterlønnere eller pensionister, eller hvem der måtte komme til at betale prisen.
Så vi synes også af den grund, at det er vigtigt, at vi holder fast i gældsafvikling.
Jeg vil lige understrege, at den altså stadig væk er på 500 mia. kr., så det er jo ikke sådan, at vi er helt færdige med at afvikle gæld.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jeg vil gerne sige tak for svaret.
Og så vil jeg lige bede hr. Peter Christensen understrege noget af det, han var inde på her til sidst, ved nemlig at stille spørgsmålet: Hvis man nu øger det offentlige forbrug markant, vil man så øge behovet for efterfølgende nedskæringer i velfærdsordninger, eller vil man mindske behovet?
Er logikken ikke, at hvis man bruger mere nu, så vil behovet for eksempelvis at skære i efterlønnen selvfølgelig være større, hvis man på nogen måde skal prøve at få det langsigtede regnestykke til at hænge sammen?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Det bekræfter jeg gerne og kan tilføje, at fremadrettet er det så den halve procent, der gælder til 2010, og det mål vil vi holde.
Vi vil holde målsætningen for gældsafviklingen.
Vi vil holde målsætningen for at få skabt 60.000 flere i beskæftigelse.
Vi vil holde de elementer, der er i 2010-planen, fordi det er vigtigt for landets økonomi, og det er også vigtigt for at undgå, at behovet for reformer ikke bliver større.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jeg er glad for, at jeg lige når at komme med her på falderebet.
Jeg markerede på det tidspunkt, hvor hr. Henrik Sass Larsen stillede hr. Peter Christensen et spørgsmål, og jeg kunne simpelt hen hverken finde hoved eller hale i det.
Så nu vil jeg bede hr. Peter Christensen om at bekræfte følgende: I årene 2002, 2003 og 2004, sagde hr. Henrik Sass Larsen, var der en begrænsning i, hvor meget de offentlige udgifter måtte vokse med, på 0,5 pct. om året, og det havde man ikke overholdt, og derfor var det ganske forfærdeligt, og så kunne man lige så godt bruge løs nu, eller hvad konklusionen nu var.
Jeg vil spørge hr. Peter Christensen, om ikke han kan bekræfte, at i 2002, 2003 og 2004 var det ikke i 2010-planen et mål, at de offentlige udgifter alene kunne vokse med 0,5 pct.
Jeg synes, det er vigtigt at få slået fast, for hvis det er sådan noget, Socialdemokratiet lægger til grund for deres beregninger, så forstår jeg måske lidt bedre det, vi fik præsenteret i går.
Men jeg synes måske, at Folketinget som sådan bør have sandheden at vide.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg kan i hvert fald love, at vi ikke vil opføre os som Fætter Guf.
Som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg, at der er nogle mere sympatiske træk ved Bedstemor And, så hun er mere sigende i forhold til finansloven.
Og så må vi jo tage emnet op under forhandlingerne.
Høgni Hoydal (T), 2005-09-06:
Tak for, at Venstre i hvert fald vil se på denne sag.
Det har vi jo hørt under flere af de seneste finanslovforhandlinger.
Jeg håber, at der vil komme handling bag ordene denne gang.
Når det gælder arktisk forskning, er de arktiske forskere jo også med til at konkurrere om de penge, der ellers gives til forskningsrådene, og det stiller dem i en meget vanskelig situation.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5008 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Jeg vil da bare slutte med at sige, at jeg håber, at regeringen her, hvis jeg skal bruges Venstres ordførers retorik, ikke vil opføre sig som Fætter Guf, men i stedet handle og sætte de her penge af, som vi har snakket om så mange gange ved finanslovforhandlingerne.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg vil da i respekt også sige, at det er rigtigt, at det ikke er med i vores forslag, men afvise det vil jeg heller ikke, for jeg synes, det skal komme an på en forhandling.
Jeg kan kun sige, at for mig er det bare vigtigt at understrege, at der bliver givet flere penge til forskningen, og der er også en stor sum af penge, der skal udmøntes via aftaler alene i år.
Vi har ikke en jagt efter at ville skabe ulighed.
Det er helt misforstået.
Den ulighed, man ser lige nu, er jo, fordi der er nogle store værdistigninger i ejerboligerne, og der har jeg forstået, at der er en del partier på venstrefløjen, der synes, at det skal løses ved, at man skal brandskatte boligejerne.
Det synes jeg da er ærlig snak.
Fint, så ved boligejerne, hvad de kan regne med.
Det vil vi bare ikke være med til.
Vi har et skattestop.
Det gælder også boligejerne.
Vi synes, at det er lidt uinteressant, hvad der står bundet af værdier i mursten.
Det kan falde igen.
Man kan i hvert fald heller ikke købe mange rugbrød for de penge, så længe man bor i huset.
Så det er sådan set nogle værdistigninger, som for nogles vedkommende er ganske uinteressante, plus at jeg som sønderjyde kan sige, at det altså ikke er alle steder, at stigningerne er lige store.
Men hvis man skulle øge en brandskatning, ville det jo gælde alle steder.
Så jeg vil faktisk sige, at netop udkantsområderne skulle begynde rigtig at ryste i bukserne, for det er dem, der kommer til at betale for de her tanker om øget lighed, om øget boligbeskatning.
Høgni Hoydal (T), 2005-09-06:
Jeg vil prøve at vende Venstres ordførers blik mod Nordatlanten.
Det føler jeg lidt modsigende, for forskning i Arktis og i Nordatlanten er vel meget vigtigt globalt.
Det er her, verdens klima og verdens miljø skabes.
Så jeg vil forsøge at spørge Venstres ordfører, om Venstre i denne finanslov vil være med til at betale de penge, som de andre medlemmer af Arktisk Råd har gjort på disse områder, sådan at Danmark ikke dér kommer bagud i forhold til de andre lande.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Jeg får mulighed for et indlæg senere, men jeg håber da ikke, at hr. Peter Christensen betragter vores oplæg som useriøst.
Det ville jeg da være forfærdelig ked af, men det kan vi jo vende tilbage til senere.
Er paradokset ikke her, at regeringen siger: Vi afventer Velfærdskommissionen, før vi mener noget, vi afventer Globaliseringsrådet, før vi mener noget om forskning, og på miljøområdet
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5007 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
skal vi også afvente nogle kloge mennesker, som skal hjælpe med at finde ud af, hvad vi kan bruge pengene på?
Det vil sige, at på en række områder siger man: Vi skal afvente eksperter.
Det er den selv samme regering, der, da den tiltrådte, sagde, at nu skulle man gøre op med eksperter og smagsdommere, og hvad ved jeg.
Det er da utrolig paradoksalt, at nu afventer man på alle de her områder, uden at turde lægge sin politik frem i det åbne.
Det er da en falliterklæring, vil jeg gerne sige til hr. Peter Christensen.
Lad mig så i øvrigt sige, at når det drejer sig om nedskæringer, så har man sandelig ikke brug for at vente på, at eksperter har talt.
Da man trådte til, kunne man spare på ulandsbistanden, og man kunne skære på en masse andre områder, på miljøområdet ikke mindst.
Da behøvede man ikke eksperter, da behøvede man ikke at vente i måneder eller halve år på, at eksperter havde talt om, hvor det var klogest at spare.
Det hænger altså ikke sammen, hr. Peter Christensen.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Der er bare den grundlæggende forskel på regeringen, det at have regeringsansvaret og så Det Radikale Venstre, at Det Radikale Venstre kan lave tankeeksperimenter: Hvis vi havde 90 mandater.
Det er temmelig urealistisk, det er temmelig ubindende.
Regeringen skal fremlægge en politik, som kan vedtages, og som kan holde – det er forskellen.
Derfor synes jeg, det er klogt af regeringen, at man også tager sig tid til at tænke sig om.
Og regeringen og Venstre har sagt, at vi kommer med vores bud.
Når vi har hørt, hvad anbefalingerne er fra Velfærdskommissionen, så er vi også parate til at komme med vores bud på, hvordan vi får skabt en sammenhæng i vores velfærd også om mange år.
Jeg synes, man er nødt til at respektere, at tankeeksperimenter gående på »hvis vi havde 90 mandater«, det kan man ikke bede en regering om.
Der skal altså en anden seriøs tilgang til det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Det der med at kalde forskerne for klynkere osv. får Venstre formentlig megen fornøjelse ud af i diskussionerne om forskningsmidlerne fremover.
Jeg synes, det er på kanten af det arrogante, men det er selvfølgelig en smagssag.
Ordføreren havde i sin tale nogle interessante betragtninger om det her med, at vi ikke skulle være sårbare over for økonomiske chok udefra, og at vi ikke sådan kunne forlade os på, at pengene strømmede ind i al evighed.
Sådan forstod jeg ordførerens indlæg.
Det synes jeg er interessant, for det fører jo til et spørgsmål om, hvad Venstre egentlig vil på længere sigt.
Står vi ikke i den situation i dag, at stort set samtlige andre partier har fremlagt ideer, tanker og holdninger på velfærdsområdet, på, hvad man vil med forskning og uddannelse, og på, hvad man vil på miljøområdet, men at vi savner Venstres stemme?
Er det ikke sådan, at Venstre er ved at gå i hi med hensyn til tanker om, hvordan vi skaber fremtidens Danmark?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
2030 vil være alt, alt for sent.
Det er jeg fuldstændig enig med den socialdemokratiske spørger i.
2030, det nytter jo ikke noget; det er i 2010 vi skal bruge 1 pct. af BNP på forskning, og det mål vi vil nå.
Klynk?
Ja, det synes jeg da godt man kan kalde det, for det tager udgangspunkt i sådan en masseopfattelse af, at der ingen penge er til nye initiativer.
Der kommer masser af nye initiativer også i år og næste år.
Vi tager fat i at uddanne endnu flere unge forskere.
Der er masser af initiativer på det her område.
Der kommer 0,5 mia. kr. netto mere, procentandelen af BNP stiger, og de kommende år skal det stige endnu hurtigere, for vi vil holde fast i vores målsætning.
Så ja, når man fremstiller det, som om der intet sker på forskningsområdet, så er det klynk.
Lene Jensen (S), 2005-09-06:
Jo jo, og vi ser frem til at deltage i forhandlingerne om udmøntningen af, hvad der måtte være, og vi ser sådan set også frem til at skaffe flere penge til området, for det er der brug for.
Jeg kiggede tilbage i de noter, jeg har taget fra tidligere års finanslovforhandlinger.
Der står sjovt nok de sidste 2 år, at vi bare skulle slappe af, for til næste år kommer pengene.
Jeg vil høre, om hr. Peter Christensen kan bekræfte, at det på trods af den her målsætning rent faktisk er sådan, at hvis den stigningstakt, der bliver lagt for dagen fra 2005 til 2006, skal være den, der fortsætter, så bliver det 2030, før vi når den målsætning.
Det må da siges at være meget, meget, meget lidt ambitiøst.
Så vil jeg lige til sidst høre: Når nu det er sådan, at hr. Peter Christensen ikke er enig med de erhvervspersonligheder, de forskere, de universiteter og de organisationer og de politikere, som mener, at forskerne får for lidt, så er hr. Peter Christensen måske enig med sin statsminister i, at det er rent klynk fra de der folk, der ved, hvad de har med at gøre?
Er hr. Peter Christensen enig i det?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg synes, det er værd at understrege, at det er rigtigt, at graden af utålmodighed er vidt forskellig, men målsætningen er der jo ingen uenighed om.
Vi er jo alle sammen enige om, at vi skal nå den ene procent, og det vil vi nå.
Jeg har så forstået, at der ud over Socialdemokraterne også er erhvervsorganisationer, der ønsker, at det skal gå endnu hurtigere.
Men min pointe er, at man på universiteterne rolig kan begynde at indrette sig efter, at der kommer mange, mange penge i de kommende år.
I øvrigt vil der allerede skulle forhandles om betydelige beløb i indeværende år til udmøntning næste år.
Derfor håber jeg bestemt ikke, at man i universitetsmiljøet nu forventer, at der ikke skal arM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5006
bejdes det kommende år, for der vil være masser at arbejde med.
Lene Jensen (S), 2005-09-06:
Jeg vil også beskæftige mig lidt med fremtiden og forskningen, for hr. Peter Christensen sagde i sin ordførertale, at man leverer flere penge, som man lovede, og så er der nogle, der siger, at det er for lidt.
Jeg vil høre, om ikke det har slået hr. Peter Christensen, at det ikke er nogle, der siger, at det er for lidt, det er alle, der siger, at det er for lidt – altså lige bortset fra regeringspartierne.
Det er herindefra, det er i beskedenhed mit parti, det er mine kolleger i oppositionen, og så er det landbruget, det er erhvervslivet, det er forskerne, det er universiteterne, det er organisationerne, og det er vel at mærke også mennesker, som rent faktisk ved noget om det her, og som bærer gyldne kæder, som regeringen selv har hængt om halsen på dem: formand for det ene og det andet og medlemmer af det globaliseringsråd, som bliver brugt som undskyldning.
Jeg vil høre, om ikke det er en smule slående, og om ikke hr. Peter Christensen kan finde bare én af dem, som han er enig med?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg mener egentlig ikke, at der er nogen grund til den store uenighed; vi er jo enige om målet: Vi skal nå 1 pct. af BNP, når vi når til 2010, og det vil vi også nå.
Jeg synes dog, det skal bemærkes, at man kun snakker om målsætningen.
Siden finanslovforslaget blev fremsat, er det kun målsætningen, der er blevet vendt.
Der er jo sådan set – bl.a. via UMTS-midlerne – 1,2 mia. kr., der skal forhandles om sideløbende med finansloven.
Så det er forkert at ville give et indtryk af, at der overhovedet ingen penge er til forskning i det her land, og at der overhovedet ikke er plads til nogen nye initiativer.
Det er jo ganske enkelt ikke rigtigt.
Men det ændrer ikke ved, at målsætningen må der ikke være tvivl om.
Når vi når til året 2010, så skal vi bruge 1 pct. af BNP på forskning, ikke fordi det er noget, man har aftalt i Barcelona, men fordi Danmark har brug for, at vi netop ruster os til den konkurrence, vi allerede befinder os midt i.
Jeg synes ikke, hr. Morten Helveg Petersen skal være bekymret.
Tag kommunalreformen.
Hvad gjorde vi?
Vi sagde: Der er behov for at kigge den her struktur igennem, vi nedsætter en kommission, der kommer med nogle anbefalinger til, hvordan man bedst gør det.
Vi gennemførte det.
Vi deponerer ikke vores handlefrihed ved smagsdommere, men vi er parate til at lytte også til folk, der har erfaring og viden om, hvordan vi gør tingene bedst muligt.
Kommunalreformsområdet: Vi nedsatte en kommission, vi handlede.
Velfærdskommissionen har vi nedsat, vi vil få nogle anbefalinger, og jeg garanterer også, at vi vil handle.
Men vi vil først komme med vores bud, når vi har hørt, hvad det er, kommissionen anbefaler.
Jeg synes, det er en rigtig god måde, regeringen har valgt netop at løse de forskellige problemer, vi står over for, på.
Så jeg vil sige til De Radikale: Lad være med at skabe indtryk af, at der ikke er handling.
Der er masser af handling, men der er ikke vilde tankeeksperimenter, men gennemtænkte forslag.
Morten Homann (SF), 2005-09-06:
Med fare for, at formanden må irettesætte mig for reklameindslag, vil jeg gøre hr. Peter Christensen opmærksom på, at det i dag er muligt at optage realkreditlån i friværdien i sin bolig, så man faktisk kan spise rugbrød for den værdi, man har stående i sin bolig; bare til hr. Peter Christensens oplysning.
Jeg er også udmærket godt klar over, at Venstre ikke har nogen som helst ambitioner om at gribe ind over for den galopperende ulighed på boligmarkedet.
Det er jo ærgerligt, ikke mindst for den store del af befolkningen, der står udenfor og betaler prisen for det her.
Men min anke er jo sådan set mere beskeden: at man aktivt i finanslovforslaget kommer med tiltag, som derudover yderligere øger uligheden.
F.eks. er der råd til at give aktieejerne, som måske ikke er de mest nødstedte i det her land, en yderligere skattelettelse på 85 mio. kr., samtidig med at man tager pengene fra nogle af de fattigste, nemlig ved beskæringer på boligydelsen og boligstøtten. Så regeringen tager aktivt penge fra de fattigste og giver til de rigeste med det her finanslovforslag, så kom med et klart svar: Hvor langt skal vi gå, hvor meget ulighed skal vi have?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Ja, nu bliver det så lidt et reklameindslag for nedsparingslån, men lad det så være, for jeg kan høre, at det nok er en overraskelse for SF, at selv nedsparingslån skal betales tilbage, altså at man betaler lån tilbage.
Og det tror jeg måske sådan set er det, SF glemmer i den økonomiske politik.
Vi ønsker ikke at gennemføre en politik, hvor der skal skabes ulighed, men vi ønsker heller ikke at skabe lighed for enhver pris, for vi har set, hvor det er, forskellene er skabt.
Det er på boligmarkedet, så derfor bliver jeg nødt til at sige til alle dem, som siger, at lighed er det vigtigste, at det er det rene hykleri, hvis man ikke samtidig er parat til at bekende kulør og sige, at det så betyder, at vi vil beskatte boligejerne.
Jeg synes, at det er helt fair at sige, at uanset om vi er lige rige eller lige fattige – det er nok det sidste, der vil blive konsekvensen – så er dét vigtigere end noget andet.
Det synes jeg da er helt fair venstreorienteret politik, men så bekend kulør, så boligejerne ved, hvad det er, de kan vælge ved næste valg.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor Venstres ordfører ikke vil være med til at fortolke vores finansieringsudspil sådan, at det sådan set matcher meget godt med skattestoppet – medmindre man skal forstå skattestoppet sådan, at der ikke må gribes ind over for skattefup og skattefiduser.
Det er jo netop gevinsterne fra de indgreb, vi finansierer det med.
Under 50.000 mennesker indbetaler hvert eneste år over 100.000 kr. til deres pensioner.
Det udløser i omegnen af 3,5 mia. kr. i fradrag og andre ting til de pågældende mennesker, og det er da et fuldstændig urimeligt skattehul.
Oven i købet vil man heller ikke fra regeringens side ophæve dobbeltbeskatningsoverenskomsterne med Frankrig og Spanien, så vi kunne sikre, at de folk ikke bare tager deres pension med derned og kun betaler 10 pct. i skat.
Det er kun de få mennesker, der har mulighed for det, og apropos al den snak om lighed er det netop et af de områder, hvor Socialdemokratiet er optaget af at skabe lighed, fordi det er urimeligt, at meget velhavende mennesker i dette land kan få lov til at smyge sig uden om at betale deres andel af skatterne.