runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-12:
Det er simpelt hen underligt, at ministeren med de pæne ord, han har at sige i dag om produktionsskolerne, ikke har skrevet det ind i kommissoriet, i stedet for at sprede skræk og rædsel blandt både elever og produktionsskolefolk.
For man må jo tage det for pålydende, når det står der, og ministeren siger jo selv, at det er naturligt at tage fat i produktionsskolerne, underforstået at det er dem, der er skyld i frafaldet.
Det er simpelt hen en mærkelig form for logik, som ministeren bruger i sin besvarelse af det her spørgsmål.
Hvis ministeren og regeringen mener, at produktionsskolerne løser en opgave – ministeren siger selv, at de har imødekommet et behov, for der har været behov for produktionsskolerne, fordi der er nogle mennesker, der ikke kan klare erhvervsskolevejen, og der har produktionsskolerne så løst en opgave – er det underligt at se, at de stadig væk er den eneste institution, den eneste skoleform, som er nævnt ved navns nævnelse i kommissoriet.
Kunne ministeren ikke have fundet på at skrive noget andet i stedet for at skrive det direkte her?
Jeg har regeringen stærkt mistænkt for at underløbe produktionsskolerne, for vi har tidligere set lignende tiltag i samme retning.
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Produktionsskolerne leverer en meget vigtig indsats for, at unge, som er faldet ud af uddannelsessystemet, som måske mangler selvværd, som har lidt nederlag, kan få en start i uddannelserne, at de kan få en start på noget, der senere kan blive til f.eks. en erhvervsuddannelse.
Derfor har regeringen absolut ingen intentioner om at afskaffe produktionsskolerne.
Vi har heller ingen intentioner om at indskrænke antallet af produktionsskoler.
når man nedsætter et udvalg, som skal vurdere, hvordan vi kan begrænse frafaldet i uddannelserne, og når man har 100 skoler, hvis opgave er at begrænse frafaldet til uddannelserne, så er det vel naturligt at nævne dem som det vigtigste eksempel på et område, som må vurderes med hensyn til effekten.
Det skal tages i en positiv ånd.
Vi ved jo alle sammen, at der er produktionsskoler, der gør det utrolig godt, men der er jo intet, der er så godt, at det ikke kan blive bedre, og det kan jo være, at der er nogle skoler, der kan gøre det bedre.
Nu bliver det belyst, og det ville jo være mærkeligt andet, hvis ikke det skulle belyses, når hele udvalgets tema er, hvordan man får flere til at fortsætte i uddannelserne.
Så jeg beder om, at man opfatter det som en anerkendelse af skolerne, en omsorg for de unge og et ønske om yderligere at effektivisere indsatsen for at få de unge i gang med noget, der er perspektiv i.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-12:
Vi har oplevet den her regering, som værende den ikke mest venligt stemte regering over for produktionsskolerne; der har været spørgsmål om, hvordan lønvilkårene skulle være, hvor man har forsøgt at sætte dem ned på SU-niveau; der har været spørgsmål om, at kommunerne ikke kunne fratrække grundtilskuddet; og nu senest har vi set i kommissoriet for Globaliseringsrådet, at man direkte nævner – som den eneste skoleform – at det skal overvejes, om man kan bruge produktionsskolen på en anden måde.
Det læser jeg sådan, at regeringen har planer om at fjerne produktionsskolerne fra landkortet.
For produktionsskolerne har efter min og Socialdemokratiets opfattelse løst et behov, et presserende behov, for den her gruppe unge mennesker, som for de flestes vedkommende er nogle, der er frafaldet en uddannelse på en erhvervsskole.
»Vil ministeren redegøre for de overvejelser, regeringen har om at lukke alle landets produktionsskoler, jf. kommissorier for udvalgsarbejde i forlængelse af Globaliseringsrådets drøftelser af erhvervsuddannelserne?«
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Jeg kan bekræfte, at regeringen fortsat vil have differentierede takster mellem elever, der er i skolepligtig alder, og elever, der ikke er det.
Det kan jeg bekræfte.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Mortensen (S), 2005-10-12:
Men ministeren har jo sagt, at han stadig væk vil have differentierede takster, for så vidt angår 9.-klasse-elever og 10.-klasse-elever.
Det må da også betyde, at der ligger en forskellig opfattelse af, hvem det er, man ønsker der skal vælge efterskolerne.
I de differentierede takster og dermed måske endnu lavere takster for 10. klasse ligger jo også det, at man helst ser, at de, der går i 10. klasse, vælger andre former for uddannelse.
Men jeg har på fornemmelsen, at vi får god tid til at diskutere dem, så det, vi egentlig vil her, er sådan set at prøve at finde ud af, hvad ministeren selv mener om nogle af alle de her spørgsmål.
Jeg deler lidt skæbne, kan jeg jo forstå, med ministeren, for så vidt angår det her med at være gammel højskolemand.
Det var jeg i hvert fald indtil for nylig.
Det er derfor, vi gerne vil spørge lidt ind til, om ministerens oplevelse er, at det er bedst, at de, der går i 10. klasse, ikke vælger et efterskoleophold, men at det er bedre, at de vælger det efter 8. og 9. klasse.
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Nu er det her jo spørgsmål til ministrene, dvs. spørgsmål til regeringen.
Alt, hvad jeg siger her, tegner regeringen.
Hvis det var sådan, at alle de socialdemokratiske talere bare ville linde låget en lille smule for, hvad de selv ønsker med 10. klasse, så ville de opdage, at det er regeringen ganske enig med dem i – i hvert fald de ting, som jeg har hørt man har udtalt at man vil.
Så det eneste, der skiller os, er altså dette, at nu også hr. Carsten Hansen insisterer på at dutte os en mening på.
Han siger: Hvorfor kan regeringen ikke være åben om, at den ikke ønsker 10. klasse på efterskolerne?
Det er jo en antydning af, at vi vil fjerne 10. klasse fra efterskolerne.
Det er en antydning af, at vi bare ikke tør sige det højt.
Men hvorfor skulle vi sige det højt, når vi ikke mener det?
Kunne vi ikke slippe for disse helt overflødige diskussioner?
Carsten Hansen (S), 2005-10-12:
Nu har undervisningsministeren i denne omgang ikke været minister så længe for det her ressortområde, så det er ikke sikkert, at han kan huske, at da regeringen begyndte med deres målretning af taksterne på 10. klasse, da stemte Socialdemokraterne faktisk imod i forhold til efterskolerne.
Men hvorfor ikke tage den debat åbent og ærligt om, at regeringen ikke ønsker 10. klasse på efterskolerne, når man nu skærer 5.000-6.000 kr. om året og favoriserer 8. og 9. klasse?
Må jeg så spørge undervisningsministeren: Er det sådan, at regeringen har lavet store pædagogiske undersøgelser, der peger på, at det er bedre at gå på efterskole i 8. og 9. klasse end i 10. klasse?
For det er jo ikke det, det store flertal af de unge mennesker og forældrene ønsker sig.
Lad mig så også tilføje her, at så vidt jeg har kunnet høre på et fynsk medlem af Uddannelsesudvalget fra Venstre, fru Britta Schall Holberg, så er der vist ikke enighed om det her i Venstre.
Er man enig om den her målrettede afskaffelse af 10. klasse på efterskolerne?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Svaret er nej, nej og atter nej.
Jeg begriber altså ikke, at det er så interessant for medlemmerne af den socialdemokratiske gruppe at puste en uenighed op, som jeg har svært ved at se.
Jeg mener, at man altid skal spørge, om ressourcerne kan bruges mere effektivt.
Det er jo det spørgsmål, vi stiller vedrørende 10. klasse, og det er også det spørgsmål, vi stiller vedrørende produktionsskolerne.
For vi må jo se i øjnene, at på trods af at vi bruger så mange penge på at hjælpe og skubbe og vejlede de unge, så er der stadig væk 20 pct., som ikke får en uddannelse efter folkeskolen, og så er vi da nødt til at stille spørgsmålet: Kan vi gøre det bedre?
Derfor har vi i dag haft en debat om 10. klasse, og nu har vi en om produktionsskolerne.
Det er, som det skal være, det er det, spørgetiden er til for.
Og hvis spørgeren har fortolket kommissoriet sådan, at vi overvejer at afskaffe produktionsskolerne, så er jeg glad for her at kunne dementere det og sige, at det har vi absolut ikke.
Kristian Jensen (V), 2005-10-12:
Sort arbejde er et tema, som vi har givet høj prioritet.
Vi tager selvfølgelig også den kritik, der er fra Rigsrevisionen, til os for de områder, hvor den har peget på nogle ømme punkter.
Fremadrettet konstaterer Rigsrevisionen, at der er taget en række væsentlige initiativer, som vil styrke indsatsen.
Rigsrevisionen oplister en række yderligere mulige initiativer, og listen er fornuftig.
Faktisk flugter den med langt de fleste ideer om tiltag, som enten er iværksat eller under en eller anden form er på tegnebrættet, altså ting, som vi er i gang med at gennemføre.
Bagud rettes der kritik af manglende opfølgning på kontrolaktioner, og det er den del af det, som jeg også selv synes er mest alvorlig.
Selvfølgelig bliver der fulgt op i disse sager.
Finder man ved en kontrolaktion ansatte, der er på overførselsindkomst, bliver oplysninger straks videregivet til relevante myndigheder.
Konstateres der en uregistreret virksomhed, skal virksomheden registreres, der skal opgøres unddragne skatte- og afgiftsbeløb, og der skal rejses en straffesag.
Vi har lavet et cirkulære i 2004, der fastsætter frister for behandling af ansvarssager, og vi har fået oplysning fra Told og Skat om, at en stikprøveundersøgelse viser, at 67 pct. af alle typer sager nu er afgjort eller sendt videre til politiet inden for et halvt år, og at 83 pct. af alle sager er afgjort eller sendt videre inden for 1 år.
Lene Jensen (S), 2005-10-12:
Jeg er glad for at høre, at ministeren tager Rigsrevisionen alvorligt.
Det tror jeg også ministeren gør klogt i.
Nu er det jo ikke kun Rigsrevisionen, der har været lidt ude efter indsatsen.
Jeg har også med interesse set, at en række brancheorganisationer har forholdt sig til de tiltag, der er kommet, bl.a. har jeg bemærket, at den administrerende direktør i Dansk Byggeri jo mener, at meget af det, der er sat i gang, er som at jage elefanter med engangsbestik, og man må jo sige, at hvis man jager elefanter med engangsbestik, så er det nok ikke for at få det bedst mulige resultat, det har jeg jo svært ved at tro.
Så jeg skal høre, om jeg kan tage ministerens udtryk her i dag til indtægt for, at nu igangsættes der rent faktisk brancheanalyser, der gør, at man kan differentiere indsatsen mod de steder, hvor man vil formode det er værst, at det nu bliver sådan, at man også får adgang til byggepladser for at kunne tjekke, hvad der foregår, og at det nu bliver sådan, at der også sættes ind mod sort arbejde, f.eks. i villakvarterer og andre steder, hvor det jo foregår på en sådan måde, at man kan se det med blotte øje.
Hvis jeg kan tage ministeren til indtægt for det, så bliver jeg i vældig, vældig godt humør, og det vil da være dejligt.
Kristian Jensen (V), 2005-10-12:
Så går jeg ud fra, at fru Lene Jensen om et øjeblik i altovervejende grad bliver i vældig, vældig godt humør, for det er nemlig ikke alene sådan, at det er noget, vi vil sætte i værk.
Det er faktisk noget, vi allerede har sat det i værk i 2004.
Der blev udarbejdet brancheanalyser, man fik lavet det, vi i Skatteministeriet kalder indsatsstrategien, hvor vi skitserer på virksomhedstyper og branchetyper, hvem det er, vi for alvor skal sætte ind over for.
Vi har et meget godt og meget tæt samarbejde med bl.a. byggebranchen, bageribranchen og deres organisationer for at se, hvor det er problemstillingerne ligger.
Så det var den første del af fru Lene Jensens glæde.
Den næste del af fru Lene Jensens glæde er, at vi allerede med det lovforslag, der blev vedtaget i maj måned i denne Folketingssal, og jeg er ret sikker på, at fru Lene Jensen også stemte for, har fået hjemmel til at gå ind på byggepladser og foretage kontroller, og vi foretager rent faktisk i dag kontroller på byggepladser for at sikre, at vi slår ned på sort arbejde og illegal arbejdskraft.
Det er også sådan, at vi netop i de her dage har rundet beslaglæggelse i kiosker af ulovlig sodavand og øl nr. 500.000, og det er alene i Københavnsområdet.
Nu fortsætter vi med at udvide indsatsen til resten af landet, i takt med at vi får kapacitet til i det hele taget at kunne opmagasinere de store mængder, vi nu får beslaglagt og dermed fjernet fra markedet.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-10-12:
Ja, det mener jeg virkelig.
Jeg tror, at uddannelse er et meget vigtigt redskab, hvad angår at sætte ind mod negativ social arv.
Og det er derfor, regeringen har taget en lang række initiativer – først og fremmest med læreplaner i daginstitutionerne – for at få sikret, at vi får hjulpet børnene med de kompetencer, de har behov for videre, med krav om sprogstimulering, med skrappere krav til indsatsen i folkeskolen og med test, så vi sikrer, at børnene får lært det, de får brug for senere, og med gode muligheder for at få en uddannelse.
Jeg tror, det er afgørende, at vi netop sætter ind på det område for at give alle børn og unge en chance for at få en god tilværelse og for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Så mit helt klare svar til fru Pernille Vigsø Bagge er: Ja, uddannelse er et godt indsatsområde.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-10-12:
Ministeren taler om uddannelse som middel til at bryde negativ social arv.
Jeg har lyst til lige at citere Rådet for Socialt Udsattes årsrapport, side 4: »Der er ingen tvivl om, at nedskæringer på kontanthjælpsområdet – hvilke hensigter der end kan ligge i at benytte dette redskab i beskæftigelsespolitikken – har ganske betydelige bivirkninger i form af forøgelse af udstødelsen i forhold til de mest udsatte grupper.«
Og kunne ministeren måske definere, hvordan det kan løse problemet?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-10-12:
Jeg synes, det er vigtigt allerførst at holde fast i, at Danmark er det land i OECD, hvor den laveste andel af befolkningen rent faktisk befinder sig i lavindkomstgruppen.
Desuden er mobiliteten ud af lavindkomstgruppen meget stor, og det må siges at være et godt tegn.
Der skal ikke herske tvivl om, at regeringen betragter bekæmpelse af negativ social arv som et meget vigtigt indsatsområde, men løsningen er ikke bare højere ydelser.
Det værste, vi kan gøre, er at indrette vores velfærdssamfund sådan, at vi fastholder forældrene uden for arbejdsmarkedet, fordi det ikke kan betale sig økonomisk at tage et arbejde.
Hvis f.eks. et barn vokser op med to arbejdsløse forældre på kontanthjælp, så er svaret på bekæmpelse af negativ social arv jo ikke blot flere penge.
Det vil skabe langt bedre vilkår for barnet, hvis vi kan få en eller begge forældre i arbejde.
Indsatsen mod negativ social arv handler i høj grad om opbygning af sociale og kulturelle færdigheder, men først og fremmest om bedre uddannelse.
Det understøttes i øvrigt af Socialforskningsinstituttets forskningsprogram om negativ social arv.
Uddannelse har stor betydning for børns og unges udvikling og evne til at skabe sig et godt og selvstændigt liv.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-10-12:
I det her land lever 168.000 mennesker på kontanthjælp.
Deres børn har derfor stor og overhængende risiko for at vokse op med psykisk syge forældre, forældre, der har misbrug, med mangel på sociale og kulturelle oplevelser osv.
I den forbindelse vil jeg gerne høre, om ministeren ikke mener, at der kan være en sammenhæng mellem at vokse op under stærkt forringede økonomiske vilkår og den negative sociale arv, som regeringen selv siger den gerne vil bekæmpe.
»Ser ministeren en sammenhæng mellem mennesker med meget ringe og under denne regering yderligere forringede økonomiske vilkår og så ophobning af negativ social arv hos deres børn?«
Hans Christian Schmidt (V), 2005-10-12:
Jamen jeg har ikke noget imod at sige ligeud, at jeg er meget glad for undervisningsministerens imødekommenhed, hver gang jeg har ting om uddannelse.
Det vil jeg kun rose undervisningsministeren for, det er jeg glad for.
Men det kan jo være, fordi undervisningsministeren er bekendt med, hvilke store uddannelsesinitiativer der ligger i Fødevareministeriet.
Lad os bare tage det fjerde eksempel: Skagen Skipperskole har fået tilsagn om tilskud på 284.000 kr. til sprogkursus, pc-baseret læring i forbindelse med uddannelse af fiskeskippere, og Randers Fiskeriforening har fået tilsagn om tilskud på næsten 10 mio. kr. til at nedsætte udgifter til praktikpladser frem til medio 2005.
Altså, det kan ses hele vejen, at uddannelserne bærer det frem, at vi skubber på i retning af uddannelser, og jeg tror simpelt hen, det er det, undervisningsministeren har været bekendt med, så undervisningsministeren er klar over, at her gør man igen en virkelig indsats på uddannelsesområdet.
Jeg tror, det skyldes det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-12:
Vi kan så ikke få en rimelighedsbetragtning fra ministeren.
Det vil sige, at hvis undervisningsministeren mangler penge ved næste finanslov, så er der ingen mislyde fra fødevareministeren over, at man bare kan hæve brugerbetalingen.
Undervisningsministeren var så fræk at sige i sidste uge herinde, at hvis det var sådan, at erhvervet ikke syntes om de 10 pct., der var i brugerbetaling, så var de 90 pct., som samfundet gav, direkte spildt.
Det kunne jeg spørge om fødevareministeren også er enig i.
Det må han vel være enig i, når han i øvrigt er enig i alt det andet, regeringen siger.
En sådan sag undrer mig da bare, for jeg troede, at hvis en anden i regeringen havde planer om at indføre noget, der også ramte ens eget område, så blev man spurgt og hørt. Det vil sige, at hvis der kommer et forslag om at hæve brugerbetalingen yderligere her, så vil fødevareministeren sige, det er fint, bare kør på, hr. undervisningsminister; det er rigtig godt, jeg bakker det fuldstændig op.
Hvis der er nogen, der spørger til det i salen, så er vi fuldstændig ligeglade med, hvad der ligger af anbefalinger og henstillinger fra ILO om, at kurser inden for fiskerierhvervet skal være gebyrfri, ingen brugerbetaling eller noget som helst.
Kender ministeren andre steder, hvor der ligger en ILO-henstilling, som man bare på den måde skøjter let og elegant hen over?
Jeg tror det næppe.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-10-12:
Jamen jeg har jo netop svaret, for jeg har sagt, at jeg er enig med undervisningsministeren, og jeg er i øvrigt enig med regeringen i de overvejelser, der er lagt til grund for, at man har indført det.
Jeg tror sådan set ikke engang, at spørgeren er overrasket over, at en af regeringens ministre er enig i det.
Jeg vil så bare gerne fortælle lidt om, hvad det er, vi laver i Fødevareministeriet, som netop har med uddannelse at gøre.
Lad mig bare tage et eksempel mere, jeg har nævnt et om det her uddannelsesskib til 17 mio. kr. Danmarks Fiskeriforening har her fået tilsagn om tilskud på 14 mio. kr. til rekrutteringsformål og til udvikling af lærebogsmateriale m.v. for perioden frem til 2007.
Der er tale om sidste fase i et projektforløb for rekruttering og uddannelse, og projektet er i gang.
Eller lad mig tage et andet: Fiskeriskolen i Thyborøn, som lige nøjagtig er en uddannelse, der er min, har fået tilsagn om tilskud på 826.000 kr. til udvikling af uddannelserne på skolen.
Så man vil kunne høre, at vi tager uddannelserne meget alvorligt i Fødevareministeriet, vi kan bare bedst tale om dem, som er under vores ministerium, hvorimod det andet emne ikke ligger under vores ministerium.
Kristen Touborg (SF), 2005-10-12:
Jeg bliver lidt forvirret, jeg vil ikke engang sige, det er på et højere niveau, af debatten her, for jeg synes faktisk, at hr. Bjarne Laustsen igen og igen har spurgt: Er det rigtigt, at fødevareministeren finder, at indførelse af brugerbetaling godt kan give en begrænsning, kan være en regulering?
Det synes jeg faktisk ikke rigtig at fødevareministeren har svaret på, så det vil jeg gerne anmode fødevareministeren om at gøre.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-10-12:
Uden at jeg har overværet, hvad spørgeren har spurgt undervisningsministeren om ved den lejlighed, hvor spørgsmålet var på dagsordenen, er jeg sikker på, hvis jeg kender til – og det gør jeg – spørgerens omsorg for, hvordan ministre også kommer nemt igennem de her ting, at det vel længe har fået spørgeren til at stille de her spørgsmål til undervisningsministeren.
Jeg henholder mig jo gerne til det, jeg har med at gøre, nemlig fiskeriet, og må jeg ikke bare sige til hr. Bjarne Laustsen: Lad os tage sådan et eksempel som Nordvestjysk Uddannelsescenter.
Dem har vi givet tilsagn om 17 mio. kr. til et nyt undervisningsfartøj – et fartøj, som kan bruges til afvikling af kurser og uddannelse af erhvervsfiskere, og som sejler fra havn til havn efter behov, hvor kurserne må afholdes.
Jeg vil gerne svare på det, der har med mit ministerium at gøre, men jeg tror også, at hr. Bjarne Laustsen ved, at der gør vi simpelt hen så mange ting.
Det kunne jo være derfor, hr. Bjarne Laustsen ikke gerne vil diskutere det.
Jeg vil meget gerne diskutere det, der har med mit mini sterium at gøre, men lige nu er jeg sådan set mest blevet spurgt om noget, der har med en anden ministers område at gøre.
Jeg synes også, undervisningsministeren gør det rigtig godt, men jeg vil bare helst udtale mig om de emner, jeg har med at gøre.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-12:
Jeg vil gerne spørge ministeren igen: Kan de her fiskere undslå sig for at tage de kurser?
Er det ikke obligatoriske kurser, vi taler om?
Og så vil jeg gerne have at vide, hvorfor det er, man ikke skal overholde den henstilling, der ligger i den her konvention vedrørende det maritime fra ILO.
Danmark er også medlem af ILO og har indflydelse på processen – vi har sikkert stemt for det i 1966-1969 – og jeg ved positivt, at tidligere regeringer har afslået at indføre brugerbetaling på det her.
Nu har den her regering så, selv om man indskriver i regeringsgrundlaget, at man har stort fokus på fiskeri og det hele, som den eneste og første regering i danmarkshistorien nogen sinde indført brugerbetaling på obligatoriske kurser, som folk ikke kan undslå sig.
Ministeren nikker vel til, at det er ganske almindelige, nødvendige kurser, for ellers var de der ikke, så havde man fjernet dem.
Det er bare det, der undrer mig: at man på den ene side lægger brugerbetaling på og på den anden side snakker om FIUF-midler på flere hundrede millioner kroner.
Det hænger ikke sammen.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-10-12:
Jeg er nødt til at sige til spørgeren, at jeg da ikke håber, at spørgeren oplever det negativt, at der er sådan en orden i Fødevareministeriet, at ikke engang hr. Bjarne Laustsen føler trang til at stille spørgsmål, der direkte relaterer til ressorten.
Det synes jeg jo er en positiv ting.
Så jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg er enig i, at økonomien i fiskeriet er dårlig.
Jeg er også enig i, at fiskerne skal have en god uddannelse, og jeg har i min tid som minister været meget optaget af det.
Regeringen har allerede gennemført FIUF-ordninger og gennem dem ydet betydelig støtte til erhvervet og fiskeriuddannelsen.
Den nuværende FIUF-ordning vil blive afløst af en ny fiskerifond fra 2007 til 2013, hvor der så i de kommende år vil ligge en lang række udviklingsmuligheder for fiskerisektoren, og hvor der lægges endnu mere vægt på uddannelse.
Herudover arbejder jeg, som også nævnt af spørgeren, med den nye regulering af fiskeriet, hvor jeg for tiden rejser rundt til en række fiskerihavne for at fortælle om forslaget og drøfte dets konsekvenser, så alle får mulighed for at blive inddraget i processen.
Det arbejde skal gerne resultere i, at der kommer en aftale på plads om regulering, som alle kan være tjent med, og som vil styrke fiskerisektoren og forbedre økonomien i erhvervet.
Så vi gør faktisk lige det, som spørgeren gerne vil have.