runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2005-03-30:
Med dette forslag har vi igen at gøre med en ren konsekvensrettelse som følge af strukturreformen.
På grund af at amterne erstattes af regioner, bliver det fremover regionsrådene, der får ansvaret for det beredskab, der vedrører regionernes opgaver, og fra Socialdemokraternes side vil vi ikke stille os i vejen for den tekniske konsekvensændring, der ligger i forslaget.
Selv om vi af forskellige årsager ikke er enige i det samlede forlig om strukturreformen, som det ligger nu, vil vi ikke hindre, at lovene bliver opdaterede, så de svarer til den nye kommunale og regionale virkelighed.
Nogle ulykker vil kunne håndteres lokalt, andre regionalt, mens større ulykker eller katastrofer kræver koordinering på nationalt niveau.
Derfor er det vigtigt, at vi i forbindelse med den nye opgavefordeling mellem kommuner, regioner og stat sørger for, at ansvaret for både beredskabsplanlægningen og udmøntningen bliver placeret sådan, at vi sikrer, at der ikke er nogen opgaver, der lander mellem to stole.
Beredskabsplanerne på alle niveauer skal føres ajour, så alle sektorområder er dækket fuldt ind og ansvaret klart fastlagt.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at beredskabet er i orden, både for så vidt angår planlægningen og udførelsen af opgaverne.
Selv om det tydeligt bliver understreget, både i selve forslaget og i kommentarerne til høringssvarene, at der med dette forslag udelukkende er tale om en konsekvensrettelse som følge af kommunalreformen, havde vi i Socialdemokratiet gerne set, at ministeren havde benyttet lejligheden til at se på nogle af de ændringer på beredskabsområdet, som vi ved vi alligevel skal i gang med inden for den nærmeste fremtid.
F.eks. betyder kommunalreformen, at de fleste kommuner står over for at skulle udskifte eller ombygge deres radiosystemer.
I forbindelse med forsvarsforliget sidste år blev der iværksat en undersøgelse, som skulle fastlægge rammerne for indførelsen af en fælles kommunikationsteknologi for det danske totalberedskab, og flere rapporter har også peget på behovet for et fælles kommunikationssystem.
Ændringerne i forbindelse med kommunalreformen ville have været en oplagt lejlighed for regeringen til at melde en standard ud i forhold til den nye teknologi.
På den måde ville beredskaberne få mulighed for at købe nyt udstyr i takt med behovet for udskiftning med en vished om, at det ikke skulle skiftes ud ganske kort tid efter.
Det ville jo være spild af ressourcer, dyrebare ressourcer, som vi ved at kommunerne jo nok skal få brug for til andre ting i de kommende år.
Desuden ser vi i Socialdemokratiet frem til at få en grundig debat om mulighederne for at forbedre beredskabet på baggrund af den undersøgelse om erfaringerne med fyrværkeriulykken i Seest, som erhvervs- og økonomiministeren er i gang med.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-30:
Om det ender med, at nordjyderne skal straffes, fordi videnskabsministeren stoppede som borgmester og blev opstillet til Folketinget i Nordjylland, må vælgerne så afgøre, og om ministeren så skulle have været opstillet et andet sted i forhold til de udpegninger, der er sket, må vælgerne også afgøre.
Men jeg vil godt have lov til at sige til videnskabsministeren, at jeg synes, det var en meget interessant valgudsendelse, der var i Nordjyllands Radio, hvor ministeren sagde, at de ting, der hører sammen, skal forblive sammen.
Og der, hvor der ligger en produktion bag, er der, hvor forskningen skal være.
Det er derfor, det er uforståeligt, at den der fiskeriforskning ikke bliver samlet ét sted for at styrke det faglige miljø.
Og derfor er det jo noget sludder, for man kunne jo bare lave om på tingene, hvis ministeren mente det.
Det er jo ikke alt, hvad den tidligere regering har lavet, som ministeren synes er godt.
Og hvis ministeren synes, det er klogt at lave det om, så er man da velkommen til at komme med et forslag.
Det har ministeren så ikke syntes.
Så vil jeg gerne henlede opmærksomheden på, at vi da søreme må sørge for, at videnskabsministeren læser relevant materiale, også i ForskerForum, og derfor vil jeg snarest foranledige et spørgsmål til ministeren, om han vil kommentere de artikler, som jeg har nævnt under mit spørgsmål i dag.
Helge Sander (V), 2005-03-30:
Det sidste vil jeg ikke have svært ved, for det har jeg gjort løbende de sidste 3-4 år.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt man skulle straffes i det nordjyske, vil jeg sige, at der jo ikke er noget med at blive straffet.
Der er noget med, at man følger de regler og de love, der er vedtaget i Folketinget.
Jeg kan ikke som minister pludselig lave om på de love, som Socialdemokratiet har været med til at vedtage, hvoraf det fremgår, at når der er tale om indlejringsmidler, så er det altså i forlængelse af de projekter, der kører, og hvor et projektforløb og et bevillingsforløb slutter.
Så hr. Bjarne Laustsen bliver nødt til at følge den lovgivning, der er, og det vil i hvert fald også gøre det lettere, tror jeg, for de udenforstående her, hvis det er således, at spørgsmålene flugter den lovgivning, som vi retter os efter her i Folketinget.
Men hvis hr. Bjarne Laustsen vil sørge for, at jeg får ForskerForum, skal jeg sørge for, at vi får lavet et notat til hr. Bjarne Laustsen, således at det kan blive endnu mere klart, hvordan og hvorledes indlejringsmidler fordeles, end jeg ellers forsøgte at beskrive det i svaret på spørgsmål nr. S 35.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Nu kan man jo trække øst-vest-grænsen mange steder.
Jeg tror, at det vil være meget naturligt at trække den i Storebælt, hvis vi ser, hvor vi har vores uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutioner.
Det er jo et tilfælde, for det er det, der har passet med de indstillinger, der er kommet.
Jeg må fastslå for syvende, ottende, niende gang i dag, at disse repræsentanter i forskningsrådene vælges på grund af deres faglige kvalifikationer og deres personlige egenskaber af ministeren, som så forsøger at tage de hensyn, som jeg har redegjort for her ved disse to spørgsmål.
Så jeg kan ikke se, at der er de store problemer i det, ikke andet end at spørgeren gerne vil forsøge at skabe et problem, for i forskningsrådene har jeg ikke hørt nogen kritik af det, og det forventer jeg heller ikke at komme til på grundlag af de ting, der er fremme i dag, hvor det, bl.a. – det er jo det spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsen, vi er i gang med – handler om en ting, der er sket tilbage i 2002.
Per Clausen (EL), 2005-03-30:
Nu forstår jeg bedre, hvorfor videnskabsministeren ikke er stødt på kritik.
Det er jo, fordi de blade, som kritiserer videnskabsministeren, holder han bare op med at læse.
Det er også en måde at løse problemet på, men jeg kan ikke anbefale den, for så kan der godt være nogle ting, som man går glip af, og de vender som regel tilbage.
Men jeg er enig med ministeren i, at selvfølgelig er det en ministers ret at udpege blandt de kvalificerede, ikke nødvendigvis den bedst kvalificerede, men blandt de kvalificerede.
Der kan man så bare konstatere, at for videnskabsministeren har det været vigtigt – og det er sikkert kommet fra den private sektor – at lave en drejning, sådan at man fik en mere teknisk, naturvidenskabelig, fødevaremæssig orientering i de her råd, men det har ikke været ret vigtigt at sikre, at der kom repræsentation fra Nordjylland.
Det kan selvfølgelig godt hænge sammen med, at videnskabsministeren ikke, dengang han foretog udpegningen, var valgt i Nordjylland, men problemet er, at nu bliver det jo besværligt, for hvis det nu er sådan, at videnskabsministeren lige pludselig begynder at udpege en masse fra Nordjylland, så får vi jo et problem.
Så måske skulle videnskabsministeren have tænkt på det her noget før.
Helge Sander (V), 2005-03-30:
Det er jo helt fantastisk.
Hvis det nu var således, at jeg havde udpeget nogle fra Nordjylland, kunne jeg måske forstå, at der var nogle, der var kritiske, men nu er jeg valgt i Nordjylland, og nu er problemet, at jeg ikke har peget på nogen her, så jeg kan godt se, at jeg selvfølgelig har nogle problemer.
Men helt nøgternt set er det jo således, at jeg har været kandidat i Nordjylland de sidste 2 år, hvor de her udpegninger har fundet sted, så jeg synes, spørgsmålet er lidt irrelevant, og det siger jeg ikke for at være uforskammet, men der er jo ikke rigtig sammenhæng i det.
Derfor må jeg fastslå – og det siger spørgeren jo også ganske korrekt – at jeg har valgt de repræsentanter, som sidder i Forskningsrådet, blandt de kvalificerede emner, som var blevet indstillet til mig.
Det er fuldstændig korrekt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-03-30:
Beredskabsplanlægningen er en meget vigtig opgave i vores samfund, og derfor er jeg selvfølgelig glad for, at min jomfrutale her fra Folketingets talerstol netop handler om det tema.
Det afføder et teknisk behov for at justere beredskabsloven, så regionsrådet nu pålægges at udarbejde en samlet plan for regionens beredskab, mens det tidligere var amternes ansvar.
Formålet med beredskabsplanlægning er, at samfundets funktioner kan videreføres i tilfælde af ulykker, katastrofer og krig.
Beredskabsloven bygger på et sektoransvarsprincip, og det betyder, at alle offentlige myndigheder på alle niveauer har en forpligtelse til at gennemføre en beredskabsplanlægning inden for deres eget område som en integreret del af den normale virksomhed hos myndigheden.
Det skal understreges, at lovforslaget ikke indebærer nye opgaver eller nye udgifter for staten, regionerne eller kommunerne.
Der er alene tale om en konsekvensrettelse affødt af amternes nedlæggelse og regionernes opståen, så alt i alt vil Venstre anbefale lovforslaget til Folketingets velvillige behandling.
Tom Behnke (KF), 2005-03-30:
Der er i høj grad tale om et rent teknisk forslag, ved det at man nedlægger amterne, og så er der ingen grund til, at de fremover skal lave beredskabsplaner, for de eksisterer ikke længere, og så får man oprettet nogle regioner, og det er klart, at regionerne naturligvis skal lave beredskabsplaner.
De skal lave beredskabsplaner for, hvordan regionerne kan fortsætte deres arbejde i tilfælde af større ulykker eller katastrofer.
Det er et rent teknisk forslag, som vi fra konservativ side naturligvis støtter.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-03-30:
Som anført af tidligere ordførere er der tale om et forslag af teknisk art, og det vil vi da selvfølgelig være åbne over for fra Det Radikale Venstres side.
Men igen, vores endelige stillingtagen vil også bero på udvalgsbehandlingen og på det samlede billede i forbindelse med forhandlingerne om strukturreformen, men vi er selvfølgelig åbne over for tekniske ændringer af den her art.
Frank Aaen (EL), 2005-03-30:
Det er velkendt, at Enhedslisten er imod kommunalreformen, men selv om vi har gjort os stor umage med gennemlæsningen, må vi indrømme, at det her lovforslag kan vi ikke basere vores hovedmodstand på.
Så vi vil også lade det hele afhænge af det samlede billede.
Søren Gade (V), 2005-03-30:
Jeg vil gerne sige tak for indlæggene og tak til hr. Frank Aaen for, at dette ikke skal blive kamppladsen.
Beredskabsloven er jo den lov, der pålægger offentlige myndigheder på alle niveauer en pligt til inden for eget område at gennemføre en beredskabsplanlægning.
Den lov, som det drejer sig om i dag, skal nu tilrettes, således at vi får skiftet amterne ud med regionerne, fordi regionerne jo oprettes i forbindelse med kommunalreformen.
Derfor er det vigtigt for mig at understrege her, at forslaget til lovændring jo alene går på ændringen af amter til regioner.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Peter Christensen (V), 2005-03-30:
Jeg må indrømme, at det, vi skal behandle nu, er en meget lille del af kommunalreformen, det sikrer blot, at alle de steder på Finansministeriets område, hvor amtskommunerne omtales, vil regionerne i stedet for indgå i loven, og så sikrer det, at man kan fastholde den allerede gældende retstilstand for de tjenestemænd, som er ansat i den amtskommunale folkeskole.
Af samme grund er der ingen økonomiske konsekvenser af at vedtage det her lovforslag, og da Venstre jo bakker helhjertet op om kommunalreformen, kan vi naturligvis også støtte det her lovforslag.
Thomas Adelskov (S), 2005-03-30:
Imidlertid giver lovforslaget anledning til, at vi igen fra Socialdemokratiets side vil nævne, at der i forbindelse med kommunalreformen er rejst spørgsmål om grundloven i forhold til L 67 med hensyn til tjenestemændenes rettigheder.
Vi forventer også, at det spørgsmål bliver afklaret i Folketinget, således at der ikke kan rejses tvivl om kommunalreformens forhold til grundloven og det endelige grundlag for det foreliggende forslag.
Kim Christiansen (DF), 2005-03-30:
Der er tale om konsekvensændringer som følge af kommunalreformen uden økonomiske og administrative konsekvenser.
Som den socialdemokratiske ordfører var inde på, er det væsentligste i forslaget fastsættelse af regler for administration af tjenestemandspensioner, som overgår fra amt til region, mens selve pensionsberegningen som hidtil varetages af Finansministeriet.
Dansk Folkeparti siger naturligvis ja til forslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-03-30:
Jeg skal bare gentage det, andre ordførere har sagt, at det er ren teknik, så vidt vi kan se, og vi stemmer ud fra, hvordan vi vil stemme i forbindelse med den samlede kommunalreform.
Thor Pedersen (V), 2005-03-30:
Jeg vil bare sige, at det jo er rart at konstatere, at vi har teknisk enighed i Folketingssalen omkring kommunalreformen med de konsekvensrettelser, der her er tale om.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-03-30:
Som nævnt af tidligere ordførere er der her tale om et forslag af rent teknisk karakter.
Det Radikale Venstre er med i den oprindelige beredskabsaftale, vi er med i den geografiske aftale i forbindelse med kommunalreformen, hvorfor der også er mange gode argumenter for at ende med at stemme for det her forslag.
Når jeg trods alt er nødt til at tage et lille forbehold her i dag, er det, fordi der jo pågår generelle forhandlinger om kommunalreformen, strukturreformen, og der vil vi for Det Radikale Venstres vedkommende gerne se det samlede billede, inden vi giver en endelig melding, så vi lader også vores stillingtagen bero på det videre udvalgsarbejde.
Men vi ser mange positive momenter i det.
Helge Sander (V), 2005-03-30:
Da jeg nu ved, at hr. Bjarne Laustsen tit har mange ting på dagsordenen, helgarderede jeg mig og tog mit skriftlige svar på S 35 med for at være helt sikker på, at jeg kan gengive, hvad jeg har svaret her om det helt centrale, nemlig det netværk, Fishnet.dk., som hr. Bjarne Laustsen taler om.
Det er indlejringssmidler, og jeg har forsøgt at skrive i svaret – hvor det sorte er bogstaverne – at indlejringsmidler altså gives til de forskningsprojekter, hvor en bevilling udløber, og hvor man så har mulighed for at indlejre de institutioner, som er i projektet.
Der må jeg fastslå, som jeg skrev til spørgeren, at hverken Nordsøcentret eller Aalborg Universitet har søgt indlejringsmidler, og det har de ikke, fordi regeringen i 2000, hvilket hr. Bjarne Laustsen måske er mere fortrolig med, ikke udpegede Aalborg Universitet og Nordsøcentret som et af de steder, hvor det her projekt skulle køre.
Så det er altså noget, der går tilbage til år 2000, jf. mit svar til hr. Bjarne Laustsen af 24. februar 2005.
Søren Gade (V), 2005-03-30:
Som jeg har sagt i avisartiklen, hr. Skibby refererer til, og som jeg har redegjort for under svaret på spørgsmålet, har jeg lagt afstand til de udtalelser, som foreningen Internationale Socialister er kommet med.
Jeg er nødt til at sige til hr. Skibby, at uagtet hvor lidt man sympatiserer med den forening, har den altså som alle andre mennesker her i samfundet ret til at have sine holdninger, og jeg har ikke set, at det skulle være forbudt for nogen forening at have et link til en hjemmeside, som hr. Skibby og undertegnede måske kan finde usmagelig, men som de pågældende – selvfølgelig med ytringsfriheden i den ene hånd – har lov til at lave.
Så skal jeg bare igen understrege, at man ikke vurderer, at trusselsgraden mod vore soldater er øget på baggrund af de udtalelser, og at jeg synes, at de udtalelser, jeg har givet til metroXpress, er ret dækkende for min holdning til udtalelserne om vore soldater i udlandet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Helge Sander (V), 2005-03-30:
Jeg kender godt bladet ForskerForum, men jeg er for længst holdt op med at læse det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-03-30:
Jeg kan da takke for svaret, og det var vel også som forventet, kan man sige.
Men jeg synes alligevel, man må reflektere lidt over forsvarsministeren egne udtalelser til journalisterne på metroXpress, og derfor vil jeg gerne have lov til at komme med et citat fra artiklen til dem, der ikke har læst den.
Der står bl.a., og det er altså forsvarsministerens egne udtalelser: Som ansvarlig for de soldater, der gør deres job i Irak, er det både overraskende og stærkt betænkeligt, hvis nogle danske statsborgere ser dem som et legitimt mål for terrorister.
Når man bruger ordet betænkeligt som minister, synes jeg da også, det er værd at overveje: Er der en udvikling i gang her, som øger risikoen for de danske styrker, eller er det bare status quo?
Vi har en formodning om, at der er en bestyrket mistanke om forøget risiko.
Søren Gade (V), 2005-03-30:
Som hr. Skibby så rigtigt siger, har jeg taget afstand fra foreningens udtalelser om, at drab på danske soldater i udlandet kan accepteres.
De danske soldater er jo i Irak efter ønske fra irakerne selv og fra FN.
Men jeg må også sige, at det er sådan, at truslen mod de danske soldater i bl.a. Irak jo ikke bliver vurderet af mig som forsvarsminister.
Den bliver vurderet af Forsvarets Efterretningstjeneste, og det er vigtigt for mig at understrege, at Forsvarets Efterretningstjeneste til stadighed vurderer truslen mod vores soldater i bl.a. Irak.
Forsvarets Efterretningstjeneste har på baggrund af bl.a. de nævnte udtalelser ikke fundet foranledning til at ændre trusselsvurderingen, idet truslen mod vores soldater i Irak allerede er høj i den sydlige del af Irak og meget høj i den centrale del af Irak.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-03-30:
Vi kan da godt blive ved med citaterne, for jeg synes, det er vigtigt.
I den pågældende artikel er forsvarsministeren også citeret for at sige: Vi har ytringsfrihed i Danmark, som jeg ikke vil anfægte, men jeg håber ikke, at man fra nogen dansk side opfordrer til drab på danske soldater.
Det spørgsmål, jeg kunne komme ind på her, er med hensyn til ordet håber.
Jeg mener, at man bruger det ord, når man ikke rigtig ved noget på det foreliggende konkrete grundlag og tingene svæver lidt, så jeg synes, det er vigtigt, at vi får præciseret det.
Har forsvarsministeren siden hen fået nogle informationer, som gør, at han ikke siger håber nu, men kan sige, at han er sikker?
Søren Gade (V), 2005-03-30:
Jeg kan kun sige til hr. Skibby, at jeg har læst det, der står på foreningens hjemmeside, og jeg har de samme informationer om den forening og om, hvad den mener, som hr. Skibby kan få ved at gå ind på hjemmesiden.
Det er jo ikke mit område at vurdere, om foreningen har overtrådt ytringsfriheden; det er noget, der henhører under Justitsministeriet.
Jeg har bare sagt, at jeg finder det betænkeligt, hvis det er således, at man har den holdning, at danske soldater i udlandet skulle være legitime mål for terror.
Jeg har ikke hørt, at foreningen bevidst har kaldt vores soldater legitime mål, og jeg må henholde mig til, at Forsvarets Efterretningstjeneste ikke har fundet grundlag for at hæve trusselsvurderingen på baggrund af udtalelserne fra den omtalte forening.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-03-30:
Jeg går ud fra, at når man trykker på ønsker ordet-knappen, får man det også.
Jeg har også et tredje ord at skulle have sagt i denne sag, og det er angående de link, der er på Internationale Socialisters hjemmeside.
Der er et link til Islamisk Jihad, hvor man bl.a. kan se soldater med mortergranater, maskingeværer og raketudstyr.
Forsvarsministeren siger, at det ikke er hans ressort, men jeg er lidt betænkelig, for jeg synes da, at der må da være en sikkerhedsrisiko, når man bruger de ting, samtidig med at en dansk forening siger, at den synes, det er legitimt at angribe danske soldater, som udfører FN-opgaver uden for de danske grænser.
Jeg synes da, det er en meget alvorlig sag.
Per Clausen (EL), 2005-03-30:
»Er ministeren enig i, at det er vigtigt at sikre bredde i forskningsrådene med hensyn til fagområder, geografi og offentlig/privat ansættelse, og hvordan har ministeren sikret dette?«
Det her drejer sig jo om sammensætningen af forskningsråd, hvor jeg har stillet det fredsommelige spørgsmål til ministeren, om han er enig i, at der bør tages hensyn til de kvalifikationer, som de folk har, man udpeger til det her, men at der også skal tages hensyn af geografisk og faglig art, sådan at man sikrer en vis bredde, også fordi det faktisk er en fordel, når sådan nogle forskningsråd er sammensat, at der er repræsenteret forskellige erfaringer, forskellige faglige udgangspunkter og måske også nogle erfaringer, som stammer fra forskellige dele af vores land, der, selv om det ikke er vældig stort, dog alligevel har nogle forskelligheder i sig.
Det er sådan set det første spørgsmål, og det kan ministeren formentlig bekræfte at han går ind for, for det har ministeren selv udsendt en pressemeddelelse om i 2003.
Men det, der er mit næste spørgsmål, er: Hvordan har forskningsministeren så sikret, at det her rent faktisk er blevet gennemført?
Helge Sander (V), 2005-03-30:
Først og fremmest vil jeg naturligvis helt i forlængelse af spørgerens indledning slå fast, at det centrale ved udpegningen af forskningsrådene er at sikre den faglige kvalitet.
Herudover er jeg enig i, at det er vigtigt at sikre bredde i forskningsrådene med hensyn til fagområder, geografi og offentlig/privat ansættelse, og det er netop, hvad jeg har gjort ved den seneste udpegning af de 88 medlemmer af de faglige forskningsråd – af disse var for øvrigt 66 genudpegninger og 22 nyudpegninger.
De 22 nyudpegede medlemmer er udpeget først og fremmest på baggrund af deres faglige kvalifikationer.
Ved den endelige udpegning har jeg søgt at sikre fordelingen på fag, geografi, køn og offentlig/privat ansættelse.
Men lad mig nævne tre faktorer, der sætter rammer og begrænsninger for udpegningen: For det første forskningsrådgivningsloven: Samtlige medlemmer af de faglige forskningsråd skal efter forskningsrådgivningsloven være anerkendte forskere og udpeges af mig i deres personlige egenskab.
Jeg skal ved udpegningen tilstræbe den bredest mulige faglige dækning i hvert enkelt råd.
For det andet om selve forslagene: Udpegningen er sket på baggrund af offentlig indkaldelse af forslag til medlemmer.
Der indkom i alt 267 forslag.
De indkomne forslag udgør den gruppe, som jeg har at vælge imellem, når jeg skal sammensætte rådene.
Den tredje begrænsning i udvalget er det faktum, at ikke alle institutioner og geografiske områder har samtlige fagområder repræsenteret i deres institutioner.
Det er derfor et puslespil med mange facetter at sikre fordeling på geografi, fag og offentlig/privat ansættelse ved udpegningerne, og puslespillet kan ikke sættes op som en matematisk model på baggrund af befolkningstal fra forskellige landsdele eller studentertal fra de enkelte institutioner.
Per Clausen (EL), 2005-03-30:
Jeg er meget enig med forskningsministeren – eller videnskabsministeren for at være helt korrekt – i, at man ikke bare kan lave en matematisk model, og så er det på plads.
Alligevel synes jeg, at der i hvert fald er to forhold, der gør sig gældende, som jeg godt vil have videnskabsministeren til at give et svar på.
Dansk Handel & Service, som i virkeligheden nok er tættere på ministerens hjerte end på mit, har jo også kritiseret det for, som de siger, at det er en meget ensidig udpegning.
Der er også andre elementer i udpegningen, som alligevel virker en anelse besynderlige.
Altså, det virker en anelse besynderligt, at det ikke har været muligt at finde nogen fra Aalborg Universitet, når man kan finde fire fra Syddansk Universitet.