Kim Behnke (FP), 1998-11-24:
Tak til ministeren.
Lad mig da med det samme understrege, at formålet med denne forespørgselsdebat ikke er at kritisere regeringen for dens arbejde, men netop er at understrege, hvor alvorligt et område vi taler om.
Ministeren startede med at tale om, at regeringen ikke tror på noget ragnarokscenario for Danmark, og det er måske det, der er problematisk i forhold til kommunikationen med pressen.
Intet er så dejligt, som hvis journalisterne kan lave nogle rigtig store overskrifter, der fortæller, at en masse mennesker vil komme til skade.
Det håber vi alle sammen på ikke sker.
Men jeg synes også pressen har et problem, når den fortsat bringer artikler med et budskab om, at det her i virkeligheden nok bare er en kommerciel fidus, som edb-branchen har fundet på for at tjene nogle flere penge, for med alle de ressourcer, der efterhånden er brugt til analyser, kan man altså konkludere, at hver gang man tager fat i en virksomhed, finder man fejl og mangler, som der er brug for at få gjort noget ved. Jeg vil starte med noget så kedeligt som pengene.
Det bekymrer nemlig os, at der ikke afsættes ressourcer.
I finansloven for 1999 er der ikke afsat ekstra ressourcer, 12 af landets amter har ikke afsat penge til det her projekt i 1999, og to tredjedele af landets kommuner har ikke afsat så meget som én krone.
Det konsulentfirma, der hedder Cap Gemini, har anslået, at for det danske samfund er det en udgift på omkring 21 mia. kr., som vi skal igennem.
Og det er selvfølgelig ærgerlige penge, i betragtning af at succes er, at der ikke sker noget som helst, at vi fortsætter, som om intet var hændt, så der, når vi åbner for radiatoren, fortsat er varme, og når vi tænder for stikkontakten, fortsat er lys.
Derudover så kan det også bekymre os lidt, at regeringen ikke i højere grad bruger det her tema og gør det til genstand for at formidle budskabet, at man overlader det til et År 2000 Sekretariat, og at regeringens ministre har en forholdsvis tilbagetrukket holdning til det.
Jeg bad statsministeren om at tage temaet med i åbningstalen.
Det blev afvist.
Nu har År 2000 Sekretariatet bedt statsministeren om at tage det med i det mindste i nytårstalen.
Vi ved alle sammen, om det bliver tilfældet, når vi hører nytårstalen i år, eller undskyld, det er jo nok først næste år, vi hører den.
Tilbage til nogle af de problemer, som fortsat er uløste.
Mange steder har man stadig væk ikke foretaget en tilstrækkelig grundig analyse af de problemer, der kan opstå, som når f.eks. underleverandører ikke længere kommer frem med varer og halvfabrikata.
Det var ministeren inde på.
Men hvad endnu værre er: Alt for få steder har man sørget for at sikre sig gennem et beredskab, og specielt når det gælder vores forsyningssektor, er det et overordentlig svagt led i det danske samfund, for sagen er den, at hvis strømmen forsvinder, er der mange andre ting, der også automatisk forsvinder.
Vores forsyningssektor er et overordentlig vigtigt led i denne her kæde, og i august 1998 kunne man afrapportere, at kun 50 pct. af forsyningssektoren har planlagt et egentligt beredskab den pågældende nat.
Når det gælder sådan noget som vandforsyningen, så fortæller man os, at bare der er mandskab til stede, så skal man nok sørge for, at der er vand i vandhanerne.
Men det mandskab skal altså være der, og nytårsnat er ikke det nemmeste tidspunkt at få teknikere af forskellig karakter til at være på vagt.
Derfor er det vores opfattelse, at det vigtigste tema, vi har foran os nu, er at sikre, at der er et beredskab, sådan at når tingene svigter, og det skal der såmænd nok være nogle ting der gør, så er der i det mindste nogle teknikere til stede, som kan løfte den opgave at få det til at virke igen.
Det viste sig også ved den konference, der var om forsyningssektoren, at de jo alle sammen lænede sig opad, at Tele Danmark virker.
Alle deres kommunikationslinjer, alting forudsætter, at Tele Danmark virker.
Og dér kan vi jo så håbe på, at de 250 mio. kr., som Tele Danmark bruger på projektet, betyder, at Tele Danmark er i stand til at kommunikere og formidle alle de tekniske data osv., der er brug for.
Men hvad nu, hvis Tele Danmark ikke virker? Det er nogle af de sager, som vi skal bruge kræfterne på nu.
nogle ting, der ikke virker?
Vi har ca. 400 dage tilbage.
Så for os gælder det om, at vi til gengæld sørger for, at der er
et velfungerende beredskab.