runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Jeg kunne forstå på hr. Helge Adam Møllers ordførertale, at hr. Helge Adam Møller og Det Konservative Folkeparti stort set ikke har nogen som helst betænkeligheder ved det her forslag.
Har man slet ingen problemer med, at der nu bliver indført hemmelig retspleje på nogle områder, altså de alvorlige indvendinger, der er kommet fra Advokatrådet, Dommerforeningen osv.?
Er det slet ikke noget, der giver anledning til debat i Det Konservative Folkeparti, som engang var nogle af forkæmperne for de borgerlige frihedsrettigheder, herunder retten til, at man har en åben retspleje, principperne om, at enhver er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, osv.?
Der var ikke nogen regler om civile agenter.
Det var jo det, som domstolene påpegede. I forhold til frivilligheden, når man bliver civil agent, er spørgsmålet, hvor meget frivillighed der er, hvis man som i Dan Lynge-sagen har valget mellem på den ene side at have en familie, som man gerne vil have får politibeskyttelse, og hvor man selv står til mange, mange års fængsel, og på den anden side i en aftale med politiet får at vide, at man kan få politibeskyttelse af sin familie, og at man kan slippe for fængsel, hvis man til gengæld bliver civil agent.
Hvor er frivilligheden henne, hvis det er den situation, man åbner op for skal være lovlig med det her forslag, for det er jo de situationer, vi taler om, hvor man altså med et stempel fra de offentlige myndigheder kan blive sendt ud og risikere livet, og hvor man kan risikere at være med til at optrappe konflikter. Og hvordan vil hr. Helge Adam Møller sikre sig imod situationer som i Holland, hvor man opdagede, at politiet sad på halvdelen af narkohandelen?
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-05:
Det fremgår klart og tydeligt af høringssvaret: Der er ingen, der bliver civil agent mod hans eller hendes vilje.
Det er ikke noget, man kan tvinge folk til.
Det er noget, man selv bliver.
Ligesom der jo er masser af mennesker, der eksempelvis ønsker at være soldater og blive sendt til udlandet.
Der er jo også en risiko for, at de kommer til skade, men den gavn, de gør, betyder, at de alligevel siger: Det her vil jeg godt være med til.
Jeg synes, det er godt i et samfund, at der er nogle mennesker, der vil påtage sig et ansvar og være med til at gøre det samfund tryggere, så der er færre kriminelle.
Fru Elisabeth Arnold spørger: Er det ikke flot og godt, og behøver politiet overhovedet flere arbejdsredskaber, når de har anholdt halvdelen af alle de rockere, der er?
Det har
Der sidder 165 bag tremmer i øjeblikket.
Hells Angels plus Bandidos plus støttegrupper har lidt over 1.000, så der er altså langt nok endnu.
Men jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti og jeg og justitsministeren ikke helmer, før samtlige sidder bag tremmer, medmindre de er blevet ikkekriminelle.
Det er målet.
Målet er da ikke, at man kun har 20 pct. af de kriminelle siddende inde.
Målet er, at 100 pct. skal ind.
Næ, og det kan jeg heller ikke forstå der er så mange der har.
Vi går jo tilbage til den retstilstand, der var gældende, eksempelvis da hr. Hilmar Baunsgaard var statsminister i det her land, eller da hr. Ole Espersen var justitsminister.
Lad mig minde om, at vi havde agentregler for civile agenter i dette samfund indtil midten af 1980'erne, der var langt, langt mere omfattende end denne lille ubetydelige ændring, vi lægger op til her.
Der var mange radikale ministre dengang, og der var ingen af dem, der ændrede det, for det virkede til gavn for samfundet og til skade for de kriminelle.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Hr. Helge Adam Møller taler kun om den organiserede kriminalitet i form af rockerkriminaliteten.
Jeg synes, at hr. Helge Adam Møller skulle kommentere Dansk Handel & Services kritik af, at de også rammes eller kan risikere at blive ramt af den hemmelige retspleje, som vi nu kan se frem til.
Jeg husker tilbage i 1980'erne, hvor hr. Hagen Hagensen, medlem af Det Konservative Folkeparti, var formand for Retsudvalget, og han holdt jo som gammel forsvarsadvokat i allerhøjeste grad fast i det princip, at man ikke er skyldig, før man er dømt.
De ting, som man dømmes for, er ting, man selv er klar over.
Så jeg synes, at hr. Helge Adam Møller i hvert fald skal forholde sig til nogle af de meget, meget alvorlige kritikpunkter, der fremgår af de forskellige høringssvar.
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-05:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er overflødigt at svare på et af fru Elisabeth Arnolds spørgsmål, det, om jeg ikke gik ind for, at folk først skulle sættes i fængsel, når de havde begået noget kriminalitet og var dømt for det.
Jo, det ligger helt implicit, og det ved fru Elisabeth Arnold godt, så det regner jeg med bare var for at fylde tiden ud.
Så siger fru Line Barfod og vist også fru Elisabeth Arnold, at der ikke var nogen regler for agentvirksomhed frem til 1987.
Næ, det er jo rigtig nok.
Det var der ikke.
Det var det, man bad Strafferetsplejeudvalget udtale sig om, og så kom der senere en lovændring.
Men det var jo sådan, at agenter kunne anvendes uden problemer, både civile og politifolk, og man vidste det. Enhver politiker, der beskæftigede sig med det, vidste det, og enhver justitsminister og enhver dommer vidste det, for sådan havde det været gennem generationer.
Så spurgte man: Det, vi nu har haft gennem generationer, skal vi lovregulere det?
det gjorde man så.
Men det eksisterede jo, og det var min pointe.
Det eksisterede i en langt, langt mere omfattende form, end det her forslag lægger op til, og det var med fuld godkendelse fra radikale statsministre - undskyld, dén radikale statsminister, der var
kun en - samt andre radikale ministre og fremtrædende socialdemokrater.
Enhedslisten eksisterede heldigvis ikke dengang.
Så til sagen om Dan Lynge: Jeg synes overhovedet ikke, at der er nogen sammenligning.
Hvis det er rigtigt, bare det mindste eller noget af det, Dan Lynge siger og forklarer,
så er det jo en agentvirksomhed, som ligger milevidt fra det, som lovforslaget lægger op til.
Så det kan ikke sammenlignes.
Så til sidst til fru Anne Baastrup: Jeg har læst Dansk Handel & Services høringssvar.
Jeg er bare ikke enig, for jeg må indrømme, at det er rigtigt, at grov skattesvig osv. kommer ind under det her lovforslag.
Lad mig til slut minde om, at Strafferetsplejeudvalget i midten af 1980'erne havde syv medlemmer, og alle syv anbefalede, at civile agenter skulle kunne anvendes.
Et af medlemmerne er den nuværende ombudsmand, dr.jur. professor Hans Gammeltoft-Hansen, men han er måske også sådan en eller anden højreorienteret, der går imod almindelige lovregler?
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Men det, der gør det her lovforslag ekstra betænkeligt, er jo, at det kombinerer civile agenter med hemmelig retspleje.
Det er jo spørgsmålet om hemmelig retspleje, der især har fået dommere og advokater op af stolene, også fordi der ikke er anført nogen som helst eksempler på, at det skulle være nødvendigt med hemmelig retspleje.
Hvad er det, der gør, at man mener, at samfundet står i så stor en krise, at det er nødvendigt at indføre hemmelig retspleje?
Hvor er eksemplerne på, at dommere og advokater skulle være så korrupte, at det er nødvendigt at forholde dem oplysninger?
Det er der ingen eksempler på.
Hvorfor vil man så have den hemmelige retspleje?
De udtalelser, hr. Helge Adam Møller henviste til tidligere, har jo været i en retstilstand, hvor der ikke var hemmelig retspleje.
Så til spørgsmålet om de civile agenter: Kan hr. Helge Adam Møller bekræfte eller afkræfte, at hvis det her forslag bliver gennemført, vil politiet kunne lave den slags handler, hvor de får folk til frivilligt at melde sig som civile agenter mod så til gengæld at slippe for fængsel og mod, at deres familie får politibeskyttelse?
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Nu kommenterede hr. Helge Adam Møller ikke hr. Hagen Hagensens opfattelse af forsvarsadvokaternes måde at agere på, herunder at domstolene - i hvert fald efter den tidligere konservative retsordførers opfattelse - havde en retsopfattelse, hvor man godt kunne regne med dem.
Jeg vil derfor godt spørge hr. Helge Adam Møller: Hvilke konkrete eksempler ligger til grund for forslaget om, at forsvarsadvokater skal fratages aktindsigten? Hvilke konkrete eksempler har Det Konservative Folkeparti, som betinger, at det nu er nødvendigt, i stedet for at en forsvarsadvokat kan miste sin beskikkelse som forsvarsadvokat eller kan få en alvorlig næse fra Advokatsamfundet, altså alle de andre ting, man kan?
Hvad er grunden til, at man vil afholde forsvarsadvokaten fra at få indsigt i det materiale, der skal lægges frem for retten?
Hvad er grunden til, at retten ikke selv må få lejlighed til at sætte sig ind i materialet?
Er der konkrete dommere, som sidder rundtomkring i byretter og landsretter, som regeringen ikke har tillid til, så synes jeg, at det skal på bordet.
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-05:
Jeg indrømmer blankt, at jeg ikke ved, hvilke advokater regeringen har tillid til, og hvilke de ikke har.
Men jeg indrømmer blankt, at jeg da godt kunne finde et par stykker, som jeg ikke har særlig meget tillid til.
Jeg kan også finde et par folketingsmedlemmer, og jeg kan finde et par præster, og jeg kan finde et par brugtvognsforhandlere osv.
Sådan er det jo.
Det var spændende, men jeg glæder mig nu over den lidt mere åbne mødeform, vi har i Retsudvalget under den nuværende formand, fru Anne Baastrup - tak for det.
Jeg kan da bare oplyse, at sådan som jeg husker det, gik hr. Hagen Hagensen både som forsvarsadvokat og som formand for Retsudvalget og som konservativt folketingsmedlem ind for, at der skulle være en mulighed for at fortsætte med at anvende civile agenter.
Det er bare lige for at opklare det.
Så til den hemmelige retspleje, som mange taler om, og hvad det er for noget materiale, som forsvarerne eventuelt ikke skal se: Jamen der må jeg da indrømme, at jeg kunne vældig godt lide fru Birthe Rønn Hornbechs svar, nemlig at i det omfang, Dommerforeningen synes, at der er noget materiale, som de ønsker at se, selv om forsvarsadvokaten ikke har det, lad os så se det. Men jeg indrømmer, at det her er udarbejdet på baggrund af en række praktiske eksempler, der er kommet fra bl.a. Politimesterforeningen, fra Politiforbundet i Danmark, fra Rigsadvokaten og andre.
Det er jo dem, der har sagt, at i visse tilfælde er der et behov for det.
Det er mere praktikere, end det er mig.
Jeg står ikke og fører den enkelte retssag og har heller ikke lyst til det.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
I Berlingske Tidende kunne man for et stykke tid siden læse: »Retssikkerhed skal ikke blot skal være en mærkesag for en borgerlig regering.
Det er et grundlag for at bekende sig til borgerlige synspunkter, at man tilslutter sig et retssamfund, der sikrer, dels at der ikke er vilkårlighed i retsudøvelsen, dels at forbrydelse bliver straffet.«
Videre står der: »Dan Lynge er et skoleeksempel på, hvorfor civile agenter er en skidt idé.
Der skal ikke handles i korridorerne i kriminalsager.
Forbrydere skal ikke slippe for straf.
Men først og fremmest skal borgerne kunne stole på, at der ikke foregår snavs i politiarbejdet.
Alene mistanken om, at politiet selv via agenter kan være med til at fremprovokere kriminalitet må være nok til at afvise tanken om civile agenter.
Opklaring af kriminalitet kan ikke altid foregå efter en facitliste, men det er politiets og i al fald politichefernes opgave at sige stop, hvis retssikkerheden gradbøjes.«
Og så forsættes der: »Vi gentager, hvad der tidligere er skrevet på denne plads« - lederen i Berlingske Tidende - »Statsautoriseret angiveri er en ubehagelig tanke.« Forsvarsadvokaterne har i deres høringssvar problematiseret politiets fremtid, idet de frygter, at hvis politiet får lov til at sætte civile agenter ind mod mistænkte, risikerer man i værste fald, at politifolk bliver korrupte.
Det er en meget alvorlig problematisering af lovforslaget, for når vi sædvanligvis plejer at bryste os af, at dansk politi er verdens mindst korrupte politi, er det alvorligt, hvis man ikke fra flertallets side i højere grad tager den her type problemstillinger alvorligt.
Formålet med forslaget er angiveligt at afsløre nogle større fisk.
Der er jo ikke nogen her i Folketingssalen, der ikke finder, at organiseret kriminalitet, således som den bl.a. udføres af rockere, er en meget modbydelig form for kriminalitet, og at den skal bekæmpes.
Men som fru Elisabeth Arnold også tidligere har været inde på her under debatten, er der rent faktisk megen gevinst i den måde, som politiet i et samarbejde med kommuner, værtshusholdere og andre har fået og er ved at få skovlen under rockerkriminalitet. I dag er civile agenter forbudt.
Det skyldes primært frygten for, at civile agenter vil være fristet til at provokere mistænkte til at begå forbrydelser, som de ikke ville have begået, eller at agenter lokker den mistænkte til at begå en grovere lovovertrædelse, end vedkommende havde i tankerne.
Ifølge forslaget kan advokater fremover ikke indkalde agenter, meddelere og politifolk som vidner, og advokaternes aktindsigt begrænses.
I værste fald kan samarbejdet mellem politi og civile agenter føre til, at agenter anstifter forbrydelser på en sådan måde, at politiets opklaringsprocent tager sig flot ud, samtidig med at agenter får penge, dusører, for deres arbejde og endvidere fredes for nærgående interesse fra politiet side.
Det er alvorlige udsigter.
Politiets omdømme kan tage alvorlig skade i forhold til offentligheden, domstolene og advokaterne.
Ud over problemet med retssikkerheden er der også de moralske og etiske aspekter.
SF kan ikke støtte lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Lige for at slå helt fast, hvad det er, civile personer, som skal udføre agentarbejde, kan lave, vil jeg henvise til justitsministerens egne bemærkninger til netop denne bestemmelse.
Vi har jo hele tiden haft diskussionen om: Hvad
er »yderst beskedent«?
De handlinger, som en civil person kan udføre i medfør af denne bestemmelse, vil som nævnt være handlinger, der objektivt set må anses for at være strafbare handlinger.
Disse handlinger er imidlertid foretaget efter aftale med politiet, hvilket medfører, at handlingerne, selv om gerningsindholdet i en straffebestemmelse er realiseret, må anses for straffri.
Hvis det ikke er at begå kriminalitet, skal jeg have en ny definition på, hvad kriminalitet er.
Så vil jeg godt lige gøre endegyldigt op med den forplumring af Dommerforeningens udtalelse.
Det er rent faktisk sådan, at Dommerforeningen ikke alene tager afstand fra hemmeligholdelsen af de ting, der sker, over for dommeren, men så sandelig også tager afstand fra den totale forringelse, der er sket med forsvarsadvokatens mulighed for overhovedet at føre sagen.
Så det der med at skyde en kile ind og sige, at Dommerforeningen ikke har tænkt sig om, synes jeg er meget ubehageligt at ministeren gør.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Jeg vil gerne kvittere for fru Anne Baastrups forslag.
Det er Det Radikale Venstre meget interesseret i.
Hvis vi kan samle flertal for at få splittet lovforslaget op, så nogle af bestemmelserne kommer ud, vil Det Radikale Venstre meget gerne medvirke, så vi kan få et bredere flertal bag disse bestemmelser end om de øvrige.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Jeg synes ikke, det var så ringe en ordførertale, fru Elisabeth Arnold her holdt.
Jeg har blot et konkret spørgsmål: Vil fru Elisabeth Arnold være med til, at vi laver et ændringsforslag, således at konfiskationsbestemmelsen og rufferibestemmelsen går ud, og vi på den måde får splittet lovforslaget op i to halvdele?
Så kunne man måske i højere grad koncentrere sig om de to forskellige ting ud fra forskellige vinkler.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-05-05:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre følgende: Regeringens forslag, der skal bidrage til bekæmpelse af rockerkriminalitet og anden organiseret kriminalitet, er blevet til, efter at regeringen har nedsat et udvalg med repræsentanter for politiet og anklagemyndigheden.
Til det må vi fra Kristeligt Folkepartis side sige, at det bærer forslaget skam også præg af.
Jeg tror ikke, at det før er sket, at så væsentligt og indgribende et forslag er blevet udarbejdet uden at inddrage domstolene og forsvarssiden.
Det er særligt bemærkelsesværdigt i forhold til regeringens megen snak om og kritik af smagsdommere.
Regeringen mener selv, at den har begået et forslag, uden at væsentlige retssikkerhedshensyn tilsidesættes.
Det kan vist kun være korrekt, hvis man tænker på, at det er politi- og anklagemyndighed, der har arbejdet på forslaget.
Ressourcemæssige overvejelser bruges bl.a. som argument for at slække på retssikkerheden, og det kan Kristeligt Folkeparti ikke være med til.
Det er nogle dyre principper, som vi der sælger alt for billigt.
Disse instanser sætter spørgsmålstegn ved, om alle ændringerne er nødvendige.
De kritiserer også den meget smalle sammensætning af det lovforberedende udvalg.
Der er naturligvis elementer i lovforslaget, som vi finder positive, og det gælder f.eks. den udvidede adgang for politiet til at telefonaflytte, men ikke mindst spørgsmålet om brug af civile agenter gør, at Kristeligt Folkeparti ikke kan støtte regeringens lovforslag.
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Hvordan forestiller ministeren sig, at man skal kontrollere, at det ikke får et utilsigtet omfang med brug af civile agenter, at det kun bliver yderst beskedent?
I Holland var det absolut ikke tilsigtet, at det var politiet og deres agenter, der skulle stå bag halvdelen af narkohandelen.
Men når man indfører den hemmelige retspleje, som man gør med det forslag fra regeringen, så hverken dommer eller forsvarer kan få fuld indsigt i en hel sag, men hver kun sidder med en lille bid i mange forskellige sager, så er der jo ingen, der kan have overblik, så er der ingen form for domstolskontrol med, hvad der foregår. Har man så tænkt sig, at man skal have et nyt organ, der skal føre tilsyn med det her, eller hvordan har man tænkt sig at sikre en kontrol med, at det ikke glider os af hænde, at vi ikke lige pludselig får mere kriminalitet?
For civile agenter er jo ikke uddannede politifolk.
De indgår ikke under nogen former for disciplinære foranstaltninger eller andre ting.
Hvordan har ministeren tænkt sig at sikre det?
Pernille Falcon (EL), 2003-05-06:
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Oppfeldt, om det betyder, at Venstre vil være med på forslag, som stiller krav om et øget antal kvadratmeter til børnene i daginstitutionerne, så
forholdene forbedres, både de fysiske udendørs rammer i form af ordentlige, store legearealer og de fysiske indendørs rammer
Det vil jo betyde noget, hvis vi giver en melding til kommunerne om, at når børnetallet falder, skal det nedsatte børnetal resultere i, at børnene får nogle bedre fysiske rammer i institutionerne.
Så vil jeg lige gøre hr. Flemming Oppfeldt opmærksom på, at der er en lang, lang række af landets kommuner, som har stribevis af selvejende institutioner, så den grå kommunale masse, som hr. Oppfeldt taler om, må man nok lige tage med et gran salt.
Der er meget, meget store forskelle mellem institutionerne, både i den enkelte kommune og landet over.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-06:
Jeg vil godt sige til Enhedslistens ordfører, at vi skal gøre de offentlige institutioner bedre.
Deres fysiske rammer skal forbedres de steder, hvor de er dårlige.
Jeg glæder mig bare over, at det er fint, at der ved siden af de offentlige institutioner kommer andre tilbud, så det hele ikke bare er én grå, offentlig monopolmasse.
Det kan godt være, at vandene skiller her mellem Venstre og Enhedslisten, men det er jo også derfor, vi er to partier. Så vil jeg sige - og det er også et svar til både Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti - at når det drejer sig om de fysiske rammer osv., er det helt fint for os, at der laves statslige regler.
Men når man, som man gør i beslutningsforslaget, også beskriver børnenes psykiske udviklingsmiljø, stilletid og pædagogtid osv., mener vi, det er et indgreb i den diskussion, som skal foregå i forældrebestyrelserne for at fremme et bedre indlæringsmiljø
og et bedre legemiljø, i dette tilfælde i vore daginstitutioner.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-06:
Jeg kan forstå, at hr. Flemming Oppfeldt mener, at det frie valg eller det frie fald, eller hvad det nu er blevet omdøbt til, skal være vejen frem for at sikre en bedre kvalitet på daginstitutionsområdet, så de lidt rigere forældre, som har mulighed for og overskud til det, kan flytte deres barn fra institution til institution eller købe sig til ekstra ydelser.
Men det er altså ikke vejen frem efter Enhedslistens mening.
Efter vores opfattelse er det sådan, at nogle ekstra kvadratmeter til børnene, så støjniveauet og konfliktniveauet bliver nedbragt, vil hjælpe et langt stykke hen ad vejen.
Jeg vil spørge hr. Flemming Oppfeldt: Er det virkelig Venstres opfattelse, at det er lige meget, hvilke fysiske forhold børnene har i daginstitutionerne?
Eller er det sådan, at man godt kan se, at hvis børn får flere kvadratmeter at udfolde sig på og får adgang til udearealer, kan det forbedre deres hverdag?
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-06:
Nu hørte jeg noget, som jeg blev meget, meget glad for - hr. Flemming Oppfeldt ryster allerede.
Hvis jeg hørte rigtigt, sagde hr. Flemming Oppfeldt noget om, at de fysiske rammer selvfølgelig skulle forbedres dér, hvor det er tiltrængt, og hr. Flemming Oppfeldt nævnte også, at Venstre gerne vil være med til at lave nogle statslige regler for de fysiske rammer.
Vil Venstre være med til at lave nogle minimumsregler for de fysiske rammer i daginstitutionerne?
Hr. Flemming Oppfeldt mener, at Kristeligt Folkeparti vil indføre meget detaljerede standarder og statslige rammer for udvikling og ødelægge forældrenes og bestyrelsernes kompetencer.
Det er dog skrækkeligt, at hr. Flemming Oppfeldt kan læse alt det i vores forslag, for vi har i hvert fald ikke skrevet det, som hr. Flemming Oppfeldt opregner, ind i det.
Hvorfor mener hr. Flemming Oppfeldt, at der pludselig bliver statsstyring, fordi man kræver nogle minimumsstandarder?
Det synes jeg ikke vi hører noget om i de debatter, hvor vi taler om, hvor mange centimeter burhøns skal have, hvor stor plads grisene skal have, hvor langt man må transportere hestene, osv. osv. osv.
Her hører man ikke noget om statsstyring og alle de ting, men mener hr. Flemming Oppfeldt ikke, det er et problem, at man kalder det statsstyring det ene sted, men ikke det andet sted?
Hr. Flemming Oppfeldt er vel vidende om de undersøgelser, der viser, at jo flere børn, der presses ind i et lokale, jo højere bliver støj- og stressniveauet, og jo højere børnene råber, desto mere aggressivitet og dårligere socialt omsorgsmiljø bliver der, osv. osv. osv.
Børnene lærer ikke sociale kompetencer, når der er det høje støjniveau, som der er nu.
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-06:
Samtlige undersøgelser, som vi har på dette område - det er især udenlandske undersøgelser, men SFI har også foretaget nogle - viser, at det har utrolig betydning for børnenes fysiske og psykiske udvikling og for deres opvækst, at de har gode fysiske rammer.
Ministeren taler om, at vi ikke skal detailregulere, og at vi ikke skal bestemme, hvor lang tid børnene skal være ude at lege, osv., men jeg kan ikke se, at der står noget om det i Kristeligt Folkepartis forslag.
Vi foreslår, at børnene skal have mulighed for at komme ud at lege.
Er ministeren ikke vidende om, at der i dag findes daginstitutioner, hvor børnene rent faktisk ikke har mulighed for at komme ud at lege?
De har kun mulighed for at komme ud, hvis de går en lang tur to og to sammen hen ad fortovet og finder en legeplads et eller andet sted.
Mit spørgsmål er faktisk lidt i tråd med fru Pernille Falcons spørgsmål.
Når der tales om detailregulering, må jeg sige, at jeg bliver lidt oprørt.
også fru Pernille Falcon nævnte - burhøns skal have et vist antal kvadratcentimeter, man går ned i mindste detalje og beskriver, hvordan nettene skal være, hvordan det hele skal være, og når det gælder køer, heste, grise, hunde og katte osv., går man ind i en detailregulering - men når det drejer sig om børnene, som er vores fremtid, det bedste vi har, siger man: Jamen her vil vi ikke lave nogen minimumsrettigheder eller minimumsregler.
Jeg kan simpelt hen ikke få det til at passe sammen.