runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-14:
Som jeg allerede har nævnt, er regeringens økonomiske prioriteringer på statsbudgettet noget, der fremgår af finansloven, i endelig form for selve finansåret og mere oversigtligt for de efterfølgende 3 budgetoverslagsår.
Og ved de årlige finanslovforhandlinger på miljøområdet kan partierne jo, hvis de ønsker det, få medindflydelse på udgifter og indtægter på miljøområdet.
Forhandlingerne om finansloven for 2005 starter efter sommerferien.
Jeg håber, at vi i år kan få en bred kreds af partier, der har lyst og vilje til at gå ind og tage ansvar og få medindflydelse på miljøområdet.
Et første sted at markere en positiv interesse vil være at tage imod den invitation, som snart vil komme fra regeringen, til vandmiljøplan III-forhandlingerne.
Jeg håber, at man vil tage den konstruktivt op, så vi kan nå gode resultater for miljøet.
Det er jo lige nøjagtig dér, hvor vi skal ind og lave de løbende vurderinger, jeg talte om i sidste spørgsmål. Om jordforureningen ved man allerede, for det er jo offentligt bekendtgjort, at dér er regeringen gået ind og har ydet en ekstraordinær indsats ved at stille lånepuljer. Vi regner med, at der bliver op til 160 mio. kr. til rådighed
for de mennesker, som har de grunde, der er jordforurenet.
Lugtgener: Vi har jo allerede været inde og sige, at vi kommer med en gyllehandlingsplan.
Så må vi se, hvordan vi får den skruet sammen.
Jeg mener ikke, det er det rigtige sted her, at jeg skal stå og komme med prioriteringer, vi ønsker i en forhandling.
Det vil komme frem, når vi har de forhandlinger, og jeg mener faktisk også, at det er dér, de hører hjemme.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
»Charter for samspil mellem det frivillige Danmark/Foreningsdanmark og det offentlige« blev skabt i en unik proces mellem repræsentanter for henholdsvis det frivillige Danmark og det offentlige.
Charteret er i sin karakter på ingen måde partipolitisk, men formulerer nogle centrale pointer, en dansk metode eller et dansk værdigrundlag, om man vil.
Vi har rejst denne forespørgsel for at få diskuteret, hvordan vi fortsat kan tage afsæt i samspillet i udviklingen af det danske demokrati og det danske velfærdssamfund.
Charteret er for os at se centralt i denne udvikling, fordi det giver grundlaget også for de langt mere konkrete overvejelser, man må gøre sig i forbindelse med f.eks. et partnerskab
Der ligger for os at se nye og hidtil ikke brugte muligheder for et bedre liv for mange borgere i samspillet mellem det frivillige Danmark og det offentlige.
Det handler om at etablere partnerskaber i gensidig respekt med det mål at knytte helt nye dimensioner til kendte måder at løse opgaver på i vores samfund.
Dermed følger vi også opfordringen, som afslutter
charterets tekst: At charteret benyttes som udgangspunkt for fortsat dialog om værdier, rammer og konkrete muligheder for samspil mellem det frivillige Danmark og det offentlige på alle niveauer i samfundet.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at der har været mange tal fremme i denne debat, og nu hører jeg, at det er hundrede tusinder, det drejer sig om.
Der har jo aldrig nogen sinde været tale om, at det er i den størrelsesorden, man opererer.
Nu taler man om en forsøgsordning, hvor det enten er kommunen eller boligorganisationen, der vælger at gå ind i et forsøg, og i begge tilfælde skal de mennesker, der bor i den enkelte boligafdeling, også give deres tilsagn.
Jeg vil sige, at de konkrete drøftelser, som jeg har med BL, og som jeg ikke har afsluttet, har jeg ikke tænkt mig at føre i offentligheden.
Jeg vil selvfølgelig informere også hr. Keld Albrechtsen om resultatet af de drøftelser, når vi kommer så vidt. Så vil jeg gerne sige, at det lovforslag, der efterfølgende skal udarbejdes, jo selvfølgelig skal ud i høring, hvor alle interessenter får mulighed for at give deres mening til kende.
Hvor mange der til sidst ender med at gå om bord i sådan en forsøgsordning, er det jo alt for tidligt at udtale sig om på nuværende tidspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2004-01-14:
»Vil statsministeren udstede en garanti for, at der ikke er uoverensstemmelser mellem grundloven og EU's forfatningstraktat, og vil statsministeren lade udfærdige et udredningsarbejde til belysning af denne problemstilling?«
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Jeg er sådan set meget enig i det, der bliver sagt, for det bedste er jo, at det ligger på Reden.
Det er der, kvinderne kommer, det er der, de føler sig sig trygge.
Omvendt må jeg så også sige, at vi kan se, at der i kommuneaftalen, hvor vi blev enige om at prioritere det sociale område, er sket en stigning i de udgifter, som
kommunerne har brugt
Jeg mener, at de inden for det sociale område har brugt omkring 8-9 pct. mere end sidste år.
Så kan man selvfølgelig sige, at det er mærkeligt, trist og sørgeligt, at lige præcis det her vellykkede projekt, sådan som jeg opfatter det, er blevet lukket, og at det kun er 50.000 kr. om året.
Men der har jeg det lidt sådan, at hvis staten skal gå ind og være redningsmand for de her vellykkede projekter, som vi har rundtomkring, får vi nok at lave, for der jo desværre også er andre gode projekter, der lukker rundtomkring. Vi har også i satspuljen aftalen om tilvækstgaranti.
Der, hvor kommunerne selv sparer på noget, de har sat i gang, kan vi ikke gå ind og lukke hullerne, for så får vi aldrig kommunerne til at forankre tingene.
Det er simpelt hen der, min frygt ligger, og det er derfor, jeg henviser til midlertidige tilbud og så håber, at de finder en holdbar løsning. Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-14:
Det er da rigtig nok, at kvinderne kunne gå på Mændenes Hjem, men vi ved jo godt, at meget ressourcesvage kvinder, kvinder med et stort misbrug, er på Reden.
Derfor er der også sådan, at når der er en konsulent, der er tilknyttet Reden, er det der, man kan gå ind forebyggende.
Det har været en enorm succes i de 2½ år, hvor den konsulent har været tilknyttet.
Konsulenten har endvidere haft fat i de forskellige medicinalvirksomheder, hvor man har fået det forebyggende.
Og det har, som jeg sagde tidligere, været p-piller, det har været spiral, det har været p-sprøjte, det har været mange ting.
Det kan derfor siges, at det også er noget, man ligesom har sparet kommune, stat, eller hvor det end er, for.
Vi kan ikke sige: Nu skal vi lige vente og tælle op, hvordan forebyggelsen har virket; forebyggelse er meget svært, det er noget, der ses på længere sigt.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Jeg er helt enig i, at det er meget, meget vigtigt, og derfor er jeg også glad for, at embedslægeinstitutionen er ved at færdiggøre en optælling af antallet af graviditeter i de målgrupper, som spørgeren også nævnte, nemlig alkohol- og stofmisbrugende prostituerede kvinder.
Når de oplysninger foreligger, vil embedslægeinstitutionen fagligt begrunde over for H:S, at der er et behov for en indsats, og så foreslå en løsningsmodel.
Så jeg håber selvfølgelig, at man får det løst i kommunen.
Men i mellemtiden kan jeg henvise til, fordi jeg er enig i, at den her forebyggende indsats er meget, meget vigtig, at der er hjælp at få på det sundhedsfremmende kontaktsted på Mændenes Hjem, som jo ikke kun er for mænd, men også for kvinder, og det ligger i nærheden af Reden, og det vil jeg foreslå at man bruger i den mellemliggende periode.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-14:
Jeg vil da godt takke ministeren og sige, at det da er fuldstændig rigtigt, at der er selvstyre, og det er jo også sådan, at det er Københavns Kommune, Reden har som bosted.
Men det er rent faktisk kvinder også ud over Københavns Kommune og også ud over Frederiksberg Kommune, som netop benytter sig af, kan man sige, det pusterum i den stressede tilværelse, de kvinder har for at få en indtægt, så de har til deres misbrug, netop ved at gå ud som prostituerede.
Hvis vi skal gå ind i det økonomiske, så er det 50.000 kr. til det her projekt, som jeg finder utrolig rimeligt.
Derfor beder jeg om svar på: Kan vi ikke sammen prøve at finde en løsning?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Mit hovedbudskab er, at jeg finder det særdeles rimeligt både ud fra sundhedsmæssige og også sociale grunde, at udsatte grupper, herunder de prostituerede, får tilgængelige og relevante tilbud.
Det er et mål for regeringen, som vi forfølger til stadighed, og som jeg lægger meget vægt på.
I den her sag drejer det sig så om rådgivning, om graviditetsforebyggelse og forebyggelse af kønssygdomme.
Embedslægeinstitutionen for Københavns og Frederiksberg Kommuner satte i september 2001 et forsøg i gang i Reden.
Projektet havde fra start en begrænset tidshorisont frem til udgangen af 2003, og der har altså ikke, heller ikke fra projektets begyndelse, været tale om en permanent bevilling.
Så det er en kommunal prioritering, der ligger bag situationen med lægekonsulenter i Reden.
Vi har jo kommunalt selvstyre hertillands, og jeg har som socialminister ikke mulighed for at blande mig i kommunernes økonomiske styring.
Jeg regner selvfølgelig med, at kommunerne fortsætter med at prioritere det sociale område også for de allermest udsatte, som det er forudsat i kommuneaftalerne, men jeg kan ikke blande mig i den enkelte kommunes økonomiske prioriteringer.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Jo, men der er jo dog alligevel tale om en Miljøstyrelse, som efter de tal, jeg har - så kan ministeren jo afkræfte dem, hvis han føler sig i stand til det - fra et niveau i faste priser i 1990-1992 lå på 338 mio. kr. i driftsbevillinger, og som i år 2005-2007 vil komme ned på 198 mio. kr.
Jeg ved faktisk, at ministeren ikke er i stand til at dokumentere en effektivisering.
Så der er selvfølgelig en lang række opgaver, der enten bliver løst dårligere eller slet ikke bliver løst mere.
Men det, som jeg gerne vil have at vide nu, er: Er der overhovedet noget om den snak, hr. Eyvind Vesselbo har været ude med, om, at der er visse områder, man vil opprioritere?
Hr. Vesselbo nævner jordforurening, vandmiljøplan, vandrammedirektiv, lugtgener fra svinestalde osv. som eksempler på områder, som han på Venstres vegne mener skal opprioriteres økonomisk.
Kan ministeren bekræfte det, eller er der andre områder, som man vil opprioritere økonomisk fra regeringens side i den kommende tid?
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-14:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren vil sikre støtten til Reden, som er et værested for kvinder; man kan sige, at det er for de svageste kvinder, det er prostituerede, det er kvinder med alkoholproblemer, det er kvinder med misbrugsproblemer i al almindelighed.
De har i de sidste 2½ år haft en lægekonsulent, som dels kunne støtte dem, dels kunne hjælpe dem.
Bl.a. havde den lægekonsulent søgt om, at de kunne få p-piller, p-sprøjter og hvad der ellers var af forebyggende midler, gratis.
Det her projekt drejer sig om 50.000 kr., for at det kan løbe et helt år.
Det drejer sig ikke kun om kvinder fra København, for så kunne man jo sige, at det kunne være Københavns Kommunes problem, men det er kvinder, der faktisk kommer fra hele landet og også fra udlandet, som her får et pusterum, som har et værested netop i Reden.
Jeg vil godt høre ministeren, som jo har
: Kunne man på en eller anden måde via Socialministeriet gå ind og bibeholde det netværk, at der er en lægekonsulent, som kan vejlede, kan støtte, hjælpe?
Det er altså også kvinder, som er hiv-smittede, det er kvinder, som har kønssygdomme, som er ubehandlede, og vi ved, at i Københavns Kommune er Rudolph Bergs Hospital nedlagt, og kvinderne skal helt til Bispebjerg Hospital, hvilket de jo selvfølgelig ikke har hverken ressourcer eller midler til. Men her kan de så blive støttet, hjulpet eller fulgt.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-14:
Det andet, jeg vil sige noget om, er, at jeg synes, vi skal passe på ikke at falde ned i den her klassiske tankegang og diskussion, som jeg er stødt på et stykke tid, men som jeg synes jeg kan se en tendens til nu ændrer sig, nemlig at man hele tiden diskuterer miljø ud fra, hvor mange penge man har, og aldrig ud fra, hvor meget man får ud af sine penge, for det er jo det interessante.
Når man ser på, hvordan vi nu er i stand til at lave skovrejsning, fordi vi tænker ind, at det både skal sikre drikkevandet, det skal være en naturoplevelse for befolkningen, og det skal være noget, som også kommuner og andre parter synes der er en nytteværdi i, og samtidig ønsker vi at rejse mere skov; når man hele tiden effektiviserer og tænker på den måde, så kan man faktisk sagtens - hvilket jeg tror en af spørgerne også var inde på - komme til det mål, at man får mere miljø for de samme penge eller færre penge. Der synes jeg, det er en god dialog, man har her, at man hele tiden husker på, at det må være det, der er det afgørende, hvad man får ud af sine penge, hvor debatten i lang tid - desværre - har kørt på, hvor meget der lige nøjagtig står på den eller den konto, og ikke, hvor dygtig man er til at få noget ud af pengene.
Det tror jeg vi får en debat om i fremtiden, og den ser
Jeg tror faktisk, at også spørgerne vil blive glade for at se, at der bliver lavet utrolig meget miljøpolitik i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Jeg er enig i, at jordforureningsområdet har der skullet gøres noget ved meget længe, og jeg er spændt på at se, om vi nu er kommet til det tidspunkt, hvor der for alvor bliver gjort noget ved det.
Det kan vi håbe - det gør jeg.
Men med hensyn til løfterne om, hvad man vil bruge af midler på miljøområdet, synes jeg bare, det interessante er at finde ud af, hvor meget samarbejde der har været - helt i forlængelse af hr. Keld Albrechtsens spørgsmål - mellem miljøministeren og hans pressefolk og hr. Eyvind Vesselbo, der er kommet med de udmeldinger.
For det er jo bemærkelsesværdigt, at de her udmeldinger fra Venstre om, at nu er der sparet nok, og nu skal der investeres nyt i miljøet og sådan noget, kommer ganske få dage efter den hidtil største og mest omfattende undersøgelse af befolkningens holdning til nedskæringerne på miljøområdet, hvor et meget, meget stort flertal siger, at nu er der skåret ikke bare nok, men alt for meget, og at de støtter et højere niveau for bevillinger til miljøområdet.
Og så melder Venstres miljøordfører ud, at nu er det også slut, nu er grænsen nået, og nu skal der bruges nye midler.
Er det nogle overvejelser, miljøministeren har været med inde i, at det skulle Venstres ordfører udtale?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-14:
Lad mig først sige, at jeg er glad for den opbakning til regeringens politik om endelig at gøre noget ved jordforureningen.
Man kan sagtens sige, at man kan være uforstående over for, at der skulle gå så mange år, før der kom en regering, der virkelig ville gøre noget ved det.
Men man kan i det mindste ikke klandre den nye regering, som virkelig gør noget.
Det gælder partikelfiltre og andre områder, men lad os ikke komme ind på dem.
Men det er da et godt emne at diskutere, at der virkelig er begyndt at ske noget på miljøområdet.
Lad mig så blot sige til det med at diskutere beløbene i forbindelse med vandmiljøplan III: Nej, det er jo der, forskellen ligger.
Regeringen kommer selvfølgelig med et oplæg til vandmiljøplan III-forhandlingerne.
Så diskuterer vi det, og så finder vi ud af det med de partier, der gerne vil være med, og der finder vi jo også ud af, hvor mange penge der skal afsættes.
Der siger jeg så, at der da ikke er noget galt i, at også regeringspartiernes ordførere har en idé om, hvad de kunne tænke sig. Lad mig så bare svare på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål
om iscenesættelse
Jeg er ikke sikker på, at vi vil lære af Enhedslisten, men måske lytter jeg til en erfaren mand, der ved noget om, hvordan man iscenesætter de ting, og det lytter jeg selvfølgelig til, men det føler jeg mig meget fremmed over for.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Det, som der eventuelt kan være grundlag for at bebrejde hr. Eyvind Vesselbo, som ministeren ikke mente man kunne bebrejde noget, er jo, hvis det her har været iscenesat, om jeg så må sige.
Det ved jeg ikke om ministeren kan bidrage med oplysninger om.
Men forløbet af spørgetiden i dag kunne godt efterlade den mistanke, at hr. Eyvind Vesselbo var sendt i byen med en gratis omgang, som skulle se pæn ud for partiet Venstre, men som så i øvrigt efter jul hurtigst muligt skulle glemmes igen, og så er man tilbage i den gamle nedskæringsrille, som ministeren kører i. Nu er hr. Eyvind Vesselbo kommet til stede i salen, det synes jeg er dejligt, så har han lejlighed til også selv offentligt at kommentere det, der bliver sagt her.
Det er da kedeligt, hvis det er sådan, at man i Venstre har en arbejdsdeling, hvor man har en, der taler ud ad vinduet og deler ud af smukke løfter, og så har man nogle andre, der gennemfører de brutale kendsgerninger i praksis.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Med hensyn til vandmiljøplanen synes jeg bestemt ikke, der er noget at kritisere hr. Eyvind Vesselbo for, i forbindelse med at han siger, at det område bør opprioriteres.
Det er jeg helt enig i.
Det, der er kritikken, er jo, hvis det ikke kan tages som udtryk for, at det er der rent faktisk dækning for i regeringen.
Jeg har også prøvet at være i mindretal i mit eget parti, jeg har oven i købet prøvet at gå af som ordfører på et område, fordi jeg var i mindretal.
Der synes jeg bare, at vi skylder befolkningen den anstændighed, at når vi udtaler os som ordførere, skal der være dækning for det.
Befolkningen tror da, at når hr. Eyvind Vesselbo udtaler sig om miljø på Venstres vegne, er der dækning for det, og det har det jo vist sig i dag at der ikke er.
Det er løse ideer, sympatiske ideer, bestemt, og jeg håber, at hr. Eyvind Vesselbo står fast på dem og kæmper for dem, når vi kommer dertil, men det ulykkelige er jo, at en stor del af befolkningen er bibragt det indtryk, at det er noget, Venstre mener, og det er demonstreret i dag, at det er det ikke.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-14:
Først omkring jordforurening og det, der kommer på det område: I forbindelse med den ordning, vi har sat i værk, optræder der en liste på 275 eller deromkring, jeg kan ikke tallet præcist, men det er altså en liste, som er det, vi kunne kalde akut.
Vi har lavet en ordning for 1 år og har samtidig sagt, at vi bestemt er villige til at gå ind og vurdere det og forlænge ordningen, hvis det viser sig at være nødvendigt, men nu skal vi først indsamle de erfaringer her.
Vi tror på, at det vil være i størrelsesordenen ca. 150 mio. kr., men lad os nu først se, hvordan det udvikler sig.
Vi er meget indstillet på det og er kun godt tilfredse med, at andre partier også er enige i, at det er et område, hvor vi skal løse problemerne.
Med hensyn til vandmiljøplan III er der jo fra de to spørgeres side interesse for at få at vide, hvor mange penge der kommer i spil.
Det er jo lige netop det, vi skal i gang med i forhandlingerne, og det var jo også lige nøjagtig det, der berettigede hr. Eyvind Vesselbo til at gå ud og sige: Jeg har nogle prioriteringer, jeg har nogle ting, jeg kunne tænke mig at kæmpe for.
Det synes jeg da virkelig ikke man kan laste ham for.
Vi ved alle sammen, at vi står over for vandmiljøplan III-forhandlinger, og der er da ikke noget underligt i, at også regeringspartiernes ordførere tilkendegiver, at de vil gøre en indsats her, når de i øvrigt er kendt for at gøre en gedigen, god indsats.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Også Enhedslisten vil naturligvis konstruktivt gå ind i drøftelserne om en vandmiljøplan III.
Nu har der været peget på nogle ting, ganske vist nogle forholdsvis begrænsede emner i forhold til kvælstofproblemet, men man har så været inde på nogle ting, og jeg vil derfor i den forbindelse stille et spørgsmål: Vil den samlede årlige ramme for vandmiljøplan III være større eller mindre eller den samme, som vi har kendt fra den periode, hvor man har kørt vandmiljøplan II? Så vidt jeg husker det - det kan ministeren selvfølgelig sige mere præcist end mig -
har det vel været 3-4 mia. kr. om året, det er i det lag, man har anvendt til gennemførelsen af vandmiljøplan II.
Vil det være et beløb i samme størrelsesorden, eller vil der ske en opprioritering på grund af de store vandproblemer, vi jo vitterlig har? Jeg synes da, det ville være spændende, hvis ministeren allerede på nuværende tidspunkt kunne give signaler i den retning.
Hvor højt vil vandmiljøplan III blive prioriteret økonomisk?
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Jeg kan da bekræfte, at vi i hvert fald fra SF's side vil tage imod invitationen til forhandling om vandmiljøplanen med en indstilling om at være konstruktive og fremadrettede, og så må vi prøve at se, om vi i en bred kreds kan finde fornuftige løsninger, der giver et endnu bedre vandmiljø end det, vi har i dag. I den sammenhæng ville det da være nyttigt at vide, hvor mange penge regeringen mener at der vil kunne findes til at være til rådighed for den indsats.
Vi skal meget gerne indgå i alle drøftelserne om at gøre det så effektivt som muligt, om mest miljø for pengene osv., det er vi helt enige i.
Men det går jo ikke helt uden penge, trods alt, så derfor vil jeg spørge: Kunne ministeren oplyse, hvad der er er af muligheder rent økonomisk, finansielt, i forbindelse med vandmiljøplanen?
Det andet er omkring forurenede grunde.
Hvor stor en del af problemet med forurenede grunde mener ministeren at den lånepulje, som er afsat, kan løse?
Man kan jo altid sige, at man har taget nogle initiativer, og at man vil komme med nogle planer, men hvor stor en del af problemet bliver løst?
Det er jo resultaterne vi er enige om, at det handler om.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-14:
»Finder ministeren det rimeligt, at der ikke er lægekonsulenthjælp til de prostituerede, der er tilknyttet Reden, så de kan få hjælp via en læge til samtale om forebyggelse af graviditet eller behandling af kønssygdomme?« Skriftlig begrundelse
Embedslægen i Københavns Kommune har pr. 1. januar 2004 stoppet økonomisk hjælp på 50.000 kr. årligt til Reden, som er et værested for prostituerede fra hele Sjælland.
Pigerne fra gaden og Reden har hver onsdag haft mulighed
Der var ligeledes mulighed for samtaler og hjælp ved valg af abort, fordi mange prostituerede erkendte, at de ikke kunne klare et barn, der sikkert også blev født med abstinenser eller alkoholsyndrom.
Jesper Langballe (DF), 2004-01-14:
Synes ministeren ikke, i betragtning af at der er en far her, som virkelig - i øvrigt i konsensus med sin sognepræst - har taget faddertiltalens ord alvorligt og efter nøje overvejelse truffet denne samvittighedsbeslutning, at det er noget bureaukratisk snak at sige, at han skal vente til 2005 på et udvalgsarbejde?
Det var den ene ting, jeg vil spørge om.
Den anden ting er: Den sidste ministerielle afgørelse i en lignende sag blev mig bekendt truffet i 1974.
Er ministeren enig med mig i, at det står i ministerens magt at ændre praksis ved at træffe en anden afgørelse? Mit tredje spørgsmål: Forældrenes myndighed, som ikke er uindskrænket selvfølgelig, forældrenes hovedmyndighed på det her område, hvem skal egentlig beskytte den?
Er det ikke til syvende og sidst statsmagten?
Er det ikke den enkelte minister inden for hans eller hendes ressort, der skal sørge for, at al vægt lægges på forældrenes afgørelse i samvittighedssager?