runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Når vi har rejst den her forespørgsel om vores drikkevand, er det, fordi situationen desværre har vist sig at være betydelig mere alvorlig med hensyn til forgiftningen af vores drikkevand - grundvandet - end man antog, da man lavede den nugældende Pesticidhandlingsplan II.
Samtidig har det vist sig, hvilket regeringen også har måttet erkende i et papir, som regeringen sendte over til Folketinget den 7. marts, at det ikke er lykkedes at gennemføre væsentlige dele af den nuværende Pesticidhandlingsplan II og Vandmiljøplan II, altså de to store planer, regeringen har på det her område.
Det er ikke lykkedes at gennemføre omlægningen til økologisk jordbrug i nær den takt, det skulle være sket i. De giftfri områder, hvor der ikke skal sprøjtes, er heller ikke lykkedes. Derfor står vi i den situation, at målinger fra Sønderjylland tyder på, at forgiftningen af brøndene er langt mere omfattende, end man kunne frygte, samtidig med at indsatsen fra statens og regeringens side er alt for svag.
Det er baggrunden for, at vi har rejst denne her forespørgselsdebat, og det er i et håb om at få fremskyndet indsatsen.
I det papir, regeringen har sendt over, står der, at først i 2003 - i 2003 - vil ministeren gøre status for reduktion af pesticidanvendelsen og i den forbindelse vurdere behovet for nye initiativer.
Og der må jeg sige, at det ikke er godt nok, at ministeren vil se på sagen i 2003.
Der er behov for handling nu.
Derfor håber jeg, at ministeren i den redegørelse, han nu vil give Folketinget, vil komme med meldinger om, at der nu skal gøres en indsats for at sikre, at vi i fremtiden også kan have rent grundvand og rent drikkevand her i Danmark.
Besvarelse
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-14:
Både ministeren og Venstres ordfører gjorde meget ud af at sige, at vi er nået langt, og at vi skal minimere yderligere på pesticidområdet.
Samtidig sagde ministeren også, at det var vigtigt med en meget striks holdning; det er ikke fornuftigt at bruge pesticider.
Så vidt jeg husker, sagde ministeren, at det hverken var økonomisk eller miljømæssigt fornuftigt.
Man kan sige, at det er meget kortsigtet at bruge pesticider.
Ministeren sagde også, at vi ikke skal gå videre end andre lande i EU.
Vi skal ikke stilles dårligere end de andre lande i EU.
Og der kan man sige, at det jo overordnet er Venstres miljøpolitik, at vi på ingen områder skal gå længere end de andre EU-lande.
Men det, mit spørgsmål handler om, er det næste, vi kommer til, hensynet til erhvervet, som står i vejen for, at vi kan gå endnu længere.
Eller det vil sige, Venstre står i vejen dér på grund af hensyn til erhvervet.
Hvis hr. Eyvind Vesselbo gransker sin inderste sjæl, vil Venstres ordfører så udfase eller bevare pesticidforbruget i Danmark?
Jeg kan også spørge på en anden måde: Findes der i Venstres univers en grænse for frivillighed over for landbruget på det her område?
Findes der en grænse i Venstres univers for det?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige, at en af de måder, hvorpå man kan styre pesticidforbruget på en fornuftig måde, er gennem godkendelsesordninger.
Det er jo, at man godkender de pesticider, der skal bruges, og så godkender dem, der er mindst farlige.
Det vil sige, at det er forebyggelsen, der er det væsentligste element i det her.
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg sige: Nu er det jo en kompensation i forbindelse med en lidt overordnet diskussion
om forholdet mellem pesticider og økonomi og landmændenes driftsøkonomi
Og da er det jo klart, at der kunne man godt sige, at i den forbindelse skulle der være en kompensation, og jeg kan godt se forbindelsen mellem det, jeg siger her, og det forslag, som Kristeligt Folkeparti fremsætter.
Men det må vi jo vende tilbage til ved en senere lejlighed. Jeg tror da også, der er en misforståelse, når vi drøfter forholdet omkring det, som det dér Institut for Miljøvurdering skal lave. Det institut skal jo ikke lave politikken, og det mener jeg også er sagt her fra talerstolen flere gange.
De skal jo lave oplæggene, så vi andre kan træffe beslutninger på baggrund af de alternativer, de lægger frem.
For det er jo alle de alternativer, vi har manglet i alle årene.
Derfor er det ikke instituttets medarbejdere, der skal tage beslutning om, hvad der skal ske.
Så på den måde er svaret jo ganske klart: Det er os, der bestemmer, hvad der skal ske, om det skal være miljøet eller økonomien eller begge dele, afvejet i forhold til hinanden.
Til hr. Christian Brix Møller vil jeg sige: Det er lidt det samme svar, som jeg gav til hr. Ole M. Nielsen, at forholdet til erhvervet jo skal vurderes i forhold til miljøet, og det er jo os som politikere, der skal tage stilling til det forhold.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg kunne forstå på hr. Vesselbo, som jo ikke vil besvare spørgsmålet om de sprøjtefri zoner eller om den alt for langsomme omlægning til økologisk jordbrug, at nu mener han så, at det, der lå i Pesticidhandlingsplan II, åbenbart skal flyttes over i Vandmiljøplan III.
Jeg vil godt spørge hr. Vesselbo, om han helt har gennemtænkt, hvad det egentlig er, han står og siger.
For det vil jo så betyde, at vi kan komme langt ud i tiden, før der overhovedet sker noget, og det kan også blive meget kompliceret med den fremgangsmåde.
Men jeg ved ikke, om det er ministeren, der har udtænkt den plan.
Det lyder i hvert fald, som om det hele bliver meget, meget vanskeligt, hvis det virkelig er det, regeringen har forestillet sig. Så vil jeg godt spørge hr. Vesselbo, der siger, at det, man skal sikre, er godkendelsesordninger, så man forbyder de stoffer, der er giftige: Jamen hvorfor støtter Danmark så i EU det ene giftige stof efter det andet, som alle eksperter siger bliver skadelige for vores grundvand?
Hvorfor gør regeringen det modsatte af, hvad den selv står og siger her fra talerstolen?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Jamen målsætningen i Bichel-udvalget går jeg også ind for, men den var 1,4-1,7 stykker, og det er jo over en 5-10-årig periode.
Nu var det ikke for at være ondskabsfuld, at jeg spurgte, om fru Pernille Blach Hansen kunne fortælle, hvordan behandlingshyppigheden var i de lande, vi kunne sammenligne os med, for det var såmænd ikke for at forlange, at man skulle huske alle detaljer, men det var, fordi når man ikke ved det, så ligger det til grund for nogle vrangforestillinger.
Det er nøjagtig, som når hr. Keld Albrechtsen tror, at EU godkender nye stoffer, som kan gå i grundvandet.
Det gør man ikke.
Jeg kan fortælle fru Pernille Blach Hansen, at det eneste land af dem, vi sådan kan sammenligne os med, der måske ligger under os - jeg ved ikke, om de stadig væk gør det - er Sverige.
Tyskland og Holland og England ligger mellem fem og ti gange højere - hvis fru Blach Hansen vil være så venlig at høre.
Tyskland og Holland ligger mellem fem og ti gange så højt i behandlingshyppighed, som vi gør.
Frankrig og England ligger omkring fem stykker, osv.
Så langt nede er vi.
Det er ikke, som mange tror, at Danmark er sådan et sted, hvor det flyder i skidt og lort, det hele -
beklager udtrykket.
Vi er et foregangsland, vi er langt nede.
Og hvorfor skal vi pine os selv, hvis vi virkelig har fået udfaset de stoffer, som ikke længere går i grundvandet?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
Først til hr. Eyvind Vesselbo: Jeg håber da ikke, at der er noget, som regeringen ikke vil leve op til.
Derfor har jeg da en stor forhåbning om, at regeringen selvfølgelig kan støtte det her forslag.
Det synes jeg ville være en smaddergod idé.
Det er jeg meget glad for, det synes jeg er utrolig positivt.
Jeg glæder mig til at se afstemningsresultatet.
Så spørger hr. Ole M. Nielsen til, hvad det er, vi vil ned på, når vi snakker behandlingshyppighed:
Bichel-udvalget, som vel kom med rapporten vistnok i 1999, sagde, at man inden for en 2-årig årrække kunne komme ned på - det er sådan meget teknisk - en behandlingshyppighed på 2,0.
Så lavede man en pesticidhandlingsplan fra den tidligere regering, som gik ud på at sætte et mål, der hed 2,0, og det har landbruget nået nu.
Bichel-udvalgets rapport sagde også, at man inden for en periode på vistnok 5 år kunne komme ned på en behandlingshyppighed på 1,4-1,7 uden økonomiske omkostninger
Vi er ikke ude på at piske folk til noget, de ikke kan, men at sætte nogle realistiske mål, som medfører, at udviklingen kommer til at gå i den rigtige retning.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Til fru Pernille Blach Hansen kan jeg sige, at jeg godt kan forstå, at fru Pernille Blach Hansen ikke her fra talerstolen vil fortælle, hvorfor der var uenighed om det forslag.
Men jeg kan lige ganske kort læse op: Venstre stemte hverken for eller imod forslaget.
Venstre ønskede en notifikation af lovforslaget i EU, herunder lagde Venstre vægt på, at der i PMN-direktivet, som på daværende tidspunkt var under udarbejdelse i EU, ville være et afsnit, der gav ensartede retningslinjer og principper for vurdering af plantebeskyttelsesmidler.
Venstre var skuffet over, at regeringen modarbejdede disse ensartede retningslinjer.
Det var ikke miljøet, men vi ville have ensartede retningslinjer i denne sag.
Det har ikke en pind med miljøet
at gøre.
Så vil jeg spørge fru Pernille Blach Hansen: Hvad er det i det forslag til vedtagelse, der nu er fremsat her, som fru Pernille Blach Hansen og flere mener, at regeringen ikke vil leve op til?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Randzonerne er faktisk slet ikke nævnt i det forslag her, men der er nævnt noget andet, så jeg jo bliver helt blød i knæene og varm om hjertet, nemlig en kloakrenovering, og jeg tænkte, at det der simpelt hen er skrevet for at få mig med, for det er jo simpelt hen min sag.
Jeg har kæmpet imod Socialdemokratiet, nej, vi fik da lidt medløb, men de mente det ikke alvorligt.
Socialdemokratiet gjorde ikke noget ved det, mens de var i regering.
Så det er da flot, at Socialdemokratiet nu går ind for kloakrenovering.
Nu skal vi nok få noget gjort ved det, det tror jeg virkelig.
Men så til den første pind, »nedsat behandlingshyppighed for pesticider«: Hvor langt vil man ned?
Hvad er målet egentlig, og kan fru Pernille Blach Hansen fortælle, hvor vi ligger i forhold til lande, som vi kan sammenligne os med med hensyn til behandlingshyppighed?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
Jeg kan godt forstå, at hr. Eyvind Vesselbo har det skidt med, at Venstre i 1994 ikke kunne stemme for et forbud om at forbyde de pesticider, der gik i grundvandet, men hvilke forkvaklede forklaringer, der ligger til grund for dét, vil jeg lade Venstres ordfører selv fremføre.
Det synes jeg slet ikke jeg vil påtage mig, men bare nøjes med at konkludere, at Venstre stemte imod.
Så spørger hr. Ole M. Nielsen, hvorfor vi tager det her op nu og lægger op til nogle stramninger, når det nu netop tager så lang tid, før pesticiderne når ned i grundvandet.
Jamen en af grundene til, at jeg synes, det er nødvendigt at kigge nu, er, at vi nu har en evaluering af, hvordan det går med den eksisterende pesticidhandlingsplan, og den siger, at landbruget faktisk allerede har nået målet, når det handler om behandlingshyppighed.
Så siger jeg: Betyder det så ikke, at vi skulle kigge på, om der kunne sættes nogle nye mål?
Men den evaluering, vi har, viser også, at man ikke er nået andet end halvvejs, når det drejer sig om at lave randzoner rundt om vandløb og åer.
Der synes jeg da, at der er grund til at kigge på, om ikke vi skal stramme op.
Så for det tredje - det er også en pind i vores forslag til vedtagelse, eller faktisk to - har regeringen jo netop besluttet at nedlægge den fond, der kunne hjælpe små vandværker eller enkeltforbrugere, der uden egen skyld fik gift i deres drikkevand.
Det er vi kede af.
Vi synes egentlig, at det er en samfundsmæssig opgave også at hjælpe de folk.
Det synes regeringen og Dansk Folkeparti ikke, og det må vi så tage til efterretning.
Men det skal ikke forhindre os i at forsøge at tage diskussionen og fremsætte forslaget her i Folketinget.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Der er nu fremsat et forslag til vedtagelse.
Det forslag er ikke så vidtgående som det, Enhedslisten har fremsat, men det er dog et klart skridt, synes jeg, til at gøre noget konkret ved problemerne.
Derfor synes jeg, det er godt, at vi har fået det forslag frem, så der kommer flere mandater bag ved kravet om konkrete skridt.
Vi havde håbet, at der også i det socialdemokratiske forslag kunne have været forslag til en mere aktiv indsats i EU.
Til gengæld er vi glade for, at der så kommer det spørgsmål om kloakkerne ind i debatten, for dér er også et meget vigtigt område, hvor der skal gøres noget.
Når der ligger de her to forslag, så skylder regeringen at komme med en melding om, hvad man egentlig vil foretage sig, og om man f.eks. fra regeringens side virkelig vil stemme imod det forslag, som fru Pernille Blach Hansen lige har fremsat.
Man kan næsten ikke forestille sig, at regeringen kunne slippe af sted med at stemme imod det, men det må vi jo se.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Vi havde en debat lige før om Venstres stillingtagen til pesticider og forslag på pesticidområdet, og fru Pernille Blach Hansen lod det skinne igennem, at Venstre ikke fulgte det, vi tidligere havde gjort, nemlig støttede op omkring forbuddet mod pesticider.
Jeg vil godt bede fru Pernille Blach Hansen om her fra talerstolen at fortælle, hvad det var, der skilte parterne i 1994, og hvorfor Venstre ikke stemte for, eller i det mindste, hvad det var, der skilte parterne i denne her sag: Om det var miljømæssige aspekter, eller det var andre aspekter.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Jeg kan forstå, at fru Pernille Blach Hansen erkender, at det varer 10-20 år, efter min mening måske længere, inden de giftige stoffer når ned til de dybereliggende grundvandslag.
Så må jeg spørge: Når man så er bekymret for fortsat brug af pesticider nu, mener man så, at det er, fordi den tidligere regering har forsømt at udfase pesticider, som går i grundvandet?
For det er jo kun grundvandet, man bekymrer sig om i den snak her.
Jeg vil sige, at der jo kunne være andre miljøproblemer end grundvandet.
Men når man går så heftigt ind specielt for grundvandet - jeg mener sådan set, at den tidligere minister har gjort, hvad han kunne, og at man i embedsværket og i styrelsen osv. gør, hvad man kan for at fjerne de pesticider, som går i grundvandet - så mener jeg sådan set, at det problem er løst.
Altså ikke det, at der endnu er noget på vej ned, det er stadig væk fortidens synder, og det kan vi ingenting gøre ved.
Hr. Keld Albrechtsen har jo anerkendt, at de grunde kan vi dog ikke rense op, altså hele landbrugsjorden i 20 meters dybde, det er dog uoverkommeligt. Men hvorfor så egentlig de stramme restriktioner her?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
Til hr. Eyvind Vesselbo: Som jeg også sagde i min tale, er vores problemer med grundvandet jo bl.a., at det tager 20-30 år, før pesticider når derned.
Derfor kan man sige, at det, vi har nu, jo er fortidens synder, men derfor er der vel ikke nogen grund til, at vi ikke skal tage fat på fremtidens udfordringer.
Den undersøgelse, jeg også nævnte fra Sønderjylland, der netop har vist, at problemets omfang er stort, er i hvert fald først kommet til offentlighedens kendskab i januar i år.
Derfor er der da brug for, at vi nu tager nogle yderligere initiativer.
Der er taget initiativer i den tidligere regering, bl.a. med at forbyde nogle pesticider, og noget af det støttede Venstre som bekendt ikke.
Man ville ikke støtte et forbud.
Der er taget initiativ til en pesticidhandlingsplan, hvor man er nået langt.
Brugen af sprøjtemidler er faldet, men vi vil gerne endnu videre.
Der er vel ikke noget i vejen med at sætte yderligere mål.
Jeg synes, det er et problem, at de sprøjtefri zoner omkring vandløb og søer ikke er opfyldt, selv om den tidligere regering havde en plan for det.
Der havde jeg håbet, at den nye regering ville tage over.
Men det er desværre ikke tilfældet.
Så takker jeg for hr. Keld Albrechtsens bemærkninger.
Hr. Keld Albrechtsen snakkede så om sit forslag til vedtagelse.
Det takker jeg for, for i min oprindelige ordførertale glemte jeg at meddele, at Socialdemokratiet i samarbejde med SF og De Radikale gerne vil fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget udtrykker sin bekymring omkring, hvorvidt det i Danmark i fremtiden er muligt at benytte urenset grundvand som drikkevand, opfordrer Folketinget regeringen til at fremlægge en plan med følgende indhold, - nedsat behandlingshyppighed for pesticider, - gennem yderligere initiativer over for landbruget at sikre, at grundvandet overholder grænseværdien for nitrat, - at fremme omlægningen af landbruget til økologisk landbrug, særligt i tilknytning til eksisterende grundvandsressourcer eller sårbare naturområder, - at øge støtten til generelle forsknings-, demonstrations-, og udviklingsprojekter inden for vandforsyning, - at hjælpe med at løse akutte forureningsproblemer i drikkevandet for den enkelte familie og de små vandværker og - at tage spørgsmålet om kloakrenovering op i forhandlinger med kommunerne, så indsatsen på dette område fremmes senest ved udgangen af 2002.«
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg vil gerne sige tak til fru Pernille Blach Hansen for hendes tale.
I modsætning til den handlingslammelse, som prægede ministeren og Venstres ordfører, synes jeg, at der lå et klart positivt signal fra Socialdemokratiet i samme retning, som Enhedslisten har peget på ved starten af denne her debat, nemlig at der skal gøres noget ved det her problem.
Nu fremsatte Enhedslisten jo et forslag til vedtagelse, så jeg skal spørge: Har Socialdemokratiet overvejet enten at støtte Enhedslistens forslag eller selv fremsætte et brugbart forslag?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Jeg vil gerne spørge fru Pernille Blach Hansen, om ikke fru Pernille Blach Hansen kan bekræfte, at når nu det ser så slemt ud på miljøområdet og specielt på drikkevandsområdet med pesticider, så må det jo skyldes forsømmelser fra den tidligere regerings side med støtte fra SF og Enhedslisten.
For hvis den tidligere regering havde gjort sit arbejde ordentligt, så må det vel have været sådan, at tingene så gode og sunde ud i dag.
Så kan fru Pernille Blach Hansen bekræfte, at det er forsømmelser fra den tidligere regering, der gør, at fru Pernille Blach Hansen har den opfattelse af miljøsituationen i dag, som er tilfældet?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Til hr. Torben Hansen vi jeg sige, at når jeg nævner udviklingen i måleredskaberne, og at der derved er dukket flere stoffer frem, betyder det ikke, at vi derved negligerer problemet.
Tværtimod, vil jeg sige, er det jo godt, der er kommet bedre måleredskaber.
Det er godt, at vi kan måle det bedre, så vi kan få belyst problemet på en bedre måde.
Så jeg forstår ikke helt spørgsmålet om, at vi skulle negligere det, tværtimod.
Jo mere viden, jo bedre.
Jeg mener også, at jeg på et tidligere tidspunkt sagde, at jeg egentlig godt ligesom hr. Keld Albrechtsen kunne tænke mig, at der kom en samlet oversigt over forureningen.
Den skal jo foretages ved hjælp af måleredskaber, og der er det vel egentlig godt, at måleredskaberne er så forfinede som overhovedet muligt.
Til hr. Jørn Jespersen, som jeg ikke fik svaret før, tror jeg: Venstre går da ind for urenset drikkevand og i så rigelige mængder, man overhovedet kan forestille sig.
Så jeg forstår ikke, hvordan at hr. Jørn Jespersen kunne få den opfattelse, at vi ikke ønsker det.
Torben Hansen (S), 2002-03-14:
Jeg vil da gerne forsøge at bidrage til opklaringen, for indtil nu har det været svært for Folketinget at få opklaret, hvad Venstre egentlig mener om randzonerne.
Det kunne da egentlig være meget rart at vide.
Indtil nu er det ikke lykkedes at få svar på det. Der var også tidligere et andet spørgsmål, der gik på, at når man nu de seneste år har kunnet måle for flere og flere pesticider, om det så betyder - det brugte Venstres ordfører også i sin ordførertale - at Venstre derved egentlig negligerer problemet og mener, at problemet er blevet mindre, og at det måske er de tekniske målemetoder, der er blevet for gode.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at man da kan bruge tid på meget her i Folketingssalen og få oplysninger om, hvad man selv kan finde ud af i forvejen.
Men jeg fremlagde bare, hvad vi havde foretaget os i 1994, 1995 og 1996, men det er det, der så kom oplysning om nu.
Med hensyn til spørgsmålet om Institut for Miljøvurdering, som hr. Jørn Jespersen nævner igen, er det jo ikke nogen nyhed, at det ikke er Bjørn Lomborg, der bestemmer Venstres politik.
Jeg har vist udtalt flere gange, at Bjørn Lomborgs rolle i det institut er sammen med de andre medarbejdere at komme med nogle forslag, som vi kan prioritere ud fra.
Jeg mener, at det er helt forkert at placere Lomborg så centralt, som hr. Jørn Jespersen gør i denne her sammenhæng.
Det er jo ikke Bjørn Lomborg, der træffer beslutningerne her i Folketinget, det er vel de politiske partier her.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-14:
Jeg synes da, det er meget relevant at spørge Venstres ordfører under en folketingsdebat om, hvordan Venstre har stemt.
Især i forbindelse med de noget uhyrlige påstande, der kommer fra Venstres ordfører, er det da vigtigt nok at få bekræftet, hvordan det hænger sammen.
Og Venstre stemte altså oprindeligt imod.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge: Hvad er det for
Det var det, hr. Vesselbo sagde.
Helt konkret: Hvad er det for pesticider, man har foreslået forbudt, hvor der har været et flertal, der har bremset det?
Så for femte gang: Hvad mener Venstre om problemet med randzonerne, der ikke er beskyttet?
Det er der stadig væk ikke kommet svar på.
Og så det allervigtigste, spørgsmålet om: Kan vi under alle omstændigheder sige, at vi ønsker rent, urenset drikkevand?
Det kan man ikke sige så firkantet, siger hr. Vesselbo; jo, det kan SF godt.
Vi ønsker under alle omstændigheder en situation i Danmark, hvor vi har adgang til rigelige mængder af rent, urenset drikkevand og en beskyttelse af grundvandet.
Men er situationen ikke, og er det i virkeligheden ikke dagens foreløbig største nyhed, at Venstre åbner for, at hvis hr. Bjørn Lomborg regner på sagerne og kommer frem til, at det ikke kan betale sig, så kan det godt være, at Venstre fraviger målsætningen om rent, urenset drikkevand.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg sige: Det er da rigtigt, at også begrebet »mest miljø for pengene« skal have en politisk vurdering, og der er da tilfælde - og det er jo den måde, miljøpolitikken kører på også i øjeblikket - hvor man siger, at vi simpelt hen er nødt til at gøre den indsats, selv om den koster penge.
Men det, der er vurderingen her, er jo at sætte de forskellige alternativer op og spørge: Hvad er den bedste løsning på problemet miljømæssigt, økonomisk og socialt?
Derfor kan man ikke stille det op, som om det bare er økonomien, det er det ikke.
Det er alle tre parametre, der skal ind i billedet. Til hr. Christian Brix Møller vil jeg sige: Jamen der er da allerede nu grænser for frivillighed.
Hele den miljølovgivning, der ligger, sætter jo en begrænsning på frivillighed, og en stor del af den har Venstre jo stemt for.
Så Venstres grænser ligger jo omkring den lovgivning, som
Det er en anden ting, men selvfølgelig er der da grænser for frivillighed.
Til fru Pernille Blach Hansen kan jeg sige, at i 1994 undlod vi at stemme for det forslag, fru Pernille Blach Hansen nævner, men i 1995-1996 stemte vi for.
Så det er vel egentlig et klart svar.
Nu var det tredje gang, fru Pernille Blach Hansen spurgte mig, men det kunne fru Pernille Blach Hansen selv have fundet ud af.
Det burde hun ikke have stillet her som spørgsmål.