runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2006-05-18:
Spørgsmålet er egentlig et meget godt udtryk for det, som jeg synes er generel mistillid til danskerne.
Jeg tror altså, at danskerne generelt har forståelse, og jeg har sådan set også forståelse for mange muslimske kulturer, men det er ikke ensbetydende med, at jeg accepterer dem.
Jeg kan godt forstå, at de vil kæmpe for det, de har kært, men det er bare ikke noget, der kan forenes med bl.a. den vestlige verden og dermed det danske samfund; det har vi jo set utallige eksempler på.
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere interesserer sig for andre lande og for andre kulturer og også følger med i, hvad der sker rundtomkring i verden.
Selvfølgelig gør de det, og det ene udelukker ikke det andet.
Per Clausen (EL), 2006-05-18:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Martin Henriksen kan oplyse mig om, på hvilken måde det vil skade vores kendskab til den danske kultur at vide, at der findes andre kulturer – måske endda vide, at der findes andre ikkedanske kulturer end den muslimske, som vistnok oven i købet også er opdelt i flere forskellige kulturer.
Kim Mortensen (S), 2006-05-18:
Jeg mener, og det er ikke for at gentage det, men jeg mener faktisk, at ikke alene de folkeoplysende organisationer, højskoler, men også de politiske partier, det parti, hr. Steen Gade er medlem af, og det parti, som jeg er medlem af, har en speciel opgave og en alvorlig opgave, som vi må tage på os.
Jeg tror ikke, at man kan lovgive sig til eller retningsgive sig ud af det her enten ved hjælp af kommissioner eller andre ting, jeg tror, det er en debat, som er fortløbende, og som vi er nødt til at tage på os og tage alvorligt.
Steen Gade (SF), 2006-05-18:
Der er vistnok det ved kommissioner, at de, der nedsætter det, elsker dem, og de, der ikke nedsætter dem, ikke kan lide dem.
Men hvad kunne hr. Kim Mortensen så forestille sig?
Vi har jo fået noget om folkeoplysning, det står faktisk også i forslaget, men hvem er det så ellers, vi skal have mobiliseret her, hvis vi skal gøre noget ved, at vi er rigtig dårlige på punktet interkulturel kompetence, hvilket jo oven i købet udgør et økonomisk konkurrenceproblem i fremtiden?
Kim Mortensen (S), 2006-05-18:
Jeg har den samme bekymring som hr. Steen Gade på lige præcis det område, og jeg synes også, at forløbet, vi havde under den såkaldte Muhammedkrise, viser, at der er et stort arbejde for os at gøre.
Men jeg vil gentage min betænkelighed ved at sige, at jeg ikke tror, at vi løser alting ved at nedsætte kommissioner, men ved at vi tager nogle målrettede initiativer i stedet for.
Steen Gade (SF), 2006-05-18:
Jeg vil bare spørge hr. Kim Mortensen, om det ikke bekymrer Socialdemokraterne, at oversigten over vores kompetencer i Danmark, altså vores kompetenceregnskab, som ligger på Undervisningsministeriets hjemmeside, viser, at vi er meget dårlige på det punkt, der kaldes interkulturel kompetence – vi er faktisk rigtig, rigtig dårlige i Danmark på det punkt – og om det måske ikke kræver mere end Dansk Folkeoplysnings Samråds aktiviteter.
Kim Mortensen (S), 2006-05-18:
Det er jeg enig i.
Som jeg sagde i min ordførertale, tror jeg bare ikke, at svaret er at nedsætte en kommission med nogle formentlig meget kloge mennesker, vi kunne finde, der kunne sidde og diskutere sig frem til nogenlunde den samme analyse som den, som hr. Per Clausen er inde på.
Men jeg tror, at det, at vi, herunder f.eks. undervisningsministeren, igangsætter initiativer, der kan være med til at inspirere og motivere folkeoplysende organisationer, højskoler og andre initiativtagere til at sætte den her meget vigtige debat på dagsordenen, måske kunne være med til at både afklare nogle af tingene og bidrage til denne forståelse.
Det er jeg meget enig med Enhedslistens ordfører i, og det er sådan, at globaliseringen jo ikke er et nyt fænomen, den har altid været der, og den har altid haft en slagside.
Per Clausen (EL), 2006-05-18:
Det her drejer sig ikke kun om kultur, det drejer sig lige så meget om social uretfærdighed og mangel på muligheder for almindelige mennesker.
Kim Mortensen (S), 2006-05-18:
Globaliseringen er skabt af mennesker og menneskers lyst til at udfordre verden, handle med hinanden, men desværre også af menneskers lyst til at udbytte og udnytte hinanden.
Samlet set har globaliseringen medført vækst og udvikling i verdens samlede velstand, men desværre har globaliseringen også medført, at uligheden er blevet større.
Den danske debat om globaliseringens udfordringer og i særdeleshed den danske regerings svar på globaliseringens udfordringer har næsten udelukkende haft et nationalt og økonomisk udgangspunkt, et udgangspunkt, der handler om, hvordan Danmark og danskerne bliver rigere, og hvordan vores konkurrence over for udlandet bliver bedre.
Det er sådan set også en vigtig politisk ambition, som Socialdemokratiet også gerne deltager i.
Det er dog afgørende nødvendigt, at Danmark ikke kun kigger indad og udelukkende fokuserer på, hvad der skaber job og velstand i Danmark.
Vi skal i lige så høj grad fokusere på, hvad der skaber en større global sammenhængskraft.
Socialdemokratiets ambition er at udnytte globaliseringen til samtidig både at skabe velstand og fordele den velstand, og vi kræver, at Danmark har overskuddet til både menneskeligt og økonomisk at hjælpe verdens fattigste lande.
I lyset af Muhammedkrisen kunne man godt tolke det, som om det danske samfund ikke i tilstrækkelig grad er gjort klar til den globale virkelighed.
Men kan også godt tolke sagsforløbet på den måde, at regeringen med statsministeren i spidsen ikke i tilstrækkeligt omfang har fået øjnene op for den globale virkelighed.
For Socialdemokraterne handler kulturel globalisering om, at mennesker med åbent sind mødes og udveksler grundholdninger, erfaringer og drømme på tværs af geografiske skillelinjer, religion, politik, køn, etnicitet, historie, alder osv.
Vi er derfor skeptiske over for, om en kommission sammensat af samfundsforskere og personer fra kulturlivet, højskolerne, folkeoplysningsorganisationerne og forskellige trossamfund vil føre til et større udsyn og bidrage til den mellemfolkelige forståelse.
Vi vil dog under udvalgsarbejdet meget gerne drøfte med SF, hvordan vi kan løse denne opgave, hvordan vi kan motivere og inspirere organisationer til debatten i samfundet, og vi vil derfor gå positivt ind i arbejdet.
Søren Krarup (DF), 2006-05-18:
Jeg beklager at måtte sige, at jeg ikke tror, hr. Per Clausen er helt så velbegavet, som jeg først forudsatte, for en mand som f.eks. Stalin valgte jo netop værdierne.
Jeg ved ikke af nogen højere værdi, som bestemmer tilværelsen for alle, men jeg ved, hvad jeg selv er bundet af.
Det at ville bestemme tilværelsen for alle er jo netop at ophøje en værdi, sin påklædning, sin ideologi til den sandhed, der skal herske ubetinget, og derfor er der faktisk en modsætning mellem idé og historie.
Det er et andet udtryk for, at der er en modsætning mellem værdi og livsvilkår.
Jeg vil kun udkaste det, for jeg vil ikke uden videre forlange, at hr. Per Clausen skal overtage det, men jeg kunne ønske, han ville forstå det.
Per Clausen (EL), 2006-05-18:
Også det synspunkt, at alle de mennesker, der er uenige med en selv, nok er uvidende, har jeg stiftet bekendtskab med før.
Jeg må nok sige det på den måde, at måske har jeg endda selv haft det synspunkt engang, men jeg har det ikke længere.
Så vil jeg bare sige til hr. Søren Krarup, at jeg sådan set er meget enig i, at man selv er bundet af noget.
De er bare meget forskellige.
Men der er faktisk en stor forskel på hr. Søren Krarup og Stalin – der er givetvis flere, men der én meget stor: Stalin gjorde altid det modsatte af det, han sagde han ville, hvorimod hr. Søren Krarup faktisk siger og gør ting, der hænger sammen, og derfor behøver man ikke være i tvivl om, hvad hr. Krarup mener.
Det er en god egenskab ved hr. Søren Krarup, og derfor kan jeg også anbefale, som jeg ved hr. Krarup også indimellem gør
Søren Krarups bøger og bliv mere klog på, hvad hr. Søren Krarup mener
Så stemmer man aldrig på Dansk Folkeparti igen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Det, der skete i 1901, var den endelige sejr for parlamentarismen, den endelige sejr for det synspunkt, at landets regering skal udgå af Folketingets flertal, og et systemskifte af den art kan jeg slet ikke få øje på i 2001.
Jeg glæder mig over, og jeg synes, det er godt, at der er stor diskussion om og interesse for folkekirken, men man skal alligevel ikke være blind for – som det jo i øvrigt fremgår fuldkomment af det debatoplæg, som kirkeministeren har lavet – at folkekirkens procentandel falder med omkring et halvt procentpoint om året.
Ifølge Kirkeministeriet er medlemsprocenten faldet fra 89 til 83 siden 1990, og jeg tror, det er meget sandsynligt, at en sådan udvikling kan tænkes at fortsætte.
Jeg glæder mig over, at der er mere kirkelig debat, men der er også en stor debat om, hvorvidt den nuværende kirkeordning nu også er den rigtige, og om der ikke skulle banes vej for, at folkekirken kan styre egne indre anliggender.
Afstemning
Søren Krarup (DF), 2006-05-18:
Så vil jeg lige sige noget andet.
Hr. Helveg Petersen mente, at den danske folkekirke gik mod sin afvikling, men jeg vil spørge hr. Niels Helveg Petersen, om han ikke vil give mig ret i, at den udvikling, vi har oplevet de sidste 5 år, som jo betyder et systemskifte, hvor det er helt tydeligt, at det danske folk samler sig på en anden måde end tidligere, fordi det er udsat for en trussel, nemlig den islamiske invasion, måske netop lægger op til, at folkekirken går en fremtid i møde, hvor den vil blive et stadig stærkere folkeligt bånd?
Forholdet er jo, at vi har folkekirken af folkelige grunde, slet og ret fordi den største del af det danske folk tilhører den evangelisk-lutherske kirke.
Den er ikke en særlig kristelig kirkeordning, den er en historisk given folkelig ordning, og det vil sige, at det pres fra islam, som Danmark ligesom den vestlige verden som helhed er ude for, tværtimod vil føre til en større samling om folkekirken, ligesom det har medført befolkningens samling om det nationale.
Det er jo det, der er sket siden systemskiftet i 2001, så jeg tror, den danske folkekirke går en fremtid i møde, hvor den virkelig vil være folkeligt samlende og dermed styrket.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Jeg dyrker ikke en sådan lighedsdjævel, og det, jeg synes er misforståelsen i hr. Søren Krarups synspunkt, er, at hr. Søren Krarup går ud fra, at hvis man laver en kirkelig forfatning, hvorefter der ved afstemning vælges en ledelse af kirken, lukker man djævelskabet ind.
Er der noget som helst belæg for at sige, at folkevalgte forsamlinger i Danmark er begyndelsen til at lukke djævelskabet ind?
I al almindelighed ikke.
Det gælder ikke i kommunalbestyrelser og andre steder, og jeg er ikke bange for, at en kirkeforfatning, som udgår af valgte folk, som tilhører folkekirken, lukker djævelskabet ind.
Søren Krarup (DF), 2006-05-18:
Jeg vil spørge: Kan hr. Niels Helveg Petersen ikke se, at denne forståelse af religionsløshed – det at man dyrker en abstrakt lighed, jeg kunne også godt sige en neutralitet – netop er det, der for så vidt lukker djævelskabet i den gamle lignelse ind.
Huset, der er fejet og prydet, ligger åbent for syv andre ånder, der er værre end den ene, der er drevet ud.
Kort sagt: Hele denne dyrkelse af en abstrakt humanistisk lighed eller neutralitet er det stik modsatte af det, der har skabt den danske folkekirkes folkelighed og dermed verdslighed, hvor det netop er evangeliet, der dømmer kirken og dermed folket til også at leve i verdslighed, fordi ingen kan tage patent på den retfærdige Gud.
Kun der, hvor kristendommen forkyndes, er der i virkeligheden verdslighed, mens den neutralitet, som Det Radikale Venstre vil indføre via sin lighedsdyrkelse, lukker op for det totalitære djævelskab, som man vil undgå.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Hvem der ejer folkekirken er jo et godt spørgsmål.
Det er der jo ikke nogen der gør.
Folkekirken er ikke nogens, den er ikke statens, den er ikke kommunernes, og den ejes i hvert fald heller ikke af dem, der byggede kirkerne.
Den er heller ikke menighedsrådets eller præstens, så det er helt klart, at der er betydelig uklarhed om dette, og det kan på mange måder være frugtbart.
Men som tingene har udviklet sig, og som samfundsudviklingen er gået, tror jeg, det er sundt for folkekirken, at den kommer til at bestyre sine egne indre anliggender, og det er sådan set det, der er hensigten med forslaget.
For så vidt angår domstolene, vedtog vi noget for nogle år siden.
Efter tamilsagen gennemførtes den ordning, at domstolene nu er selvforvaltende.
Domstolsstyrelsen er ikke underlagt Justitsministeriet.
Det er ikke den samme problemstilling, men den ligner, og hvorfor skal man ikke overlade til sådanne institutioner i vort samfund – nu er det jo ikke en statsinstitution i folkekirkens tilfælde – at styre sig selv?
Var det ikke bedre, kunne det ikke blive mere frugtbart, end når det er embedsmænd i Kirkeministeriet, kirkeministeren og i sidste instans Folketinget, der gør det?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-18:
Hvis er folkekirken?
Folkekirken er vel egentlig denne store tavse mængde af almindelige barnedøbte mennesker.
Hr. Niels Helveg Petersen sagde tidligere, at det skal være kirkens egne folk, der skriver en forfatning.
Man hører også ofte i de politiske debatter udtrykket folkekirken selv, men kan hr. Niels Helveg Petersen ikke se, at vores nuværende folkekirkeordning skal beskytte befolkningen mod begreberne kirkens egne folk og folkekirken selv?
Det er klart, at når kirken blot er de almindelige barnedøbtes kirke, kan der ikke være nogen i den kirke, der har prokura til at tale på dens vegne eller til at bestyre dens forhold, og så beder man venligst Folketinget om at gøre kirken den tjeneste at styre de ydre rammer, så kirken kan blive fri for at gøre det selv og dermed blive fri for at forråde sig selv.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Jeg må sige, at jeg bryder mig ikke meget om udtrykket magtbrunstige organisationer.
Det synes jeg er uretfærdigt, vil jeg gerne sige.
Nogle af de organisationer, vi har at gøre med, tilsluttede sig jo Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmers ønske, og de repræsenterede jo både præster, provster og bisper, så jeg synes ikke, det er en rimelig betegnelse.
Men nej, jeg hører heller ikke, når jeg færdes på gader og stræder, et sådant ønske vælte op fra folkedybet.
Men det er altså efter min mening heller ikke afgørende for, om man skal tænke sig om, og når jeg prøver at se fremad for folkekirkens vedkommende, tror jeg nu, det er klogt at tænke i de baner, som er indeholdt i forslaget.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-18:
Hr. Niels Helveg Petersen henviste til det såkaldte kirkelige landskabs ønsker for nylig om at få en udredning af magtstrukturerne i folkekirken.
Det er jo rigtigt nok, at der er nogle, der har den skik at udnævne sig selv og hinanden til det kirkelige landskab, men vi kan jo lige så godt sige det, som det er: Det var Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer, som var stærkt interesseret i det, fordi de bl.a. gerne vil bestyre Fællesfonden sammen med kirkeministeren.
Det er klart, at sådan har det altid været.
Der har altid været nogle fromme og måske lidt magtbrunstige klubber, som gerne ville føre ordet i folkekirken.
Men prøv engang at spørge på gader og stræder, spørg de ganske almindelige barnedøbte medlemmer af folkekirken, om de går og brænder for en kirkeforfatning.
Jeg har altså aldrig hørt nogen sige: Åh Langballe, kan du ikke sørge for, at vi snart får en kirkeforfatning, for det trænger vi til herhjemme.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Jeg synes også, det er ganske berettiget at pege på kommunalreformen, men jeg vil nu nok mene, at noget af det arbejde, som kirkeministeren har sat i værk, sikkert også vil beskæftige sig med netop kommunalreformens virkninger.
Det forventer jeg i hvert fald.
Karen J. Klint (S), 2006-05-18:
I øjeblikket står vi over for kommende lovgivning, der har afsæt i, at kommunalreformen betyder strukturændringer for folkekirken – noget, som ikke var forventet, da kommunalreformen var i sin spæde vorden.
Det ene forhold efter det andet dukker op, og vi har jo f.eks. heller ikke helt fundet ud af, hvordan vi skal gøre op med begrebet stiftamtmand, selv om funktionen nedlægges.
Hvordan skal vi så få den rolle besat, hvis den i øvrigt skal besættes?
Hvilke faremomenter ser Det Radikale Venstre, ikke kun i udviklingen i medlemssammensætningen herinde, men også i udefra kommende ting, som gør det nødvendigt med en samlet lovgivning for folkekirken?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Med vilje foreslog vi i første omgang alene at se på grundlovens § 66, fordi den er så enkel og klar, og fordi der har været meget behov for det og megen diskussion om netop forholdet mellem Folketing og folkekirke.
Men det er da indlysende, at der også er et behov for at se på en udmøntning af grundlovens § 69.
Der er mange uklarheder og ting, der ikke forstås rigtigt i forbindelse med andre trossamfund her i landet, om forskellen på anerkendte og godkendte trossamfund osv., så jeg ser et klart behov for også at få en diskussion om, hvorvidt der skal gennemføres en lovgivning, der lever op til kravet i grundlovens § 69.
Karen J. Klint (S), 2006-05-18:
Jeg er meget enig med hr. Niels Helveg Petersen i, at udviklingen herinde netop øger behovet for en samlet lovgivning om folkekirken.
Jeg kunne såmænd sige, at det måske også er tilfældet – for at blive i grundlovens ord – for de fra folkekirken afvigende trossamfund.
Der kunne måske også godt tales for et udvalg på det område.
Det, jeg vil bede om en replik til, er netop: Skal vi stoppe med et udvalg om folkekirken, eller skulle vi ikke også se på, om vi skal have et udvalg til at se på de øvrige trossamfund, så de ikke skal kigge i gaveregulativet og andre sjove steder, i udlændingelovgivningen, og hvor de nu ellers skal kigge, for at se lidt om deres forhold?
Vil Det Radikale Venstre være med til at se på begge de paragraffer i grundloven i næste samling?
Sidsel Leth Svensson (KF), 2006-05-18:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg redegøre for den konservative holdning.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi ikke, at Folketinget udarbejder en kirkelig forfatning.
Vi mener ikke, der er behov for det, og vi frygter for de mulige konsekvenser.
Forslaget kan meget vel blive første skridt mod noget rigtig, rigtig skidt.
En forfatning for folkekirken med et medlemsvalgt kirkeråd, som kan behandle forskellige organisatoriske spørgsmål, er måske o.k., men vi frygter, at det bliver en glidebane.
Hvad er næste skridt?
Det må for alt i verden undgås.
Det virker jo vældig demokratisk med et medlemsvalgt kirkeråd og et kirkemøde, men vi frygter, at der er stor risiko for, at forsamlingen kan blive domineret af bestemte kirkepolitiske retninger, som ønsker at indrette folkekirken på den måde, som bedst tilgodeser de pågældende retningers egne kirkepolitiske opfattelser.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi en rummelig folkekirke, hvor omdrejningspunktet er de enkelte sogne, og en folkekirke, der accepterer brede forskelligheder.
Det er netop det, der sikrer folkekirkens enhed og det stærke kulturfællesskab, som folkekirken er med til at formidle.
Til gengæld er vi meget åbne over for Kirkeligt Samfunds ideer til lovfæstede, indirekte valgte stiftsråd, som kan give ideer og inspiration til sognenes kirkelige arbejde.
Det er i hvert fald en bedre løsning for folkekirken.
En kirkeforfatning vil også betyde, at forholdet mellem kirke og stat svækkes, og vi kan da også læse i bemærkningerne til forslaget, at det netop er det, der er forslagsstillernes slet skjulte hensigt.
Jeg vil gerne kraftigt understrege, at Det Konservative Folkeparti i den grad vil kæmpe for den danske folkekirkes fortsatte og stærke tilknytning til staten.
Med folkekirken har vi et unikt kulturfællesskab, og hvad enten man er troende eller ej, har 500 års evangelisk-luthersk indflydelse sat sine spor i vores alle sammens bevidsthed.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Hvis det kan misforstås, hvad jeg har sagt, vil jeg i hvert fald gerne korrigere det.
Jeg startede i min ordførertale med at sige, at der kommer yderligere gode tiltag.
For det er nogle godt tiltag, der kommer.
Men jeg synes ikke, og det har jeg aldrig ment, at det er godt for børn at opholde sig i et vakuum med deres forældre, som er vrangvillige og også spiller lidt på den her situation.
Det synes jeg bestemt ikke er godt for børn.
Derfor gør regeringen også alt det, den kan, og vi i Venstre støtter op om det, for at de mennesker kan blive sendt hjem og børnene kan få så mange gode tilbud som overhovedet muligt inden for rammerne af udlændingeloven uden at slække på noget der.
Steen Gade (SF), 2006-05-18:
Det skal gøres herhjemme.
Problemet ved Dansk Folkepartis holdning er, at det manglende udsyn fører til snæverhed, og det betyder, at man ikke bliver velforberedt til den fremtid, vi alle sammen skal leve i.
Det er det, der bekymrer mig ved Dansk Folkepartis holdning.
Jeg er helt med på, at man har sine rødder, og at man skal få dem til at hænge sammen med den globale virkelighed, men hvis man tror, at man kun skal tænke på sine egne rødder og sin oldefars og tiptipoldefars rødder, går man galt i byen.
Afstemning
Martin Henriksen (DF), 2006-05-18:
Jeg synes, det er noget af en påstand, at på et eller andet tidspunkt vil Danmark klare sig dårligt økonomisk, specielt set i lyset af, hvor godt Danmark klarer sig økonomisk i dag; det hænger jo ikke rigtig sammen.
Anerkender hr. Steen Gade ikke, at der ligger en værdi i at kende sig selv og sin egen kultur, og specielt at man gør børn – også indvandrerbørn – opmærksom på værdien af det, bl.a. i skoler og institutioner?
Det er jo netop her, introduktionen og indgangen til det danske fællesskab sker.
Jeg synes også, man burde erkende, at de danske værdier har noget med dansk kultur, dansk historie og danske traditioner at gøre.
Mener SF ikke, det er virkelig relevant at fokusere på det?
Man taler om, at man vil kæmpe for demokrati rundtomkring i verden, men vi har jo parallelsamfund i Danmark, bl.a. på grund af den udlændingepolitik, som er blevet ført førhen, og her kan det næsten påstås, at der er udemokratiske tilstande.
Der er ikke ligestilling, der er ikke forståelse for andre mennesker og andre kulturer, og det foregår her i Danmark.
Det foregår i København, det foregår i Valby, det foregår mange steder i Danmark, og synes SF ikke, det vil være relevant at fokusere og lægge et massivt pres på de grupper, så de forstår, hvad det er for et samfund, de lever i, og deres børn vokser op i?
Det er jo det, der er problemstillingen, og den løser man altså ikke med et beslutningsforslag som dette.
Steen Gade (SF), 2006-05-18:
Det, jeg synes er problemet med hr. Martin Henriksens udsagn,
Og hvad vil det betyde?
Det vil betyde, at vi klarer os ringere i fremtiden, både kulturelt og rent faktisk også økonomisk.
Det bliver jo sådan i fremtiden, også økonomisk, at dette land får brug for meget mere multikulturel kapacitet og viden og forståelse.
Det er sådan en verden, vi skal leve i, og vores børn kommer i hvert fald til at leve i den.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-18:
Min pointe er sådan set, at jeg mener, at vi bl.a. bør fokusere på indvandrere og deres efterkommere herhjemme og nedbrydning af diktaturstater rundtomkring i verden, fordi jeg synes, der i den seneste tid har vist sig behov for det, både på grund af det, der jævnligt sker herhjemme i form af æresdrab osv., og på grund af det, vi har set i forbindelse med Muhammedkrisen.
Det, vi mangler, er altså en forståelse af, at vi har enorme opgaver at løse herhjemme, og en løsning kræver altså, at Folketinget fokuserer på dem.
Jeg mener, at man glider lidt ud, når man hele tiden fokuserer på, at danskerne skal have forståelse for mange andre.
Det er fint nok, at danskerne har forståelse for viden om andre kulturer, for det skal vi have, men man burde et eller andet sted erkende, at der altså er andre kulturer og grupper rundtomkring i verden og også parallelsamfund herhjemme, som har brug for at få forståelse for, hvordan vi har indrettet vores samfund.