runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor statsministeren skal antyde, at jeg skulle have lagt op til, at nogle ikke havde gjort deres bedste.
Jeg har ingen grund til overhovedet at antyde, at folk ikke har gjort deres bedste.
Men der kan jo være nogle strukturelle fejl i den måde, man har grebet tingene an på.
Det kunne jo f.eks. være, at man fremover automatisk skulle have et centraliseret kriseberedskab, hvor det ikke var Udenrigsministeriet, der sad for bordenden med deres specielle erfaringer, men at der med det samme indgik folk med andre erfaringer.
Det har jo ikke noget at gøre med, om folk har gjort deres bedste.
Det er et spørgsmål om at lære af det her, sådan at hvis der sker noget en anden gang, at vi så kan gøre det forhåbentlig lidt bedre.
Det er derfor, at jeg spørger statsministeren: Hvorfor ikke få nogle folk udefra til at komme og se på det, som jeg i hvert fald har forstået at man i visse andre nordiske lande gør?
Aage Frandsen (SF), 2005-01-12:
Nu vil jeg ikke nævne navne, for det synes jeg ikke man skal i Folketinget.
Vi skal respektere, at når det er mennesker, der ikke er til stede, så nævner man dem ikke ved navn, og det vil sige, at jeg ikke vil gå ind i den måde, som regeringen udpeger på, men jeg vil tage fat i det, som statsM039S33213397subh.fm Page 3360 Monday, February 14, 2005 12:24 PM ministeren siger han ikke vil kommentere, nemlig talen i 2001.
Der er ikke på et eneste tidspunkt fra den daværende oppositionsleder, den nuværende statsminister, givet et eneste eksempel på begrundelse for det.
Hvad var det, der var udtryk for f.eks. magtfordrejning?
Det, der er så ubehageligt i den politiske verden, er, at man siger et som opposition og gør noget andet som regering.
Det er ikke det, der skaber tillid hos folk til, hvordan en politiker skal være.
Statsministeren har på intet tidspunkt kunnet dokumentere, sandsynliggøre, at det, den daværende regering gjorde, var magtfordrejning eller vennetjeneste eller kammerateri og anderledes end den nuværende regering.
Det er det, der er så dybt pinligt også for statsministeren, at han aldrig ville indrømme, at det var nu nok lidt overdrevent for at sige det på jysk, det, der blev sagt 5. juni 2001.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Al erfaring viser, at når man laver såkaldte eksterne undersøgelser, tager det meget, meget, meget længere tid, ok, det tager mange flere måneder.
Så det vinder hr. Keld Albrechtsen ikke noget som helst ved.
I øvrigt kan jeg sige, at jeg jo er enig med hr. Keld Albrechtsen i, at det, det handler om her, er, at man drager erfaringer af det, der er sket, for at være så godt som muligt klædt på, hvis noget lignende eller noget næsten lignende skulle ske i fremtiden.
Det er det, det handler om.
I det ønske har vi fuldstændig fælles hensigt, og derfor må jeg sige, at hr. Keld Albrechtsen prøver altså her at skabe konflikt om noget, som jeg ikke synes der behøver at være konflikt om, i en situation, hvor jeg egentlig synes, at vi burde stå sammen om at få løst denne her opgave så godt som muligt.
Jeg vil sige til hr. Aage Frandsen, at jeg har som svar på et skriftligt § 20-spørgsmål her i Folketingssalen sendt en omfattende oversigt til Folketinget over alle ministrenes udpegninger til bestyrelser, råd, nævn, udvalg m.v., siden denne regering trådte til.
Der vil hr. Aage Frandsen kunne se, at de lister tæller, tror jeg, mennesker med alle mulige holdninger og alle mulige politiske afskygninger.
Jeg kunne ikke vide det præcist, for de er ikke blevet spurgt om deres politiske holdninger og partitilhørsforhold ved udnævnelserne, som er sket med udgangspunkt i deres faglige og personlige kvalifikationer i forhold til de stillinger, der skulle besættes.
Jeg tror ærlig talt ikke, vi behøver at gøre det så indviklet.
Det, regeringen lægger til grund, er de pågældende menneskers faglige kvalifikationer, personlige egenskaber i forhold til de stillinger, der skal besættes.
Det er det, der er det afgørende.
M039S33213397subh.fm Page 3362
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
Og så må jeg ærlig talt sige, at jeg synes, venstrefløjen nu er ude på et skråplan ved at begynde at gøre spørgsmålet om besættelse af forskellige hverv netop til et partipolitisk slagsmål.
Hvor regeringens udgangspunkt er, at man ser på, hvad folks faglige, personlige kvalifikationer er, så begynder venstrefløjen nu at diskutere de partipolitiske tilhørsforhold, som jo er et usagligt kriterium at lægge ind ved udpegninger.
Jeg har ikke hørt nogen, der klager over, at de, der er udnævnt til formandsposter eller forskellige hverv, ikke passer deres arbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Hvis nu det viste sig, at samtlige højesteretsdommere i Danmark var medlemmer af partiet Venstre, så ville jeg anse det for at være et problem.
Hvorfor?
Fordi de ikke kan være højesteretsdommere og lave deres job udmærket som medlemmer af Venstre?
Nej, det kan de sikkert godt.
Befolkningen skal synes, at det her er fair og rimeligt.
Derfor er det helt klart, at hvis man får en politisk slagside, hvor det store flertal af dem, der bliver udpeget, tilhører en bestemt politisk fløj, så kan der rejses tvivl, om det synes at være objektivt.
Og det synes jeg vi skal undgå.
Det er jo skatteydernes penge, der bliver brugt, det er jo skatteyderne, der skal finansiere det.
Det er derfor, jeg igen vil opfordre statsministeren til at overveje sit svar, om vi ikke i fællesskab skulle finde en eller anden model, hvor vi lagde det lidt ud fra det rent partipolitiske og f.eks. lod folk, der arbejdede inden for områderne, kendte til områderne, komme med nogle indstillinger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
For det første må jeg gentage, at det altså er personernes faglige og personlige kvalifikationer, der er afgørende for udpegningen til poster og hverv.
Og som jeg også har svaret hr. Aage Frandsen, så har jeg til Folketinget oversendt en fuldstændig liste over alle de udpegninger, der er foregået i denne regerings tid.
Deri vil man kunne se, at der også er foretaget udpegninger af personer, som har tilkendegivet politisk tilhørsforhold et andet sted end der, hvor de nuværende regeringspartier står.
Og så synes jeg ærlig talt, at det måske var mere frugtbart at diskutere, om de, der er blevet udpeget, er gode til deres poster.
Men det lyder, som om det for hr. Søren Søndergaard og for andre er et problem, hvis de tilfældigvis har et partitilhørsforhold, der ligger i omegnen af de nuværende regeringspartier.
Jeg synes, det er stærkt diskriminerende, at det at nogle, der i øvrigt er kvalificerede til at bestride posterne, ikke må få dem, fordi de tilfældigvis har tilkendegivet politiske holdninger, der ligger tæt på de nuværende regeringspartiers.
Det synes jeg er diskrimination.
Det er i øvrigt usagligt at besætte poster på den måde.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Jeg synes jo bare, at hvis ikke statsministeren vil tilføje mere, så efterlader det den konklusion, at socialdemokratisk kammerateri er blevet erstattet med borgerligt bengnaveri.
Det, der er interessant, er jo, at det er poster, som skatteyderne skal betale, og hvor der for de flestes vedkommende netop var tale om, at man skulle have en faglig baggrund.
Derfor har jeg stillet et skriftligt spørgsmål til statsministeren, og jeg vil godt gentage det her: Var det ikke en idé, at vi nedsatte et udvalg, der prøvede at kigge på, om vi ikke kunne finde en model for de udpegninger, der gjorde, at vi kom lidt væk fra det partipolitiske og fik nogle folk med forstand på forskellige ting til i hvert fald at komme med indstillingerne, sådan at det ikke bliver så politisk præget, som det var under den tidligere regering, og som det jo helt åbenlyst også er under den nuværende regering?
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Jamen jeg ville bare opfordre statsministeren til at erkende, at da han i sin tid kom med den udtalelse, satte han en standard, som vi ikke har set nogen dansk regering i historisk tid, så længe nogen kan huske tilbage, være i stand til at leve op til.
Og vi må bare konstatere, at det har ministrene i den her regering heller ikke været i stand til.
Man kan måske slet ikke forestille sig en regering, der er i stand til det.
Det ved jeg ikke, men vi har i hvert fald ikke set nogen endnu og heller ikke den nuværende.
Derfor burde statsministeren bare have den ydmyghed over for realiteterne og se i øjnene, at sådan er det, og det har hans egen regering heller ikke magtet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Jeg kan fuldstændig afvise hr. Keld Albrechtsens beskyldninger.
Når nu der drages konkrete navne frem, så vil jeg sige, at mig bekendt har hr. Bjørn Lomborg ikke på nogen som helst måde partitilhørsforhold hos nogen af de nuværende regeringspartier.
Det tror jeg jeg kan sige med ret stor sikkerhed.
Og det er jo netop et eksempel på, at det, regeringen gør, er at tage udgangspunkt i menneskers faglige og personlige kvalifikationer til de stillinger, der skal besættes.
Det er ikke partitilhørsforholdet, der er udgangspunktet.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Det var statsministerens udtalelse om, at han helt og holdent stod ved det, han havde sagt som oppositionsleder om den tidligere regerings kammerateri, vennetjenester, magtfordrejning og magtarrogance.
Det var i grundlovstalen i 2001.
Statsministeren satte dengang en meget høj standard, i virkeligheden et krav om, at alt dette kammerateri skulle holde op, og vi ser så den periode, hvor statsministeren nu har været statsminister i mere end 3 år, og hvor hans regering begyndte med at få oprettet et institut, hvor man fik Bjørn Lomborg ansat som direktør.
Det var faktisk det, man begyndte med, og jeg tør godt nævne konkrete navne også her i Folketingssalen.
Så har vi set en lang række vennetjenester
senere hen på en række ministerområder, og det er så normal praksis
Sådan har det været under den tidligere regering, sådan er det under den nuværende regering.
Det vil statsministeren stå sig ved at ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Jeg synes ikke, der er ret meget at føje til, hvad jeg nu har svaret i flere omgange, for der bliver ikke føjet nyt til i spørgsmålene.
Monday, February 14, 2005 12:24 PM til forskellige poster og hverv osv., så er det med udgangspunkt i de pågældende personers faglige kvalifikationer, deres personlige egenskaber alt i forhold til den stilling, der skal besættes.
Sådan er det, og der er fuldstændig rene linjer på det punkt.
Aage Frandsen (SF), 2005-01-12:
Det er vistnok fremgået af, hvad jeg har sagt, at det egentlig ikke er, om folk tilhører det ene eller det andet parti, men det er modsigelsen i det, statsministeren sagde som oppositionsleder og det, som er praksis nu.
Jeg er fuldstændig sikker på, at den daværende statsminister havde sagt nøjagtig det samme, som den nuværende statsminister siger, nemlig at udnævnelser sker ud fra saglige grunde.
Men det, der står tilbage, er statsministerens ord grundlovsdag 2001 om vennetjenester, kammerateri og magtfordrejning.
Praksis dengang og nu er, i hvert fald sådan groft sagt, den samme, det er bare metoden i politik, som jeg anfægter, nemlig at når man er i opposition, siger man, at modparten laver noget, som man kalder magtfordrejning, som er meget alvorligt, og så praktiserer man sådan set det samme, og det synes jeg er sølle for folkestyret.
For det gjorde statsministeren jo som oppositionsleder, og det håber jeg han selv er klar over.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Jeg ville håbe, at det var mig, der sad og skrev regeringsgrundlaget, for så ville jeg måske også kunne stille mig op og sige, hvad der kom til at stå i det.
Men det er jo noget, der ligger ude i fremtiden.
Det Radikale Venstre er for frie valg, men vi mener, at kommunerne selv skal have lov til at udvikle dem.
Det er jo sådan en lille smule sjovt, at på det her område skal man altså tvinge det frie valg igennem, hvorimod når man taler om ligestilling, så er det noget, der skal vokse frem af sig selv.
Vi mener, at de her ting skal vokse frem af sig selv, og vi tror ikke på og synes heller ikke, at det her forløb har bevist, at der kommer noget godt ud af at tvinge det igennem.
Men til spørgsmålet, om vi vil afskaffe det frie valg, kan jeg sige: Nej, vi synes, det er fint, at der er frit valg imellem sygehuse, men hvad der kommer til at ske med Socialdemokraterne, kan vi jo ikke svare på endnu, men vi har dog gennemført mange ting med Socialdemokraterne.
Vi har også gennemført privatiseringer med Socialdemokraterne – hvis der var nogle, der skulle have glemt det.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Jeg vil ikke bruge meget mere krudt på hr. Søvndal.
Hr. Søvndal har selv deltaget i det samråd, hvor socialministeren har redegjort for, hvordan Danmarks Statistik har forklaret, at opgørelsesmetoden er en anden i dag.
Vi giver 0,5 mia. kr. ekstra sammenlagt.
Vi giver flere penge på hjemmehjælpsområdet.
Det er rigtigt, at der er brugt nogle penge til at få ordningen med det frie valg i gang – det er der ingen, der benægter.
Men det er sørme også, som fru Charlotte Dyremose lige redegjorde for, på et samråd blevet gennemgået, hvordan vi giver flere hjemmehjælpstimer.
Så det er simpelt hen ikke korrekt, det der bliver sagt.
Det vil så sige, at Det Radikale Venstre siger, at man er indstillet på at afskaffe det frie valg på hjemmehjælpsområdet.
Nu hører vi, at der også var overvejelser i Socialdemokratiet om at afskaffe det frie sygehusvalg.
Det er altså den pris, man er villig til at betale for at kunne pege på hr. Mogens Lykketoft.
Det er det jeg hører svaret er.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Kl.16.15
Vores alternativ er altså, at vi ved, hvad vi har, og det er en forfærdelig stor administration.
Vi ved godt, at Socialdemokraterne muligvis vil noget andet, end vi vil, men vi har dog stadig væk muligheden for at påvirke Socialdemokraterne, og det er sådan set det valg, vi står over for.
Derfor mener vi altså, at det vil være bedre at støtte en socialdemokratisk regering, som vi har indflydelse på, end at vi fortsætter med, at det er hr. Anders Fogh Rasmussen, der fortsætter som statsminister og laver nogle regler, som vi aldeles ikke har indflydelse på.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Vi var selv med til at indføre en del af det, da vi sad i regering.
Så vil jeg godt bede fru Ida Jørgensen om at bekræfte, at vi Socialdemokrater synes, det er fint nok, at kommunerne organiserer sig, som de gerne vil.
Det var jo sådan set en socialdemokratisk kommune, der startede med at have private leverandører inde på markedet.
Det, vi har noget imod, er, at man bruger op til 200 mio. kr. på rendyrket bureaukrati, og at vi herinde i Folketinget siger til kommunerne: I har godt nok en stram økonomi, men ud over alt det, I skal bruge penge på, så skal I også bruge penge på bureaukrati.
Lad da de ældre i ældrerådene og kommunerne selv finde ud af det.
Jeg vil godt have fru Ida Jørgensen til at bekræfte, at det er det, der er vores intention, at det frie valg skal være noget, man selv finder ud af ved at sige: Hvordan skaber vi bedst et frit valg i vores kommune?
Det er ikke intentionen, at fru Charlotte Antonsen skal gå ud og sige til kommunerne: Det er lige præcis sådan, I skal gøre – og det er det især ikke, når Venstre vælger en så bureaukratisk ordning som den her.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Nu siger De Radikale, at man ikke har noget imod, at de mennesker, der skal have hjemmehjælp, kan vælge en privat leverandør.
Nu har vi jo tidligere i dag hørt fra Socialdemokraterne, at de vil afskaffe den mulighed.
Så vil jeg gerne spørge fru Ida Jørgensen om, hvad er vigtigst: at hr. Lykketoft bliver statsminister, eller at vi kan bevare en vis frihed i dette samfund, hvor kommunerne – som jeg kan forstå, man ønsker det – skal vælge på borgernes vegne?
Men er realiteten ikke, at De Radikale vil være med til at afskaffe det frie valg, hvis det nogen sinde skulle lykkes for hr. Mogens LykkeM040S33983504KAJE.FM.FM Page 3469 Monday, February 14, 2005 12:41 PM toft eller en anden socialdemokrat at komme til magten her?
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Det kan næppe komme som en overraskelse for nogen, at Det Radikale Venstre er imod reglerne om frit valg af leverandør til hjemmehjælp.
Den her revision af reglerne bekræfter, hvad det er, der gør, at vi er imod de her regler.
Det, vi er imod, er den meget detaljerede styring af kommunerne.
Vi er imod, at man laver centralt fastsatte regler for, hvordan kommunerne skal udføre deres opgaver.
Det er sådan set ikke, fordi vi har noget imod, at der er private leverandører af hjemmehjælp.
Vi har heller ikke noget imod, at man kan vælge imellem det, men vi har det bare sådan, at hvis det nu var så godt, så lad dog nogle kommuner indføre det, og lad det så brede sig som ringe i vandet.
Vi har jo noget på andre områder, som vi kalder for best practice, og så vil det da gå op for folk eller for de øvrige kommuner, at det her var et godt tilbud til deres borgere, og så kunne de selv indføre det i de andre kommuner.
Og så kan vi jo heller ikke nu lade være med at fæstne os ved, at det altså har kostet 150 mio. kr. at gennemføre.
Det Radikale Venstre tror på det kommunale selvstyre, og det var godt at høre socialministeren under den tidligere forespørgsel her i dag sige, at det kommunale selvstyre betyder, at der ikke skal komme et diktat fra Folketinget.
Når man læser reglerne i den her informationsbrochure, er det jo lige før, man sidder og forventer, at der nu kommer et tekstforslag til, hvad der skal stå i den.
Så alt i alt mener vi, at de her regler bekræfter, at de oprindelige regler om frit valg var statslig styring, og vi mener, at de bekræfter, at det var et diktat fra Folketinget til kommunerne, og derfor er vi inderligt imod dem.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Det bliver jo lidt en, kan man sige, rigid debat, hvis jeg nu skal gentage, at alle tal peger i samme retning, og det vil jeg derfor lade være med.
Det er ikke kun Danmarks Statistik, det er også den kommunale budgetredegørelse, som jeg tror fru Charlotte Antonsen med fordel kunne læse, og så er det undersøgelsen fra Den Sociale Ankestyrelse, som hun helt sikkert med fordel kunne læse.
Hævede I jeres ældrebudget, holdt I det uændret, eller sænkede I det?
Det tror jeg ville være en virkelig god metode til at få bekræftet selv over for fru Charlotte Antonsen, at det er indlysende rigtigt, at denne regering ikke har holdt sit løfte på ældreområdet.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Hr. Villy Søvndal forsøgte sådan at pirke lidt til Dansk Folkepartis dårlige samvittighed, at vi måtte have det svært, når vi nu skulle ud i en kommende valgkamp, for hvordan ville vi forsvare de løfter, vi gik til valg på, nemlig at forbedre forholdene for de ældre?
Nu synes jeg lige, at jeg vil minde hr. Villy Søvndal om, at vi jo ikke kun taler om frit valg.
I den tid, Dansk Folkeparti har været parlamentarisk grundlag for regeringen, har vi faktisk været medvirkende til, at efterlevelsespensionen er blevet gennemført; vi har forbedret de personlige tillæg; vi har forbedret varmetillæggene; vi har udvidet ledsageordningen; der er afsat mange midler til demensområdet, så det kan få et løft.
Og så vidt jeg ved, har SF da har været med til at støtte mange af de her ting.
Jeg synes egentlig, at det er godt gået, og jeg vil spørge hr. Villy Søvndal, om han ikke har det godt med, at de ting er blevet gennemført.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Nu er jeg jo ny i Socialudvalget, og derfor har jeg ikke mødt hr. Villy Søvndal på denne her måde så ofte før, men jeg må sige, jeg er rystet i min grundvold over, hvor meget tid vi skal bruge i denne her diskussion, hvor hr. Søvndal benægter fakta.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Villy Søvndal bekræfte, at denne regering hvert eneste år har brugt 500 mio. kr. – en halv milliard kroner! – mere om året på de ældre, eller benægter hr. Søvndal også finansloven?
Og hvad med ældrechecken?
Benægter hr. Søvndal også den?
Fru Charlotte Dyremose redegjorde for, hvordan der er kommet flere hjemmehjælpere, flere hjemmehjælpstimer.
Hr. Villy Søvndal taler mod bedre vidende, for han har jo selv deltaget i samrådet, hvoraf det fremgik, at de nye tal, der er kommet fra Danmarks Statistik, simpelt hen er opgjort på en anden måde.
Og det var lige før, jeg ikke havde lyst til at rejse mig, men jeg synes bare, det er forkert, hvis der nu er nogle seere, og hvad ved jeg, der følger denne her debat.
Det er jo umuligt, og jeg håber altså, jeg i hvert fald kan få bekræftet af hr. Søvndal, så vi kunne komme lidt videre, at vi bruger 0,5 mia. kr. ekstra til ældrecheck, 0,5 mia. kr. ekstra til ældreområdet som sådan.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Jeg synes måske, at fru Pia Kristensen begår en fejl, nemlig den fejl at sige, at man selv kan bestemme, hvem der skal ind i ens eget hjem.
Sådan tror jeg ikke musikken spiller.
Man kan finde et andet firma.
Jeg synes, det er en helt anden diskussion, om vi har brug for en ordning, hvor man selv kan vælge den hjemmehjælper, man gerne vil have, og som man passer bedst med, men det er jo en helt anden diskussion end den her.
Hvis fru Pia Kristensens spørgsmål skulle stilles rigtigt, skulle det vel være om, hvilket firma man ville have inden for sin dør og ikke hvilken medarbejder.
De ældre, jeg omgås og kender, er meget optagede af, at de næsten alle sammen sjovt nok er glade for deres hjemmehjælper.
De er så glade for hende, at de oven i købet gerne vil se hende lidt mere, og det er det, der er hovedproblemet.
Det tror jeg, det er svært at snakke sig fra med meget fantasifulde forslag.
Og så er det vel, Dansk Folkepartis problem bliver meget tydeligt, nemlig når man skal over og spørge Thor Pedersen, finansministeren: Må vi godt det? - og han siger nej.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Jeg kender godt radioprogrammet »Og så til noget helt andet«, men jeg tror ikke, jeg har lært det af det her radioprogram, jeg tror, jeg har lært det af hr. Villy Søvndal.
Hr. Villy Søvndal er nemlig ekspert i at bevæge sig over i noget helt andet, når man stiller ham et spørgsmål.
Mener hr. Villy Søvndal ikke, selv om vi nu snakker om konkurrenceelementer osv. osv., at et privat hjemmehjælpsfirma har medarbejdere, der er lige så fagligt dygtige, som de kommunalt ansatte er?
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Da fru Pia Kristensen talte, kom jeg til at tænke på et radioprogram, der vistnok hedder »Og så til noget helt andet«.
Fru Pia Kristensen valgte så i stedet for at fortsætte den diskussion – det kan jeg godt forstå, for det havde ikke været klogt – det der radioprogram og gik over til noget helt andet med en gennemgang af, hvad Dansk Folkeparti i øvrigt har gennemført.
Det er jo rigtigt, at vi også har stemt for nogle af de ting, som Dansk Folkeparti har foreslået, ting, som vi synes har været fornuftige.
Men hvis man skal tale om det radioprogram, der hedder »Og så til noget helt andet«, skal man vel også have de ting med, som Dansk Folkeparti har stemt for, og som decideret rammer de ældre.
Jeg tænker på prisstigningen i den kollektive trafik, den har været rigtig, rigtig dyr for de ældre, og jeg tænker på prisstigningen for deltagelse i aftenskoler og sådan noget, den har været rigtig, rigtig dyr.
Så det sammenvejede billede tror jeg ikke ser på smukt ud.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3467 Monday, February 14, 2005 12:41 PM
Jeg tror, det er rigtigt, at fru Charlotte Dyremose har de der problemer med tal.
Hvis man nægter at bøje sig for tre tal, der siger det samme, nemlig tal fra Danmarks Statistisk, fra Kommunernes Budgetredegørelse og fra Den Sociale Ankestyrelses undersøgelse, så evner jeg ikke at overbevise hende.
Det vil jeg godt sige.
Det, fru Charlotte Dyremose så måske kunne overveje, var at tage lidt rundt i landet og der få bekræftet det samme indtryk, som de ældre giver udtryk for i undersøgelsen, nemlig at de er blevet beskåret, men jeg er ikke sikker på, at det ville være nok.
Jeg kapitulerer, jeg har ikke de pædagogiske evner til at overbevise fru Charlotte Dyremose om, at de tre undersøgelser siger det, at virkeligheden bekræfter, at det er rigtigt.
Derfor tror jeg, at fru Charlotte Dyremose er nødt til at fortsætte i sin forestillingsverden.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Nu havde jeg egentlig kun tænkt mig at sige det en gang, fordi jeg ved, at hr. Villy Søvndal bare bliver ved med at vade rundt i, at enhver stigning i budgettet er et fald og sådan noget.
Hr. Villy Søvndal har jo det der med tallene.