runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Jeg lader mig altså ikke påvirke af, at hr. Ole Stavad sænker stemmen og lader, som om at det, han siger, er rigtigt.
For jeg tror, at hr. Ole Stavad ved, at det, han siger, simpelt hen er løgn og latin og bare endnu et påskud fra Socialdemokraterne, fordi de ikke kan stemme for det her, men vil have problemer med, naturligvis, at de ikke kan stemme for det.
De tal, jeg har fremført, er fuldstændig korrekte.
Så kan vi have en diskussion om - og jeg forstår, at det ligesom er det, hr. Ole Stavad siger - hvorvidt man ikke kan indregne de 1,5 mia. kr. Så ved jeg ikke, hvad man kan regne ind.
Det er et tilskud til amterne, det er et tilskud til sygehusvæsenet.
Sådan må det jo være.
Og jeg er altså fuldstændig ligeglad med, om hr. Ole Stavad i hele sin retorik og sit kropssprog forsøger at virke troværdig.
For mig er utroværdigheden indlysende.
Ole Stavad (S), 2002-10-03:
Det sidste, fru Marianne Jelved sagde, er, i hvert fald ud fra den viden jeg sidder med i dag, noget, jeg er fuldstændig og aldeles enig i.
Men det ændrer ikke ved, at det forslag til vedtagelse her indeholder faktuelt forkerte oplysninger - det indeholder faktuelt forkerte oplysninger.
Hvis fru Pia Kjærsgaard tager budgetterne for 2001 og sammenholder dem med det, der levnes mulighed for med den aftale, der er indgået med Dansk Folkepartis støtte for økonomi til sygehusene i 2003, så efterlader det hverken det, som fru Pia Kjærsgaard sagde i sit sidste indlæg: 5,3 mia. kr. eller 5,6 mia. kr.
Det indeholder, under den forudsætning som regeringen selv har lagt til grund med de 1,5 mia. kr. som en engangsbevilling, 1,5 mia. kr. mindre.
Derfor er det simpelt hen forkert.
Jeg kan næsten ikke forestille mig, at der er nogen i det her Ting, der kan stemme for et forslag til vedtagelse, der indeholder så forkerte oplysninger, som er en afgørende forudsætning for Dansk Folkepartis forslag. Jeg synes, det er på grænsen af det pinlige.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-03:
Jeg skal for en sikkerheds skyld meddele, at Det Radikale Venstre ikke kan stemme for Dansk Folkepartis forslag.
Så vil jeg i øvrigt knytte den bemærkning til, at det, vi oplever lige nu, er den bedste dokumentation, der overhovedet kan gives, for, at Folketinget ikke skal have ansvar og kompetence for sygehusvæsenet i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Jeg forstår sådan set ikke protesterne, må jeg sige, for tallet er jo hundrede procent korrekt.
I 2001 vedtog man et budget i forhold til amterne, og på 2 år er der den stigning, som vi gør rede for i vores forslag til vedtagelse, sådan at det i alt er 5,3 mia. kr.
Og ja, det er korrekt, at de 1,5 mia. kr. er medregnet i det her beløb, naturligvis, for det er et beløb, der bliver givet til sygehusene.
Må jeg så sige til hr. Keld Albrechtsen, som appellerer til, om der kan laves et eller andet, sådan at vi får det her på plads: Jamen vi vil da synes, at det med det her forslag faktisk er muligt at få det på plads.
Nu er det jo sådan, at Socialdemokraterne, og det har vi jo også fået klaring på i dag, gerne vil nedlægge sygehusene, at det synes Socialdemokraterne er i orden, for der skal ske en rationalisering, bliver der sagt, rundtomkring i amterne.
Det er ikke vores mening, og det, vi vil, er selvfølgelig at give regeringen et bundet mandat.
Der skal forhandles med amterne: Hvad koster det her?
Hvordan får vi det her til at fungere igen?
Det er det, vi vil med det.
Som sagt vil vi ikke som i fru Line Barfods forslag bare åbne kassen uden at vide, hvad det kommer til at koste.
Men vi giver et bundet mandat til regeringen, så det her kan forhandles på plads med amterne.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-03:
Det er jo spændende at se, hvad der præcist ligger i Dansk Folkepartis forslag, og derfor vil jeg godt spørge: Vil Dansk Folkeparti så være med til, at vi laver et forslag, hvor vi præciserer, at i forhandlingsperioden må der ikke nedlægges sygehuse, og at forhandlingerne ender med, at der ikke bliver nedlagt sygehuse?
Det er sådan set de to ting, der er afgørende, for vi har jo haft det fælles udgangspunkt, at den her øvelse gik ud på, at der ikke skulle nedlægges sygehuse.
Jeg vil godt spørge om det, for så kunne vi jo sætte os sammen, og så kunne vi også spørge Socialdemokraterne, om de vil være med til at skrive et sådant forslag til vedtagelse. Jeg vil da håbe, at vi på en eller anden måde kan overtale dem.
Så begynder det at ligne praktisk politik.
Men jeg vil godt stille de to spørgsmål helt præcist: Betyder det, at i forhandlingsperioden bliver der ikke lukket sygehuse, og at forhandlingerne ender med, at der ikke bliver sygehuslukninger?
Kan vi formulere det sådan, at det står knivskarpt i forslaget?
Ole Stavad (S), 2002-10-03:
Jeg vil gerne fortsætte dér, hvor hr. Villy Søvndal slap.
Kan fru Pia Kjærsgaard ikke bekræfte, at det, der står i indledningen, er notorisk forkert, som hr. Holger K. Nielsen sagde?
Det vil altså sige, at amterne skal drive sygehusvæsenet for færre penge i 2003 end i 2002.
Jeg har lyttet til fru Pia Kjærsgaard hele dagen, og jeg sidder med den oplevelse, at fru Pia Kjærsgaard har en forkert opfattelse af virkeligheden, og derfor drager hun også nogle forkerte konklusioner.
Det er sådan set undskyldeligt.
Villy Søvndal (SF), 2002-10-03:
Dansk Folkeparti skriver i teksten, tredje punktum: »Aftalen sikrer, at der er en realvækst i amterne på 5,6 mia. kr. i årene 2002-2003«. Er det ikke en fejl, Dansk Folkeparti er kommet til at skrive?
Der er jo ikke sket en stigning - det vil jeg sådan set bare bede fru Pia Kjærsgaard bekræfte - på 5,6 mia. kr. fra 2002 til 2003.
Det er der notorisk ikke.
Nu spørger jeg også hr. Kristian Thulesen Dahl, som
måske har mere indseende i tal: Er der ikke brug for, at vi i et forslag til vedtagelse opererer med de rigtige tal også af hensyn til respekten for folkestyrets vedtagelser?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Hr. Keld Albrechtsen har faktisk fattet det.
Kunne hr. Keld Albrechtsen ikke lige tage en snak med fru Line Barfod og hr. Holger K. Nielsen, for det kan godt være, at han er bedre til at forklare det, end jeg er.
Det betyder faktisk, at man, hvis det her bliver vedtaget, giver regeringen et bundet mandat.
Og når vi ikke kan stemme for fru Line Barfods forslag, er det, fordi vi ikke bare vil give en pose penge.
Vi vil selvfølgelig vide, hvad det her koster.
Og jeg mener, at hr. Keld Albrechtsen spurgte: Hvor lang tid skal det her vare?
For os at se så kort tid som overhovedet muligt
Altså om det er uger, eller hvad det er, så gerne for vores skyld.
Det, der gælder for Dansk Folkeparti, er, at vi ønsker sygehusene bevaret.
Vi ønsker ikke at medvirke til de sygehusnedlæggelser, der er ved at finde sted i øjeblikket, og det er simpelt hen derfor, at vi har fremsat det her forslag, som naturligvis betyder, at man så binder regeringen til at foretage en forhandling med amterne, som skal betyde, at de sygehuse ikke bliver nedlagt.
Line Barfod (EL), 2002-10-03:
Jeg skal nok lade være at tale længe på dette fremskredne tidspunkt.
Men jeg kan ikke lade være med at komme herop og glæde mig over, at det nytter en gang imellem at blive ved med at fremføre den samme sag igen og igen. Enhedslisten har længe kæmpet for, at de multinationale selskaber skulle betale skat.
Vi har i den foregående folketingssamling ved stort set hver eneste debat, der har været, nævnt, at de multinationale selskaber ikke betalte skat, og at vi mente, der skulle ske en beskatning. Regeringen har hver eneste gang afvist, at der var noget problem.
Derfor glæder det os nu meget, at regeringen langt om længe har indset, at der er et problem, og at skatteministeren nu tager initiativ til at sikre, at også de multinationale selskaber betaler skat.
Vi håber, at man vil være meget nidkær og få kradset mange penge ind, så der kan blive råd til noget velfærd, og at man så vil bruge pengene til gavn for nogle af dem, der har behov for det og til forebyggende socialt arbejde.
Måske burde man også bruge lidt af de penge, der kommer ind, på forebyggende sundhedsarbejde, så man kan modvirke nogle af skadevirkningerne ved, at der bliver drukket så meget cola og spist så mange burgere, så meget slik, og hvad det ellers er, pengene kommer ind på.
Men vi glæder os over, at regeringen har lyttet, og vi håber, hvis der er andre sager, vi på samme måde begynder at føre frem den ene gang efter den anden, at det så også ender med, at regeringen lytter og indser, at vi har ret.
Så tak for det.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-03:
Jeg har forstået på debatten, at fru Pia Kjærsgaards afvisning af at støtte Socialdemokratiets forslag til vedtagelse egentlig bunder i en misforståelse.
Der er tale om, at Dansk Folkeparti ikke helt ved, hvordan det forholder sig.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Pia Kjærsgaard: Når det nu er sådan, at man tager regeringens forudsætninger til sig, starter med dem, de 1½ mia. kr. i år osv., osv., så er der faktisk færre penge til sundhedsvæsenet næste år.
Så kan det jo ikke undre, at der skal spares.
Hvis det er fakta, og det er det jo, det går jeg ud fra at fru Pia Kjærsgaard ikke benægter, er det så tilfældet, at Dansk Folkeparti vil være med til at gøre noget, for så er det jo nu et passende tidspunkt at vise det i stedet for bare at snakke om det?
Den spændetrøje, Dansk Folkeparti sammen med regeringen har strikket sammen med en meget stram kommuneaftale for næste år og et skattestop,
er jo det, der netop giver sig udslag i alle de her problemer på sundhedsområdet.
Så vil Dansk Folkeparti være med til at gøre noget?
Ja eller nej.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-03:
Jeg skal ikke gå ind på spørgsmålet om påklædning, men jeg skal spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvad er deadline?
Hvornår skal de forhandlinger være afsluttet?
Er det sådan, at det er, inden der bliver lukket sygehuse?
Det er så uger, vi snakker om.
Det er ikke måneder, det er uger.
For det andet vil jeg godt spørge: Skal forslaget forstås sådan, at forhandlingernes resultat er givet, nemlig at der ikke lukkes sygehuse, men at man så kan forhandle om forskellige ting; hvor mange penge amterne skal have, for at det kan lade sig gøre osv.?
Men er forhandlingernes resultat givet? De to spørgsmål synes jeg er afgørende, for jeg er da enig med hr. Holger K. Nielsen i, at der decideret står urigtige ting i forslaget.
Det ville jeg godt bede om at få et svar på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-10-03:
Lige omkring motivdiskussionen: Altså det er jo fuldstændig rigtigt, at vi ønskede et forslag, der stod i kontrast til Socialdemokratiets forslag, for vi har hele dagen igennem gjort det klart, hvorfor vi finder,
at Socialdemokratiets forslag er ubrugeligt.
For det, Socialdemokratiet vil, er jo lige præcis at sikre, at man nedlægger sygehuse, også i de situationer, hvor et alternativ kunne være at privatisere et sygehus.
Vi synes, begge situationer er dårlige, men det er dog endnu dårligere at sikre nedlæggelsen frem for alt.
Så på det punkt har hr. Jann Sjursen jo ret.
Men ud over det savner jeg altså et klart svar fra
Kristeligt Folkeparti her: Er det ikke korrekt, at den bedste fremgangsmåde vil være, når man har et år til at have en strukturkommission til at sidde og arbejde, at den så får lov til at lave sit arbejde, at den fremlægger, hvordan dens vurderinger er for den overordnede struktur, vi diskuterer det her i Folketinget, fastlægger, hvordan vi ønsker den overordnede struktur skal være - skal amterne overhovedet fortsat eksistere?
hvem skal administrere sygehusene?
- og derefter foretager man så de eventuelle strukturændringer, der måtte være flertal for i forhold til sygehusområdet, men da ikke i løbet af processen, og at det vil være uforståeligt for borgerne, at nedlæggelser sker, samtidig med at strukturkommissionen arbejder?
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Nu skal man måske ikke begive sig ud i den store motivforskning på nuværende tidspunkt, men alligevel vil jeg sige, at når Dansk Folkeparti er kommet med et forslag til vedtagelse her sidst i debatten i dag, tror jeg sådan set kun, at det har én grund, og det er, at man så ikke skal stemme imod de vedtagelsesforslag, som er kommet fra henholdsvis Enhedslisten og Socialdemokratiet.
Det er sådan set grunden til det, tror jeg, fordi man havde jo et andet beslutningsforslag på vej til behandling her i Folketingssalen, og det kommer så til behandling senere.
Så jeg tror såmænd, at grunden til Dansk Folkepartis vedtagelsesforslag her i dag ganske simpelt er den, at man skulle have et modstykke til Socialdemokratiets og til Enhedslistens forslag.
Det er også o.k. - sådan er den her slags debatter.
Men hvis det var så enkelt, som hr. Thulesen Dahl giver udtryk for, at befolkningen ikke skulle kunne forstå, hvorfor sygehusene får flere penge og så samtidig lukker, ja, så er det klart, at så kan man selvfølgelig sige: Hvorfor skal vi så overhovedet have den her debat?
Men så enkelt tror jeg altså heller ikke det er, som det også fremgik af mit tidligere indlæg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-10-03:
Jamen jeg synes jo egentlig, at bemærkningerne lover godt i forhold til behandlingen af beslutningsforslaget, og det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg må så sige, at jeg forstår virkelig ikke, at Kristeligt Folkeparti vil benytte sig af den argumentation, vi også har hørt fra andet hold, at det, at man får flere milliarder kroner ekstra til sygehussektoren, betyder, at man bliver nødt til at presse en ændret struktur igennem, så små sygehuse skal lukkes i 2003.
ikke sammen.
Jeg må bare sige og endnu en gang appellere til, at man virkelig herinde i Folketinget tænker på, at borgerne kan da ikke forstå, hvis man, samtidig med at man har en strukturkommissionen til at sidde og arbejde om den overordnede struktur, om amterne overhovedet skal administrere sygehusene osv., osv., så har en situation, hvor man lukker små sygehuse.
Det er da komplet uforståeligt for folk
Det er derfor, det er så vigtigt for os at få sat det her arbejde i gang så hurtigt som overhovedet muligt, og det var også derfor, vi håbede, at debatten i dag kunne bruges til en vedtagelse, som lige præcis forpligtede regeringen til at komme ud af starthullerne og få forhandlet de betingelser på plads, som Folketinget så kan tage stilling til i forhold til at sikre en fastholdelse af den nuværende struktur på sygehusområdet.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti og andre partier har et væsentligt ærinde på det her punkt.
Men der er jo flere ting, der presser en strukturreform igennem i øjeblikket, også en strukturreform med sammenlægninger af kommuner osv., på en måde, som vi ikke har den store sympati for, fordi man netop forhåndsdiskonterer også et resultat af en strukturkommissions arbejde.
Det gælder på det kommunale område i forhold til, at regeringen altså åbenbart ikke vil komme med et forslag til en egentlig udligningsreform.
Det kan faktisk også have betydning for strukturen på det kommunale område, og det gælder for så vidt også på sygehusområdet, som hr. Kristian Thulesen Dahl er inde på.
Derfor hilser jeg det også velkomment, at Dansk Folkeparti kommer med sit forslag, så vi får den debat her i Folketinget.
Det er den ene del af specielt Dansk Folkepartis forslag.
Den anden del af Dansk Folkepartis forslag er jo så, at man tager udgangspunkt i den aftale, som amterne og regeringen har indgået på det økonomiske område.
Også den aftale mener vi kan være med til at presse strukturer, tilpasninger igennem, f.eks. også på sygehusområdet, og det er så også en af grundene til, at vi ikke kan stemme for Dansk Folkepartis forslag, fordi vi i Finansudvalget tog forbehold over for de kommunale aftaler, som regeringen havde indgået med både kommuner og amter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-10-03:
Det har været efterlyst af flere, nu kommer det, bare rolig, beslutningsforslaget, som jo lige præcis tager sit udgangspunkt i det samme omdrejningspunkt, som står i forslaget til vedtagelse, nemlig at vi ønsker, at et flertal her i Folketinget forpligter regeringen til at få
de forhandlinger i gang, der kan sikre imod de strukturændringer, som finder sted.
Mener hr. Jann Sjursen ikke, at det er den forkerte rækkefølge, og at det derfor principielt vel også for Kristeligt Folkeparti må være vigtigt, at man først har strukturkommissionen til at gøre sit arbejde, at man så fastlægger de overordnede rammer, og at man så kan diskutere, om det ene eller det andet skal være det ene eller andet sted?
Vi mener, det er meget vigtigt, at man tager disse hensyn, som også er nærhensyn for borgerne, når det drejer sig om sygehuse.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-03:
Jeg vil gerne takke hr. Jens Rohde for spørgsmålet, for det var noget af det, jeg var nødt til at springe over i min tale.
Jeg vil gerne citere hr. Jens Rohde fra tidligere i dag, hvor hr. Jens Rohde svarer, at skattestoppet jo ikke forhindrer, at man kræver noget op ét sted og noget mere op et andet sted, hvis bare man bliver kompenseret for det.
Det er det med kompensationen, der er interessant.
En tredjedel af vores finansiering er dér.
Men vi kompenserer altså ikke erhvervslivet for det.
Det er fuldstændig korrekt.
Vi har bare sagt, at dem er vi parate til at lægge ryg til - for nu at sige det på den måde.
Vi kan også drøfte andre ting.
På nøjagtig samme måde kompenserer vi ikke for den besparelse i bureaukratiet, den går direkte til borgerne.
Samlet set
er det netto for borgerne.
Jeg kunne ikke nå at svare på mere.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-10-03:
Sagt til fru Pia Kjærsgaard: Vi kan ikke stemme for det her, fordi første afsnit er notorisk forkert.
Det er på grund af økonomiaftalen, at man laver de her lukninger.
Men det politisk interessante ligger jo i andet afsnit, og det er dér, det virkelig bliver afslørende for Dansk Folkeparti.
Nu har Dansk Folkeparti kørt en kampagne om, at man ville forbyde, at der bliver lukket små sygehuse.
Det har været Dansk Folkepartis meldinger.
Man siger, at der skal være en forhandling med amterne med henblik på det her.
Det er da noget fuldstændig andet.
Enhver ved da godt, hvordan den forhandling falder ud.
Når amterne ikke får penge med i købet, vil amterne jo ikke acceptere det her.
Det her bliver da ikke interessant, medmindre fru Pia Kjærsgaard er villig til at tvinge det igennem, og det er fru Pia Kjærsgaard ikke, for så kommer finansministeren og banker fru Pia Kjærsgaard og hr. Thulesen Dahl i hovedet.
Så bliver det ubehageligt på sofaturen
derovre i Finansministeriet.
Vi ved da godt, at det er derfor.
Så den her sag er rimelig gennemskuelig.
Dansk Folkeparti er afsløret.
De er som Kejserens Nye Klæder.
Fru Pia Kjærsgaard har ikke noget tøj på, som hun sidder dernede i øjeblikket.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Jeg var lidt længe om at komme herop, for folk står jo op, og så tror jeg jo, at alle skal op på talerstolen, men det kan da være, det kommer.
Det er en god ting at få folk til at stå op i mellemgangen.
Det har jeg prøvet nogle gange før.
Det er altid bevis på, at man har trådt på en øm tå.
Men lad mig først sige til fru Line Barfod og egentlig også til hr. Holger K. Nielsen, som kom lidt med det samme om, at det var tåbeligt, og hvad var det egentlig, der stod: Nu ligger det, og det er delt rundt, og så man kan helt tydeligt se, hvad der står i vores forslag til vedtagelse. Der står jo det, som også står i det beslutningsforslag, jeg har omtalt hele dagen.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det må både fru Line Barfod og hr. Holger K. Nielsen da kende, for det har vi talt så meget om i dag.
Det er jo sådan set bare en gentagelse af det.
Vi synes, det er tåbeligt, at man, når der er nedsat en strukturkommission, rundtomkring i amterne er i gang med at lukke sygehusene. Vi ved ikke, hvad den strukturkommission ender med.
Vi ved ikke, hvordan det ender, men det ender da i hvert fald med, at der sker en anden fordeling af de områder.
Det skulle efter vores opfattelse betyde, at der var meget, meget større mulighed for at bevare sygehusene eventuelt med amternes nedlæggelse, eller hvad ved jeg.
Vi ved ikke, hvad det ender med.
Og vi beder om, at regeringen skal indlede nogle forhandlinger med amterne og H:S netop om det område.
Men hvis specielt hr. Holger K. Nielsen synes, at det var så naturligt, kan man så ikke bare stemme for?
Jeg ser meget gerne det her forslag til vedtagelse får støtte.
Det er så sandelig derfor, vi har fremsat det.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Når jeg siger, at det først for alvor blev udfoldet efter valget, så er det jo, fordi jeg refererer til det notat, som efter en del tumult og diskussioner blev udarbejdet af finansministeren - jeg tror, det er på syv sider i alt, hvis jeg lige husker ret, det er deromkring - hvor man for alvor udfolder skattestoppets konsekvenser på alle mulige områder.
Men jeg vil fastholde, at den først blev helt udfoldet efter valget, bl.a. efter at der havde været lidt diskussioner, hvor regeringen fra tid til anden var lidt på glatis i forhold til, hvordan skattestoppet skulle forstås helt præcist.
Men fortolkningen er klar nok i dag.
Det er også derfor, at vi i Kristeligt Folkeparti klart kan sige, at vi ikke er enige i skattestoppet, som det ser ud i dag, fordi vi mener, det altså giver en række tilfældige skattelettelser, som i virkeligheden begrænser vores muligheder for at lave den helt nødvendige skattereform eller skatteomlægning, som vi ønsker os, nemlig at man får reduceret skatten på arbejdsindkomst.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Tak for svaret.
Så vil jeg lige bevæge mig ind på skattestoppet.
Det er jo ikke helt korrekt, når man fra talerstolen her siger, at skattestoppet først blev udformet, efter at vi havde fået regeringsmagten.
Det har sådan set stået meget klart gennem de sidste 4 år, hvad det er, skattestoppet betyder.
Det er 4 år siden, at statsministeren - som dengang ikke var statsminister - lavede skattestoppets abc.
Og det er jo meget godt at sige, at skattestoppet er godt nok som ambition.
Men hvis man ikke mener noget med det, så har det jo heller ikke nogen værdi.
Det er jo også derfor, at vi er nødt til at fastholde en meget stringent fortolkning af skattestoppet.
Nu siger hr. Jann Sjursen, at udformningen, som det har fået, bryder man sig ikke om.
Spørgsmålet må jo så være: Hvordan skulle skattestoppet så have været udformet, hvis det skulle have haft nogen reel værdi?
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Nu foretog hr. Jens Rohde det meget smarte trick ligesom at pådutte mig nogle ting, som jeg skulle have sagt, og sige, at det så skulle så være en hån imod befolkningen.
Det, jeg refererede til, var statsministerens tale.
Det var udsagnet om, at det, ikke alle kan lære, skal ingen lære, og at vi vil gøre op med lighedsskolen, sådan som hr. Jens Rohde også selv sagde det tidligere i sit indlæg i dag.
Det er en hån.
Det vil jeg fastholde.
De fakta fornægter jeg på ingen måde.
Men det er ude af trit med virkeligheden, hvis Venstre, hvis regeringen tror, at det, der bliver drevet folkeskole på baggrund af i dag, er, at det, som ikke alle kan lære, det skal ingen lære.
Sådan er det ikke.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Jeg synes egentlig også, at der er behov for at kvittere over for hr. Jann Sjursen for en konstruktiv tale, som bevægede sig ikke kun på det positive område, men også det kritiske og på nogle områder stærkt kritiske, og det er jo helt fair. Hvis vi alle sammen havde den samme holdning til tingene, så behøvede vi jo ikke at stå her i dag.
Det er, at jeg har en lille smule svært ved at forstå, at det er en hån mod folkeskolen, mod forældrene, mod det arbejde, der bliver lavet i folkeskolen, at man tillader sig at påpege, at undersøgelserne viser, at læsefærdighederne ikke er gode nok.
Der er altså 18 pct., der forlader folkeskolen uden brugbare læsefærdigheder.
Hvad vil Kristeligt Folkeparti gøre ved det problem, som jo er et kæmpe problem, også i forhold til, at børnene jo i dag selv klager over, at der er for meget uro; der er for mange forstyrrelser i timerne?
Hvordan kan det være en hån at påpege det?