runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg er utrolig glad for det spørgsmål, for jeg synes netop, at det repræsenterer et af de store problemer ved det her lovforslag.
Sagen er jo den, at det myndighedsudvalg, der har siddet og kigget på, hvordan vi skulle fordele de her virksomheder, har haft en bunden opgave.
Det var ikke muligt at fordele nogle virksomheder til et regionalt niveau.
Der var kun stat og kommune tilbage, for i kommissoriet havde regeringen på forhånd besluttet, at det var de eneste to myndigheder, man havde at gå ud fra.
Samtidig ligger der jo en meget, meget barsk mindretalsudtalelse fra bl.a. Danmarks Naturfredningsforening, som siger, at det faglige grundlag for at træffe de her beslutninger ikke har været i orden.
Der er en meget stor kritik af den måde, man har grebet opgaven an på i myndighedsudvalget.
Så vidt jeg huske – nu har jeg ikke rapporten
lige foran mig – står der faktisk direkte i rapporten, at man ikke har kigget på de langsigtede miljøkonsekvenser af det, der er foreslået.
Kort sagt mener jeg, at det, der er foregået der, er noget bras, som vi ikke kan bruge til noget.
Nu ved jeg ikke, om hr. Wedell-Neergaard har læst mindretalsudtalelsen fra bl.a. Danmarks Naturfredningsforening i forbindelse med myndighedsudvalget.
Men der er i hvert fald ikke for mig nogen tvivl om, at når man læser den beskrivelse af, hvordan forløbet har været i det udvalg, har det ikke været et tilfredsstillende grundlag at træffe så store beslutninger på.
Også der har arbejdet båret præg af, at det skulle gå utrolig stærkt, og at det var en bunden opgave, man fik udstukket af regeringen.
Præcis derfor ligger der de indsigelser.
I de indstillinger, der ligger fra Miljøministeriets side tidligere i processen i forbindelse med strukturreformen, anbefaler man jo netop ikke det snit.
Tværtimod var det et af de steder, hvor man mente, at der var en væsentlig rolle at spille for regionerne.
Det kan i hvert fald ikke have været fagligt begrundet, og det kan ikke have været med udgangspunkt i de der virksomheder.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Nu vil jeg ikke sige, at hr. Eyvind Vesselbo virker sur, for den sætning har V og K jo ligesom taget patent på at bruge i debatten her, men jeg vil så bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om det ikke er rigtigt, at hans umiddelbare reaktion på det der med lufthavnen og Tårnby Kommune var, at det ikke lød ret fornuftigt, og derfor syntes hr. Eyvind Vesselbo, at det ville være enormt klogt at finde en bortforklaring.
Tror hr. Eyvind Vesselbo ikke også, at dette ene eksempel, som ikke er ret fornuftigt, godt kan suppleres med andre tilsvarende eksempler?
Og er det derfor ikke et grundlæggende problem med det lovforslag, man her fremsætter, at man enten ikke har tænkt særlig grundigt over det eller også med vilje har begået nogle ting, som faktisk kan få negative konsekvenser for miljøet?
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Jeg vil tage fat i spørgsmålet om armslængdeprincippet, altså tilladelser omkring kommunalt drevne virksomheder.
Her er det sådan, at oppositionen har stillet ændringsforslag om, at det er staten, der skal give tilladelse, og om, at staten skal føre tilsyn med kommunalt drevne virksomheder.
Det er regeringen ikke tilhænger af, og det viser en af absurditeterne ved det forslag, vi sidder med: Kommunalt drevne virksomheder skal have tilladelser, og der skal føres tilsyn af dem selv.
Det er en illustration af nogle af de problemer, der opstår, når man vil have det hele presset ind i en sådan model, som man har her.
Jeg ved godt, at man har prøvet at reparere på det, men tilbage står i hvert fald, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti nu om lidt afviser de ændringsforslag, som vi har stillet på det her punkt.
Efter vores opfattelse har vi en lovgivning, når vi kommer ud af det her på fredag, hvor vi har en enorm risiko for at få nogle tilbageskridt, når det gælder miljøgodkendelser og tilsyn.
Det er jo rigtigt, at nogle af dem flyttes til staten, 250 virksomheder, og ca. 2.000 flyttes fra amterne til kommunerne.
Jeg er selv rimelig sikker på, at realiteten er, at danske kommuner, selv om de får 50.000 indbyggere, er for små til det her.
De kan ikke gøre det her ordentligt.
Det eksempel, der er nævnt med lufthavnen, og Tårnby Kommune er vist en kommune med 20.000 indbyggere, er bare en understregning af absurditeten.
Så kan man selvfølgelig reparere på det, man kan lave kommunale fællesskaber osv., og det håber jeg da sker.
Men tilbage står, at vi går væk fra at have et forholdsvis sikkert system.
Hvis vi skulle have tænkt på at effektivisere og få mere miljø for pengene, vil jeg godt være ærlig og sige her i dag, at så skulle vi have flyttet det fra kommunerne til regionerne, for så havde vi fået en balance mellem det kvalificerede beslutningsgrundlag og en decentral forvaltning.
Nu får vi en decentral forvaltning med en stor risiko for, at den ikke er kvalificeret nok, at den er for meget i lommen på lokale interesser, at den ikke får den afbalancering.
Ja, det er selvfølgelig bedre, end at de ligger i de små kommuner.
Men hvis jeg skal sige noget, så er det måske lidt for tæt på ministeren.
Det er faktisk forholdsvis klogt at have et stærkt regionalt niveau til den slags ting, hvor man ikke kan lade være med at få nogle overvejelser om erhvervsudvikling, afvejninger af nogle ting, der har med økonomi at gøre, og noget, der har med miljø at gøre.
Så jeg vil være ganske bekymret for det, og jeg er også overrasket over, at regeringen har afvist, at man simpelt hen foretager en vurdering af miljøkonsekvenserne af det her forslag.
Det er jo en af de ting, som vi tit står og snakker om på miljøområdet: Vi burde egentlig lave en vurdering af de miljømæssige konsekvenser af de initiativer, vi tager her i Folketinget.
Vi har fået at vide, at det ønskede regeringen ikke.
Jeg er rimelig sikker på, at en sådan analyse var kommet ud med, at vi ville have fået mere miljø for pengene ved at følge de ændringsforslag, som oppositionen har stillet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Jeg skal lige faktuelt oplyse, at der er 40.000 borgere i Tårnby Kommune, ikke 20.000.
Hr. Steen Gade starter sit indlæg med at tale om armslængdeprincippet.
Det er jo et princip, som man kan sige at oppositionen har bygget meget af sin argumentation på.
Men nu er 235 virksomheder placeret i staten.
Er det ikke en overholdelse af armslængdeprincippet, og anerkender hr. Steen Gade ikke, at det er en samling af kompetencen omkring de meget store virksomheder og de meget komplicerede problemer?
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4525 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Så er jeg naturligvis skuffet over, at hr. Steen Gade som et ræsonnabelt menneske igen stiller sig op og holder en tale om at give opgaven til regionerne, når nu udgangspunktet er, at enten har vi placeret den i kommunerne eller i staten, idet regionerne som forvaltningsenhed på det her område jo ikke skal have de her opgaver.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Nu er jeg jo lovgiver og ikke en, der bare skal rette ind efter, hvad der i årtier har stået i Det Konservative Folkepartis partiprogram, nemlig at amterne skulle nedlægges.
Så det bliver ikke mit udgangspunkt, når jeg faktisk mener, at regionerne er det eneste rigtige niveau at styrke for at løse miljøopgaverne.
Så det var den ene del af det, hr. Christian Wedell-Neergaard spurgte mig om.
Det andet var, om jeg ikke ville bekræfte, at det at få 250 af de mest forurenende virksomheder ind til staten er en del af at skabe et sådant fagligt miljø og en kvalificeret sagsbehandling.
Jo, det vil jeg bestemt.
Jeg sagde også, at det er en god idé i den aktuelle situation.
Der ligger de meget tæt på en minister.
Det er godt, men det kan også være lidt skidt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Jeg er glad for det svar og den anerkendelse af, at det at lægge dem i staten altså giver muligheden for at få det armslængdeprincip.
Men lad os så tage fat på kommunernes behandling af det her.
Hvordan kan hr. Steen Gade kalde det et tilbageskridt?
Hvordan kan hr. Steen Gade insinuere, at kommunerne ikke forvalter den miljømæssige kontrol og tilsyn med virksomhederne efter lovgivningen, fordi det er placeret i kommunerne?
Kommunerne bliver jo store bæredygtige enheder med en relativt stor miljøforvaltning, og de vil da være i stand til at udføre det her tilsyn på forsvarlig vis.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg kan forstå, at forligskredsen har fået karakter af en hemmelig loge, hvor de enkelte partier ikke vil være ved, hvad de mener, bortset fra den heroiske konservative ordfører, der klart tilkendegiver, at det i hvert fald ikke var Det Konservative Folkeparti, der ønskede, at registreringen af § 3-områder skulle ligge hos kommunerne.
Hvis det er sagen, så synes jeg, at det er en meget mystisk måde at lave politik på – også set fra Dansk Folkepartis side.
Man er med i en forligskreds, og så er alt derefter hemmeligt.
Man har givet sig selv mundkurv på, og det kan jeg kun tolke, som om man ikke vil være ved sin sande holdning.
Derfor skal jeg bare til slut bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte en eneste ting.
Er det ikke korrekt, at i de forhandlinger, der var med regeringen og Dansk Folkeparti og den øvrige del af oppositionen, var sagens kerne til sidst, at det eneste, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti kunne tilbyde oppositionen, var, at vi skrev under på den stiplede linje?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Vi går ind i noget teknik, og det, det drejer sig om for de partier, som jo er meget, meget interesserede i at markedsføre sig på miljøområdet og på naturområdet, er, at de sådan set aldrig nogen sinde er interesseret i at tale om miljøet, men mere om teknik: Hvem der skal have overført hvad, og hvem der skal administrere hvad.
I det her tilfælde ville det da være meget mere relevant at tale om indsatsen og den måde, det her lovforslag er skruet sammen på, hvordan staten klarer sagerne med hensyn til de tunge virksomheder, og hvordan kommunerne kan klare sagerne, i stedet for en eller anden teknisk finesse om, hvem der skal bestemme hvad i Tårnby Kommune eller i Københavns Amt.
Det er for mig at se noget, som hr. Per Clausen, hvis han havde læst lovforslaget grundigt nok, selv kunne have klaret
Det behøvede han ikke spørge mig om.
Det spørgsmål er let at besvare, for det er jo også det, der egentlig står i lovforslaget, nemlig at der er en call in-bestemmelse, så Tårnby Kommune ikke skal gøre det selv.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Et af hovedargumenterne fra oppositionens side og specielt fra Socialdemokratiets side for at gå ind i forhandlingerne om kommunalreformen på miljøområdet og også på andre områder har været, at man gerne ville have placeret nogle opgaver i regionerne.
Alligevel – alligevel! – er det sådan, at Socialdemokratiet, SF og De Radikale ikke kan stemme for det her forslag.
Det virker meget, meget underligt.
Man må så med formanden for Socialdemokratiet, fru Helle Thorning-Schmidts, ord sige, det er mærkeligt, at disse Socialdemokrater ikke kan stemme og få mere indflydelse på den her kommunalreform, for selv når man laver en reform, hvor man lever op til de forventninger, som Socialdemokratiet har, så kan Socialdemokratiet ikke stemme for.
Det, der sker med dette lovforslag, er, at størstedelen af det, der før var i amterne på jordforureningsområdet, kortlægning og afværgeforanstaltninger, bliver i regionerne.
Kommunerne får en del af den offentlige indsats med tilladelser til ændring af arealanvendelse og bygge- og anlægsarbejder, udstedelse og undersøgelse af oprydningspåbud og tilsyn med vilkår i tilladelser vedrørende ændret arealanvendelse og byggeog anlægsarbejder.
Til staten går udstedelse af undersøgelses- og oprydningspåbud og tilsyn med påbud meddelt af miljøministeren.
Meget vigtigt har miljøministeren fået en beføjelse til i særlige tilfælde at pålægge regionsråd at gennemføre undersøgelser og afværgeforanstaltninger på baggrund af en konstateret jordforurening.
Her går vi jo ind og tager netop fat i det område, som har været forsømt op igennem 1990'erne under den tidligere regering, hvor man ikke fik ryddet op efter de store forureninger rundtomkring i amterne.
Det er så nu indføjet her, at det kan miljøministeren pålægge regionsrådet.
Det er derfor, må jeg sige igen, meget, meget underligt, at Socialdemokratiet og den øvrige opposition ikke kan stemme for det her forslag.
Det er nemlig et godt forslag, og vi glæder os til, at det bliver realiseret.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Der er jo altid en stor risiko for, at man har misforstået et eller andet, men så vidt jeg har forstået, er call in noget, som virksomhederne kan benytte sig af.
Det er noget, man kan gøre, eller er der noget, jeg har misforstået?
Er det sådan, at staten kan sige, at de vil have SAS, eller at de vil have lufthavnen og tage den fra Tårnby Kommune?
For så har jeg misforstået det, og så må det kunne afklares.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Det er overhovedet ikke spor mærkværdigt, at Socialdemokratiet og den øvrige del af oppositionen ikke kan stemme for det her lovforslag.
Det er af den simple grund, at det her er en forringelse af beskyttelsesniveauet og det faglige niveau i forhold til det, der gælder i dag, og det er den simple grund til, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Vi anerkender, at der her på en lille del af miljøområdet fastholdes nogle vigtige opgaver i regionerne, nemlig omkring jordforurening.
Men vi er meget, meget forundrede over, hvorfor der ingen sammenhæng er med hele drikkevandsområdet.
For det er jo klart, at hvis der reelt var en sammenhæng i opgaverne, ville man også få en væsentlig bedre beskyttelse af eksempelvis vores drikkevand, som trues af forurening mange steder.
Samtidig kan vi ikke forstå, hvorfor man piller en lille del af området ud af regionerne og lægger det over til kommunerne.
De skal jo fremover give tilladelser og føre tilsyn netop i forbindelse med forurenet jord.
Det er nogle få mennesker, man derved piller ud af en faglig sammenhæng, og det kan for os kun føre til et dårligere fagligt miljø for de mennesker, der nu kommer til at sidde ude i kommunerne.
Man kan derudover tilføje, at netop når vi snakker forurenet jord, kommer kommunerne rundtomkring til at sidde i en uheldig dobbeltrolle.
De kan faktisk komme i en situation, hvor de på samme tid er bygherre, skal anlægge en ny vej og samtidig give sig selv tilladelse til at benytte forurenet jord.
Det synes vi ikke er hensigtsmæssigt.
Det er et brud på armslængdeprincippet, og vi mener faktisk også, at den måde, man adskiller tingene på her, hvor man piller nogle få medarbejdere ud og flytter dem, giver et dårligere fagligt miljø for eftertiden.
Det vil vi meget gerne forhandle om.
Det har vi også skreM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4519
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
vet til regeringen i vores notat den 12. maj.
Det er jo meget klart, at det har været Socialdemokratiets, SF's og De Radikales ønske.
Der var kun tale om, at man enten skrev under på den stiplede linje, hvor alt var aftalt med Dansk Folkeparti, eller også var der ikke mere at komme efter.
Det var ikke vores valg, det var regeringens valg.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Vi ved, at der er mange folk, der er i klemme på det her område, så derfor er det vigtigt, at vi får det her undersøgt til bunds, vil jeg kalde det, og derfor er det også glædeligt, at vi også arbejder med jordforurening i en anden sammenhæng.
Men det er da også vigtigt, at vi viser, som vi siger hele tiden, at kommunalbestyrelser får nogle kompetencer, så de kan klare de opgaver, som vi lægger ud til dem.
Men jeg vil godt nok også sige, at jeg er lidt forundret over, at Socialdemokratiet ikke vil være med til nogen af de forbedringer, der helt klart ligger i det her lovforslag.
Tænk på de skandalesager, som vi har set i tidens løb, hvor miljøministeren ikke kunne gribe ind og sige: Nu skal der ryddes op på nogle af de her forurenede grunde.
Det er gamle giftdepoter og den slags ting.
Nu med den her lovændring giver vi altså miljøministeren hjemmel til i særlige tilfælde at pålægge bl.a. et regionsråd gennemførelse af undersøgelses- og afværgeforanstaltninger.
Det er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Til dem, der har bekymringer over, at vi nu slækker på det her område, vil vi bare fra Dansk Folkepartis side sige: Loven er jo ganske klar, og loven skal selvfølgelig også holdes.
Det, som amterne har klaret i dag, skal kommunerne selvfølgelig også klare i fremtiden.
Så igen ser vi et spil for galleriet fra Socialdemokraternes og resten af oppositionens side.
Man ønsker reelt ikke at være med til, at der skal ske ændringer her.
Man ønsker ikke engang at være med til de forbedringer, som vi helt tydeligt kan påvise sker med den her strukturændring.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 46 stemte for, 61 imod.
Ændringsforslag nr. 5, 6 og 9 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Dette lovforslag betyder, at hovedparten af amternes opgaver overføres til kommunerne, der således bliver hovedindgangen på miljøbeskyttelsesområdet.
Dog overføres nogle af de tungeste miljøopgaver til staten.
Til staten overføres den generelle overvågning med miljøtilstanden, miljøgodkendelse af de miljømæssigt set tungeste virksomheder og tilsyn hermed og tilsynet med alle kommunale spildevandsudledninger og visse kommunale håndteringsanlæg.
Desuden får regionsrådene en ny beføjelse til inden for miljøbeskyttelseslovens formål at give tilskud til projekter, der bidrager til at realisere den ønskelige fremtidige udvikling som beskrevet i den regionale udviklingsplan.
I forbindelse med ministerens overtagelse af arbejdet med miljøgodkendelse af en del af de virksomheder, som indtil nu har hørt under amterne, er muligheden for call in udvidet, således at systemet bliver mere fleksibelt.
Ved lovforslaget lovfæstes det nu, at klage over påbud efter § 42 ikke kan afskæres, når afgørelsen vedrører kommunens egne virksomheder.
Endelig ændres klagereglerne, så miljøministeren ikke længere er klageinstans og Miljøklagenævnet behandler alle de klager, hvor der i loven er klageadgang.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Det er rigtigt, som Venstres ordfører netop har oplyst, at kommunerne med det her lovforslag skal til at håndtere endog meget komplicerede opgaver rent miljømæssigt.
De skal nemlig have de mest tunge virksomheder og give miljøgodkendelse, tilladelse m.v. bortset fra, hvad angår nogle helt enkelte, der ender hos staten, fordi de er ultraultrakomplicerede.
Det lader en hel del virksomheder tilbage.
F.eks. har det undret mig meget, at sådan som det er forelagt for mig, skal Tårnby Kommune nu fremover til at give miljøgodkendelse til Københavns Lufthavne.
Kan hr. Eyvind Vesselbo ikke løfte sløret for, hvordan en kommune som Tårnby Kommune skal få et fagligt miljø, der gør, at de er i stand til at give miljøgodkendelse af samtlige virksomheder i Københavns Lufthavne?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Nu er det jo ikke sådan, som fru Pernille Blach Hansen siger som indledning til det spørgsmål, som så kom senere,
at det er de tungeste virksomheder, som kommunerne skal tage sig af.
Det er forkert, for det er netop sådan, at de tunge virksomheder og de lidt mindre komplicerede virksomheder bliver delt, sådan at staten tager sig af de tungeste virksomheder og kommunerne tager sig af de mindre tunge miljøbelastende virksomheder.
Det var mere for at sige, at det er synd, hvis fru Pernille Blach Hansen ikke har læst lovforslaget helt korrekt, sådan at hun har misforstået, hvad der står i det.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg er ked af, at hr. Eyvind Vesselbo misforstod spørgsmålet, for jeg sagde faktisk, at de ultraultrabelastende virksomheder går til staten.
Jeg er glad for, at hr. Vesselbo nu får lidt oplysninger af ministeren, så han er i stand til at besvare mit spørgsmål, så jeg vil da gerne stille det en gang til.
Tårnby Kommune skal, så vidt jeg har fået at vide, fremover miljøgodkende Københavns Lufthavne, samtlige virksomheder, der er derude.
Der er sikkert nogle af dem, der har problemer med f.eks. støj.
Hvordan skal Tårnby Kommune være i stand til at opbygge et fagligt miljø, som kan håndtere det tilfredsstillende?
For det må Venstre jo mene de kan, ellers var der ingen mening i at give Tårnby Kommune den opgave.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Altså, man kan jo gætte lige så længe, man nu har lyst til, hvem det er, der blokerer for hvem.
Det, vi kan konstatere, og det, der står lysende klart for enhver, er jo netop, at ingen, hverken ministeren eller de andre ordførere, lovede, at det skulle være en tilkendegivelse af, at vi ville tage § 3 ind.
Det, man lovede den dag, man diskuterede det, var, at man ville gå tilbage til sit bagland og diskutere den her sag, og det gjorde forligskredsen så.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4505
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM enig om, at det skal ligge i kommunen.
Hvorfor de kom frem til det resultat, kan vi jo kun gætte på, men det er jo nok, fordi man har konstateret, at der var så mange krav i den ti sider lange tekst, som fru Pernille Blach Hansen selv har refereret der var lagt frem.
Der kunne jo også være kommet masser af andre ting, som man så gerne ville have flyttet, og man ville så sige, at det var det, det strandede på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Jeg forstår, at fru Pernille Blach Hansen anser det for at være noget bras.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Jeg tror da, hr. Steen Gade udmærket ved, hvordan sådan nogle ting foregår.
Det er jo netop sådan, at vi ikke sidder og lover ved en forhandling, at f.eks. § 3 nu var en aftale.
Det har vi aldrig sagt.
Vi har sagt, at det tager vi med til vores bagland, så diskuterer de det i forligskredsen, og der var altså tre partier, som var forligskreds, netop fordi resten af oppositionen havde meldt sig ud for lang tid siden.
Nu ønskede man så at komme ind igen, og det er helt i orden, men så må man også acceptere, at der er nogle spilleregler i en forligskreds, og det er jo netop, at den så skal være enig om, at den ønsker at lægge det et andet sted, end den oprindelig har gjort.
Vi kunne allerede på forhånd se ud af den ti sider lange liste, at det her kunne vi alligevel ikke få til at nå sammen.
Historien er jo ikke længere.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Hr. Christian Wedell-Neergaard siger, at det her er vigtigt, er en samlet indsats osv.
Det, der blev sagt fra forligspartiernes side den 24. september 2004, hvor man puttede eller lagde råstofdelen og jordforureningsdelen over i regionerne, var, at det var på baggrund af kravet om betydelig faglig ekspertise og ensartet praksis.
Det var ordene i ministeriets pressemeddelelse den 24. september.
Hvorfor skal den faglige ekspertise og den ensartede praksis ikke udbredes til alle de andre områder inden for kommunalreformen, hvor vi har set, at alle, der er spillere inden for det her område, siger, at det, man har gang i her, er en opsplitning, det er en fragmentering?
Regeringen er åbenbart indstillet på, at man skal have faglig ensartet praksis.
Hvorfor kun på de her områder?
Hvorfor ikke på de seks andre?
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4493
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Det er jo på det her område vurderet, at den rigtige beslutning er at lægge det i regionerne med den kommunale indgang, således som jeg har nævnt tidligere.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg vil gerne for tredje gang sammen med Socialdemokratiets ordfører gøre opmærksom på, at det, der er problemet i det her, jo netop er, at man i forhold til den praksis, der er i dag, adskiller tingene.
Man adskiller administration og tilsyn og det, der så hedder udpegning.
Det er jo det, der er det helt grundlæggende problem, samtidig med at man også fragmenterer det område, der har at gøre med beskyttelsen af vores grundvand, vores fælles drikkevand, det, som vi alle sammen siger i skåltalerne, at vi er så glade for.
Men når man kigger på de lovforslag, vi skal igennem her, så kan vi se, at det er man åbenbart ikke så glad for.
Det er det, der er det helt grundlæggende problem.
Man er gået et lillebittebittebittebittebitte skridt den rigtige vej, men vi kan konstatere, at det slet, slet, slet ikke er nok.
Det her medfører en forringet beskyttelse af vores grundvand.