runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 1998-04-03:
Det Konservative Folkeparti hilser også lovforslag nr. L 7 og L 8 velkommen.
Vi synes, det er vigtigt, at vi får en præcisering af reglerne om opretholdelse og udstedelse af tilladelse til anvendelse af fiskerfartøjer til erhvervsmæssigt fiskeri, og vi ser også positivt på den kommende opstramning af de gældende regler om registrering af fiskerfartøjer.
Vi ser det først og fremmest som et værn mod det kvotehopperi, som man har oplevet i nogle af de øvrige EU-lande, og derfor synes vi, det er vigtigt at gøre, hvad vi kan, for at bevare fiskekvoterne på danske hænder, så vi synes, at præciseringerne er helt i orden.
Vi hilser også opstramningen af kontrolbestemmelserne velkommen, og herunder lægger vi bl.a. meget vægt på, at der kommer en afgrænsning af, hvad der kan kontrolleres.
En sådan præcisering hilser Det Konservative Folkeparti velkommen.
I lovforslag nr. L 8 indføres der et omsætningsforbud
for det rekreative fiskeri, og det hilser det Det Konservative Folkeparti også velkommen, men vi mener, det er vigtigt at bore lidt i lovforslagets bemærkninger om at begrænse brugen og antallet af fiskeredskaber i det rekreative fiskeri.
Det har tidligere været et problem, og vi ser gerne, at man begrænser brugen, men det fremgår ikke helt af lovforslaget, hvad ministeren konkret har tænkt sig.
Ligeledes indføres der hjemmel til at straffe for forsøg på overtrædelse, og det er for Det Konservative Folkeparti
Vi vil også gerne bore lidt i klageadgangen.
Når man indsætter så vidtgående bemyndigelser,
synes vi, det er væsentligt ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt at sikre en retfærdig klageproces, så det vil vi dyrke under udvalgsbehandlingen.
Endelig er vi også ganske enige i det, som Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, har sagt om det rådgivende udvalg.
Det synes at være lidt mærkværdigt, at producentorganisationerne kun kan stille med én repræsentant i udvalget, når vi ved, at EU kræver, at det rent faktisk er producentorganisationerne, der skal opstille fiskeriplaner.
Det finder vi mærkværdigt, og vi synes, det ville være helt naturligt, at hver af disse organisationer, som gør arbejdet, også havde
Men alt i alt er vi meget positivt indstillet over for begge lovforslag, som vi indstiller til en velvillig behandling i udvalget.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-03:
Lovforslagene, som vi behandler her, er først og fremmest nødvendiggjort af hensyn til EU's kontrolforordning.
Der er ingen tvivl om, at der er belæg for at få afklaret kontrolforanstaltningerne inden for dansk fiskeri, og at det er en nødvendighed.
Vi finder, at forslagene overordnet set ser ret fornuftige ud.
En effektivisering og en bedre gennemskuelighed af administrationsgrundlaget inden for blandt andet erhvervsfiskeri, fangstkapacitet og kontrol af straffebestemmelser er vi positivt indstillet over for, så vi vil gå ind i udvalgsbehandlingen på en positiv led, og så ser vi i øvrigt frem til, at vi i næste samling kommer til at behandle en overordnet, samlet fiskerilov, så vi kan få endnu bedre overblik over, hvordan forholdene er.
Christian H. Hansen (DF), 1998-04-03:
Dansk Folkeparti kan hverken støtte lovforslag nr. L 7 eller L 8.
Demokrati er en god ting, og her i Danmark kan vi bryste os af at have et af de bedst fungerende systemer.
Det ser vi blandt andet, når der afholdes valg.
Men de forslag, som vi skal behandle i dag, har absolut intet med demokrati at gøre.
Fiskerne bliver jo ganske enkelt ikke hørt.
Der er fra ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri lagt op til, at der her i demokratiets højborg skal vedtages to love, som tilsidesætter fiskernes rettigheder.
Her vil vi i Dansk Folkeparti råbe vagt i gevær.
Ministeren vil have love, som kun skal gælde de danske fiskere, som dagligt sætter livet på spil for at udøve deres erhverv for at skaffe brød på bordet.
Disse love, som kommer til at gribe radikalt ind i fiskernes hverdag, blandt andet ved at de gældende regler bliver strammet op på en sådan måde, at fiskerne bliver truet på deres eksistens, kan vi ikke acceptere i Dansk Folkeparti.
Det kan ikke have sin rigtighed, at fiskerne skal bruge mere tid på at udfylde skemaer, end de skal bruge på at fiske.
Det kan heller ikke være rigtigt, at fordi man har valgt fiskeriet som erhverv, ja, så er man begrænset i sine muligheder for at drive virksomhed.
Det er, hvad ministeren lægger op til, når han kan fremsætte to lovforslag, der er så åbenbart, lad mig bruge et
mildt udtryk, uigennemtænkte: Begrænsning af fiskernes ret til at danne selskaber på samme måde, som det foregår på til lands, mulighed for administrativt at uddele bøder og mulighed for administrativt at foretage en konfiskation.
Disse fisk, som smides tilbage i havet,
er døde fisk, som kunne være endt på bordet hos forbrugeren.
Nu smides de blot tilbage i havet uden at gøre gavn.
Hvis fiskeren fik mulighed for at sælge, hvad han fangede, skulle han heller ikke fange så mange fisk, som det er tilfældet i dag, og dermed ville balancen i havet blive forbedret så meget, at der var mulighed for at skabe flere arbejdspladser på havet.
I Dansk Folkeparti arbejder vi for, at fiskeriet igen bliver et frit erhverv.
Vi mener, det er bedre, hvis vi kan hjælpe fiskerne i stedet for at straffe dem.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte de to fremsatte lovforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-04-03:
Det var noget af en mundfuld, vi her fik fra Dansk Folkeparti, og vi fik jo ikke meget at vide om, hvad det så var, Dansk Folkeparti ville.
Vi er jo nogle stykker herinde, der kan huske perioden, hvor vi talte om både grå fisk og sorte fisk.
Det kan hr. Christian H. Hansen selvfølgelig ikke erindre, men det forhold, som hr. Christian H. Hansen lagde frem her, var faktisk situationen, som den var, indtil vi fik en socialdemokratisk ledet regering, som i samarbejde med Folketinget begyndte at få orden og styr på tingene, således at fiskeriet blev det økonomisk bæredygtige erhverv, som det er.
Jeg savner stadig væk at få at vide, hvad det er for en politik, man vil indføre.
Er det den, vi kendte til før i tiden?
Christian H. Hansen (DF), 1998-04-03:
Den politik, som vi i Dansk Folkeparti vil føre over for fiskerierhvervet, er, at fiskerierhvervet igen skal være et frit erhverv.
Vi ser frem til, at vi under udvalgsarbejdet får lov at præge disse to lovforslag i en retning, som gør, at fiskerierhvervet igen bliver fritstillet.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-04-03:
Jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, at fiskerne i perioden fra slutningen af 1980'erne til først i 1990'erne opfattede sig selv som værende i et frit erhverv, hvor de bare kunne tage ud og fiske det, der passede dem.
Men jeg tror, der er mange, der står tilbage med smerten fra den tid, så hvis det er det, der lægges op til, nemlig at man bare kan gå ud og slås om revl og krat og sådan set prøve at ødelægge det, der er fundamentet og grundlaget for, at nogle familier kan have en ordentlig økonomi, vil jeg godt advare hr. Christian H. Hansen herom.
Christian H. Hansen (DF), 1998-04-03:
Det er sådan set overhovedet ikke det, det handler om.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-04-03:
Jeg vil sige tak til hr. Christian H. Hansen.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-04-03:
Jeg må indrømme, at det er hårdt at starte som nyvalgt folketingsmedlem og få slynget to sådanne lovforslag i hovedet, som er fulde af teknik, og jeg må da ærligt sige, at flere af de problemer og åbenlyse urimeligheder, som forslagene retter op på, var jeg slet ikke klar over eksisterede.
Men nu ved jeg det.
Nu kan jeg på den anden side ikke andet end nikke anerkendende til disse løsninger og erklære mig enig i, at der selvfølgelig må gøres noget ved f.eks. fritidsfiskernes ret til at sælge fangster, som erhvervsfiskerne ikke må sælge.
Det er en uholdbar situation.
CD kan også støtte, at der føres en tæt kontrol med, at gældende regler for fiskeriet overholdes.
Ellers ville der jo heller ikke have været så megen mening i at opstille alle disse krav og forbud.
Jeg ved, at Folketinget tidligere i mange tilfælde har debatteret adgangen til at foretage kontrol og håndhævelse af forskellige love ved ransagning uden dommerkendelse, og derfor er jeg meget godt tilfreds med, at ministeren her lægger op til, at kontrollen kun kan ske efter de almindelige regler i retsplejeloven, altså i hovedsagen under domstolskontrol og kun, når der er noget konkret at gå efter.
Så alt i alt kan Centrum-Demokraterne støtte disse to lovforslag fra fødevareministeren, og CD vil arbejde videre i en positiv ånd i udvalget.
Anders Samuelsen (RV), 1998-04-03:
Jeg skal på vegne af Det Radikale Venstres sædvanlige ordfører på området fremlægge vores indstilling.
Indholdet af lovforslagene er en opstramning af mulighederne for, at fiskerikontrollen får de nødvendige redskaber til at overholde de nationale fiskekvoter og andre reguleringer af fiskeriet.
Samtidig rummer de to forslag et udspil til regler om erhvervsfiskerregistrering og rekreativt fiskeri.
Forslagene er kommet til verden efter en grundig forbehandling, hvorunder der bl.a. er blevet holdt en stor konference om det rekreative fiskeri.
Man kan se af høringssvarene til forslagene og af bemærkningerne, at de må være blevet gået grundigt igennem af fiskeriets organisationer, for disse er overvejende tilfreds med forslagene.
Det tegner godt for det videre forløb igennem Folketinget.
Man kan sige, at lovforslagene på en meget præcis måde gør op med, hvem der er erhvervsfiskere.
Antallet af fiskere skal passe til den flådekapacitet, vi har i Danmark.
Lovforslag nr. L 8 rummer endvidere en opstrammet bestemmelse om erhvervsfiskeriselskaber.
Bestemmelsen skal sikre, at reguleringsbestemmelserne overholdes.
Det skal kunne lade sig gøre for kontrolinstanserne at få gennemsigtighed i selskabsdannelserne.
Det er igen overholdelsen af kvote- og reguleringsbestemmelserne, der ligger bag de øgede muligheder, som fiskerikontrollen får.
Alle, der har med fisken at gøre, fra den bliver fisket, landet og forarbejdet, og til den bliver solgt, kan med henblik på overholdelse af de overordnede regulerings- og kvoteregler få besøg af fiskerikontrollen eller andre myndigheder.
Ganske skrappe regler, må man sige, eller sagt
Tom Behnke (FP), 1998-04-03:
Det er jo en flot debut, undervisningsministeren har.
Det ene forslag efter det andet vil enstemmigt blive vedtaget her i Folketinget.
Det ser jo flot ud.
Lad os se, om det kan blive ved.
Det håber jeg da det kan.
Der er i hvert fald heller ingen problemer med dette forslag, og Fremskridtspartiet støtter det ubetinget.
Vi synes, at det er et godt forslag.
Jeg kan gøre hr. Erik Larsens ord til mine, og så behøver jeg ikke gå mere i dybden
end at sige, at vi naturligvis støtter det.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille et enkelt spørgsmål til hr. Søren Kolstrup fra Enhedslisten, som jo talte meget om, at det nærmest er en menneskeret, at man får undervisning i sit modersmål.
Det er vi for det første meget, meget uenige i i Fremskridtspartiet.
For det andet kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Søren Kolstrup i dette store internationale indlæg kan komme herop på talerstolen og nævne bare et eneste land ud over Tyskland, hvor der er nogen, der bliver undervist i dansk på skatteydernes regning.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-03:
Efter Enhedslistens opfattelse er de to lovforslag præget af en bureaukratisk tankegang, som næppe rigtig vil løse nogen som helst problemer.
Når vi ser på spørgsmålet om regulering af fiskeriet, lovforslag nr. L 7, går det ud på med bureaukratiske midler at håndhæve en fiskeriordning, som ikke beskytter fiskene.
Det er ikke de fartøjer, som vil kunne forvalte fiskebestandene bedst muligt, der rent faktisk vil blive godkendt.
Der vil blive tale om, at erhvervet bliver endnu mere præget af nogle få industriskibe uden hensyn til, at de har redskaber, som ødelægger havbunden og gydeområderne, og uden hensyn til, at de anvender redskaber, som påfører fiskene store mængder sår.
Alt dette skyldes det kvotesystem, som findes i EU, og som altså ikke muliggør en ordentlig bæredygtig beskyttelse af bestandene.
Derfor må man sige, at dette lovforslag inden for den ramme, hvori det skal ses, nemlig håndhævelsen af EU's kvotepolitik, ikke kan føre til andet end yderligere ulykker for dansk fiskeri.
I stedet skulle man naturligvis arbejde for, at de fiskerfartøjer, som godkendes, er indrettet på en sådan måde, at fiskeriet er bæredygtigt.
Det har noget med regler om maskestørrelser, indretning af bådene, lavenergibåde osv. osv. at gøre.
Her er tale om et forbud mod, at personer, der på lovlig vis som fritidsfiskere har fisket nogle fisk, ikke længere må sælge fiskene.
Det er jo at skabe en masse vanskeligheder for nogle fritidsfiskere, som jo så sandelig ikke er dem, der skaber problemet for fiskeriets bæredygtighed; det er disse gigantiske industriskibe, som jeg var inde på for et øjeblik siden.
Men nu skal man altså afstraffe en gruppe mennesker, som har haft mulighed for at sælge lidt af det, som de ikke selv kan spise.
Jeg ved ikke, om man forestiller sig, at de nu skal smide disse fisk ud.
Jeg ved heller ikke, om man har gennemtænkt, at i stedet for at blive opgivet til skattevæsenet på ordentlig vis vil sort handel med fangede fisk naturligvis blive resultatet.
Men altså sådan vil det jo være.
Der vil altså blive tale om en kriminalisering af fritidsfiskere, som ikke tjener noget nyttigt formål.
Hvis man virkelig vil se på de problemer, der er med fiskeriet i fjordene, handler det jo først og fremmest om, at man f.eks. har et problem med for mange garn, som hindrer fiskenes adgang til åløbene, og i det hele taget kan genere f.eks. ørredyngelen.
Men så kan man jo fastsætte regler om det.
Så kan man f.eks. lave netfri zoner eller netperioder på relevante årstider.
Så kan man gå ind og regulere fiskeriet i fjordene ud fra en bæredygtig betragtning.
Men dette at kriminalisere salget af disse ganske små mængder fisk fra fritidsfiskerne er helt ude i hampen.
Det løser ingen problemer; det skaber bare nogle flere problemer.
Så vi må sige, at vi synes ikke, de to lovforslag er gode, og vi kan ikke støtte dem, sådan som de foreligger.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-03:
Også Enhedslisten støtter hensigten med det her forslag: at der er offentlig indsigt i undervisningen på efterskoler, uanset om de modtager tilskud eller ikke modtager tilskud.
Men vi vil også godt gøre opmærksom på, at vi meget opmærksomt vil følge, at det her tilsyn ikke bliver brugt til at fortsætte heksejagten på specielt de tidligere Tvindskoler.
Det er i orden.
Til gengæld er vi mere skeptiske over for reglerne om, at undervisningssproget altid skal være dansk undtagen for de tyske mindretalsskoler og i de tilfælde, hvor ministeren giver dispensation.
Det er jo sådan, at vi meget diskuterer mindretalsrettigheder i Europa og andre steder i verden, og når vi gør det, må vi også være opmærksomme på, at sproget står i centrum. Retten til at blive undervist på eget modersmål er utrolig vigtig.
Man kan ikke diskutere mindretalsrettigheder, uden at man også diskuterer retten til at blive undervist på sit eget modersmål.
Det er derfor et lidt dårligt signal, hvis Folketinget vedtager, at undervisningssproget altid skal være dansk, også for de sproglige mindretal, der har boet i Danmark i længere eller kortere tid.
Endelig indeholder lovforslaget nye beregningsmetoder
for tilskuddet til højskolerne.
Vi kan altså som sagt støtte hovedsigtet med forslaget, men vil dog være meget opmærksomme på diskussionen om, hvorvidt undervisningssproget altid skal være dansk, og vi vil nøje diskutere det spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Birthe Skaarup (DF), 1998-04-03:
Ethvert barn i Danmark skal sikres, at det modtager en undervisning, der lever op til kravene i lovgivningen, og såfremt det her forslag vedtages, bliver der indført kommunalt tilsyn med undervisningen på efterskoler.
Udføres der ikke en undervisning, som er på højde med folkeskolens krav, skal hjemkommunens kommunalbestyrelse underrettes herom, og de har så mulighed for at gribe ind.
Vi kan se på de høringssvar, der er kommet, at der kan komme nogle bemærkninger om bloktilskudsbestemmelserne.
Det vil vi i hvert fald rejse i udvalget.
Vi synes som sagt, at vi skal have en diskussion om dem i udvalget.
Vi synes ligeledes, at der i forslaget er nogle hovedregler, der er udmærkede, bl.a. det, at dansk er hovedsproget i undervisningen.
Der er så dispensationsmuligheden i kap. 1, stk. 3, hvor der gives mulighed for at dispensere fra undervisningssproget, hvilket vi sådan set glade er for, fordi der netop i høringssvarene fra internationale skoler og tyske mindretalsskoler bliver gjort opmærksom på dette aspekt.
Men overvejende positivitet over for forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-03:
Fremskridtspartiet går positivt ind i arbejdet vedrørende lovforslaget her, da formålet er at samle ansvaret for fødevareområdet på ét sted og at skabe en gennemskuelighed, som alle kan forstå.
Vi nærer selvfølgelig en rimelig skepsis over for, om det virkelig vil gå sådan, men lad os nu se.
Vi vil være med til at arbejde for, at vi kan få det ført ud i livet, sådan at alle kan forstå, hvad det er, vi mener.
Men én ting vil jeg gerne sige: Debatten her i dag skulle jo nødig ende, som om landbruget, fødevareindustrien, detailhandelen, restauratører m.v. ikke gør noget i dag for, at vi får sunde og friske fødevarer.
Det ved jeg de arbejder for hver dag, det har de gjort hele tiden, og det skal vi selvfølgelig være glade for.
Man kan indimellem undre sig over den hetzlignende kampagne, der føres mod dem, jeg har nævnt: landbruget, fødevareindustrien, restauratører m.v., som om vore fødevarer her i landet ikke er på et meget højt niveau.
Jeg kan ikke lade være med at fortælle en sjov historie til de ærede medlemmer: Hvis man nu letter fra Kastrup lufthavn og flyver bare 3 timer ud i verden og spørger mennesker, hvor man kommer frem, hvad de kender Danmark for, kender de Danmark for, at det er et lille, hyggeligt land, at vi er nogle forstående mennesker, og at vi, og det er det, der vedrører debatten i dag, er berømt for, at vi producerer verdens reneste og fineste fødevarer, og at København og andre byer har nogle gode restauranter, hvor man overalt kan spise på bedste måde.
Faktisk tales der om, at der ikke findes bedre steder i verden, men når man kommer hjem, taler alle om det modsatte.
Derfor kan man blive meget forundret, når man hører debatten her.
Jeg vil advare imod, at debatten føres på det plan; dér hører den ikke hjemme.
At fødevarekontrollen bør være centralt styret - for at komme tilbage til dagsordenen - og kun underlagt et politisk niveau, lyder rigtigt.
Men oprettelsen af 10 faglige regionale centre i stedet for de nuværende 32, sætter jeg spørgsmålstegn ved.
Jeg vil gerne spørge fødevareministeren, om han ikke er bange for, at der bliver for langt for de centre ud til dem, man virkelig skal rådgive, for man skal jo ikke bare kontrollere, man skal også rådgive.
Det kan være, at ministeren vil svare på det, men jeg kan se, at min lampe nu lyser. Jeg skal jo lære noget her.
Jeg kan godt fortsætte endnu, får jeg at vide af formanden.
Tak for det.
Al detailhandel er på nuværende tidspunkt underkastet kontrol efter levnedsmiddelloven - nu blev jeg hylet lidt ud af det - og det er en kommunal opgave og et kommunalt ansvar. Jeg ved ikke rigtig, om man tænker på at ændre det.
Jeg mener, det fortsat må være sådan, at kommunen har ansvaret for det, for den er tæt på forholdene og kender jo i mange tilfælde - ja, faktisk i de fleste tilfælde - virksomhederne eller restauranterne, for igen: Det skal ikke bare være kontrol, det skal være sådan, at der også er tale om rådgivning.
Det kan være, jeg kan få et svar.
Som sagt: Hvis vi kan få lovforslaget ændret noget i den retning, jeg taler om her - og det er noget, forhandlingerne må vise - vil Fremskridtspartiet se positivt på det.
Erik Larsen (V), 1998-04-03:
Jeg vil starte med at sige, at Venstre er positivt indstillet over for det lovforslag, der er til behandling her.
Det er jo et forslag, som skal ses i sammenhæng med et forslag om godkendelse af opholdssteder m.v. inden for socialministerens område.
Jeg vil godt understrege, at det for Venstre er utrolig positivt, at vi nu får taget fat på en skærpelse af tilsynet med og opfølgningen af den undervisning, der foregår på døgninstitutioner og opholdssteder og i dagtilbud, for der har været en lang række eksempler på, at den undervisning, som er foregået de steder, ikke har givet børnene og de unge mennesker en tilstrækkelig god og kvalificeret baggrund for at gå videre.
Derfor er det vigtigt for os, at godkendelseskompetencen og tilsynet nu kommer ind i fastere rammer.
Som det fremgår af bemærkningerne til forslaget, er det jo sådan, at en del af de børn og unge, der her er tale om, kan have svært ved at følge en almindelig undervisning, uanset om det er specialundervisning eller ganske almindelig undervisning.
For i sådan en situation kunne man måske følge sig fristet til at sige, at så må andre, som måske ikke har en pædagogisk baggrund, men en mere praktisk baggrund, tage over, og så må der fyldes nogle andre ting ind i undervisningen af de børn end egentlig indlæring af boglige emner.
At man falder i den grøft, vil vi gerne advare imod.
Jeg tror heller ikke, det er det, der er tilsigtet med lovforslaget her, men tværtimod at få en større sikkerhed
for, at de unge, som i forvejen er hårdt ramt på mange måder, får en så god og kvalificeret baggrund for at gå videre i livet som overhovedet muligt.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-04-03:
Da mit partis ordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke er til stede, skal jeg gøre det ganske kort: Det Konservative Folkeparti er positivt indstillet over for dette lovforslag, for det drejer sig om nogle af de mest belastede børn i den undervisningspligtige alder, og de børn skal ikke svigtes af samfundet.
Det skal sikres, at de får en undervisning, som lever op til grundlovens bestemmelser om undervisningspligt, og det er jo det, dette forslag går ud på.
Vi er positive over for det.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-03:
Det er faktisk ret svært at forstå.
Men der skal ikke herske tvivl om, at i SF mener vi, at det er uhyre vigtigt, at lovforslaget kommer.
Vi kan ikke leve med, at der er i hundredvis, ja, tusindvis af børn og unge, der ikke får en ordentlig skolegang.
Vi skal jo huske på, at det er de aller, allermest udsatte børn, der her er tale om.
Forsvinder det ikke ud i den blå luft?
I mange situationer er det jo meningen, at det pågældende barn skal tilbage til sin bopæl.
Jeg vil dog i samme forbindelse skynde mig at sige, at jeg synes, det er en enormt god idé at få klarhed over ansvarsfordelingen, men vi vil i hvert fald bruge noget tid i udvalget på at hitte ud af, om det nu også er det rigtige snit.
en del organisationer, som er i tvivl. Vi kunne godt forestille os, at det ville være en god idé med et generelt tilsyn med disse institutioner, et tilsyn, der burde ligge i amtskommunen.
En sådan tilknytning kunne måske også medføre, at vi får lidt mere styr på nogle af de skoler, som vi hører om.
Lovforslaget lægger ikke den begrænsning ind, som vi meget gerne så, nemlig at det er en forudsætning for at få en overenskomst med en kommune, at man driver sin skole som en selvejende institution.
Vi hører historier om, at skoleejere har en endog overordentlig god økonomi på disse skoler, men alt det vil vi vende tilbage til.
Det er uhyre vigtigt, at dette lovforslag går igennem,
så det skal ministeren have tak for, at hun kom med.