Claus Larsen-Jensen (S), 1998-11-20:
For kort tid siden havde Folketinget en længere debat om erhvervsministerens redegørelse om erhvervspolitikken, hvor vi også havde en debat om erhvervslivets vilkår og spilleregler, og hvor regeringen klart har dokumenteret, at der gøres en meget stor indsats for at sikre erhvervslivet de bedst mulige rammebetingelser og bedre regler i en verden med øget konkurrence.
På den baggrund virker de tre beslutningsforslag om dereguleringsenhed, byrdebudgetter og obligatoriske testpaneler ærligt talt lidt mærkværdige og meget lidt konkrete.
Hvis målet for forslagsstillerne er at afbureaukratisere, så er resultatet det stik modsatte.
Forslaget om byrdebudgetter vil udvikle et omfattende bureaukrati og være en ny byrde både på den private og den offentlige sektor.
Forslaget om obligatoriske testpaneler tager ikke højde
for, at alle ministerier i dag i forvejen skal vurdere de administrative konsekvenser af alle lovforslag
, og lytter man til synspunkterne i erhvervslivet, så er det jo ikke ligefrem flere testpaneler, der skriges på, som en ekstra byrde i virksomhederne.
Så mon ikke testpanelarbejdet i dag har et fornuftigt leje. Sandheden bag de tre beslutningsforslag er, at Venstre og De Konservative ønsker at deregulere det danske samfund efter den samme model, som blandt andet er anvendt af Thatcher i England, og som var til stor skade for det samfunds udvikling.
Politisk set er det selvfølgelig fair nok, at V og K har
disse mål for Danmarks udvikling, men forslagene ligner egentlig mere hr. Anders Fogh Rasmussens skriftlige tanker om Danmark som minimalstat end Venstres aktuelle forsøg på at give sin politik et lag velfærdspolitisk camouflagemaling, der skal dække over, hvad partiet egentlig mener.
Deregulering og byrder betyder omsat til jævnt dansk, at regler, som V og K ikke bryder sig om politisk, skal væk, men det er jo langt fra det samme som at skabe administrativt bedre vilkår for erhvervslivet.
Det interessante er: Hvad er det, V og K vil af med af regler?
Er det skatter og afgifter for erhvervslivet?
Er det lønmodtagernes rettigheder og indflydelse?
Er det de administrative opgaver, landmænd har for at hente EU-tilskud på landbrugsordningerne, eller er det, som Landsbladet skrev i sit seneste nummer, årsregnskaber og momsafregning, indberetninger til Danmarks Statistik, gødningsregnskaber, sprøjtejournaler eller medicinregnskab, der skal dereguleres eller fjernes?
Svarene blafrer noget i vinden i forslagene, men det er måske udtryk for, at det kniber for forslagsstillerne at komme med konkrete forslag, fordi regeringen i forvejen gør et seriøst stykke arbejde for at tage fat på opgaven.
Et moderne velfungerende velfærdssamfund, der aktivt ønsker at være med på det europæiske og globale marked, kræver et stærkt erhvervsliv, der har klare spilleregler og gode rammebetingelser.
Det skabes ikke gennem færre eller ingen regler.
Hvis alt ikke kun handler om at tjene penge, men også om, at erhvervslivet har et ansvar i forhold til miljøet, forbrugerne, den sociale udvikling, skal opfylde etiske krav og være til gavn samfundsmæssigt generelt set, kræver det ikke færre, men bedre regler.
Globaliseringen og medlemskabet af EU medfører også flere regler, men samtidig også mere fair og klare spilleregler for et lille lands erhvervsliv, som hermed for Danmarks vedkommende får adgang til et langt større marked
end det danske.
Fra socialdemokratisk side gør vi en stor indsats for, at der er tale om bedre og klarere regler og lovgivning, og at administrationen heraf bliver så enkel som mulig for såvel små, mellemstore og store virksomheder, så de har bedst mulige vilkår i konkurrencen med andre landes erhvervsliv.
Det fører de tre beslutningsforslag ikke til.