runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-23:
For at tage det allersidste, jeg hørte, først, må jeg sige, at diskussionen om IT til tyndtbefolkede områder er en diskussion, som jeg tror, vi alle er meget enige om, heldigvis,
og en af de meget vigtige ting at få sat fokus på er, at selv om det måske rationelt, investeringsmæssigt, forbrugermæssigt osv. ikke er sådan helt rentabelt, er det væsentligt, at vi som Folketing, som politikere, er meget optaget af at få den infrastruktur på kommunikationsteknologien med langt ud, for der er kolossale muligheder i det.
Vi, som sidder på en ø, som jeg f.eks. gør til daglig, ved jo, hvad det betyder at være medlem af Folketinget og have det apparat og det værktøj, vi har her, som jeg kan gå ind og tænde, når jeg er hjemme på Ærø.
På samme måde vil det jo betyde en mulighed for beskæftigelse derude i forhold til centrale institutioner og undervisningssteder, som er helt fin, og det virker jo for mange allerede i dag.
Men jeg hører heller ikke nogen steder, at man ikke er enig om det, men det er vigtigt, at vi fælles sætter fokus og fart på det, fælles lægger pres på, at kapaciteten, kablerne og nettene når helt ud til nogle af de yderste steder, selv om det ikke umiddelbart er rentabelt.
Vi kan nok lære noget af at kigge på Sverige, som har
nogle utrolig gode programmer på det her område nogle steder; andre steder kan det knibe ligesom hos os.
Men det er i det hele taget vigtigt, at vi kigger os omkring og ser, hvordan vi når det bedst muligt.
Så vil jeg gerne sige til ministeren, at strategi, som jeg talte om i starten - og jeg har hørt det siden - jo netop er et af de ord, som er vigtige.
Hvad kan man med statslige arbejdspladser
, selv om det ikke er ret mange arbejdspladser, statslig aktivitet,
hvad kan man sætte i gang og generere?
Hvad kan man styrke af stærke områder ved stratetisk at placere statslig aktivitet ved siden af?
Hvad kan vi sætte i gang af gode udviklinger?
Jeg er enig i, at det i og for sig er den tanke, der er det meget væsentlige i det her.
Så vil jeg prøve med et eksempel på noget, som ikke nødvendigvis drejer sig om arbejdspladser.
Vi havde en lidt heftig diskussion efter forsvarsforliget, hvor vi talte om Skrydstruphelikopterens placering; det havde noget at gøre med effektiviteten i vores redningsvæsen.
Samtidig nedlagde
Ritt Bjerregaard i en af sine styrelser redningsskibet »Nordsøen« 10 dage om måneden og en radarvogn i et område
, og en række andre ting skete på samme tid.
Det har noget med kvalitet at gøre og ikke så meget aktivitet og beskæftigelse.
Da der blev spurgt, om forsvarsministeren, som skal bruge hele apparatet, vidste det, havde hørt om det, sagde han: Det har jeg ikke nogen kommentarer til.
Statsministeren var i samråd og gav i øvrigt ganske fornuftige svar.
Det er det, jeg mener med den overordnede statslige koordinering: at man sørger for, at alle, når de handler, får kigget igennem og får et overblik over, hvad der sker; hvad sker der med samfundet og sektorerne
, hvis det ikke er overordnet koordineret? Dér vil jeg gerne spørge ministeren om regeringens tiltag, for jeg ved, regeringen har tiltag på området.
Dem kunne jeg godt tænke mig at høre om.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-23:
Jeg har faktisk fornøjelsen af at sidde i Økontaktudvalget, som vi jo også har.
Det er sådan et af de lidt mere underholdende udvalg, vi har her i Folketinget.
Der har vi faktisk det problem med de små øer, at de ikke får deres kabler lagt ud, at de ikke har den optimale IT-forbindelse.
Jeg er glad ved, at vi er enige om, at det er en god løsning for befolkningen på de små øer.
Med hensyn til Randers: Jeg kender ikke tallene, men Randers er jo en by, der har været i kraftig nedgang i de senere år.
Det er den virkelig.
Den har meget store kriminalitetsproblemer, den har meget store problemer med indvandrere osv.
Randers er faktisk en by, der har været i tilbagegang i mange år.
Men jeg ved ikke, om den ligger under gennemsnittet indkomstmæssigt; det har jeg ikke styr på.
Det ødelægger ikke noget for mig, at vi er uenige om det, for det er selvfølgelig noget af det, der hører med til analysen, at se på det.
Jeg tager det bare som eksempel, for det er ikke så enkelt.
For mig drejer det sig om udflytning af statslige arbejdspladser, og de steder, der er vækstområder, er jo ikke vækstområder altid.
Det går jo op og ned.
Hovedstaden har jo været i nedgang i mange år.
Den er heldigvis i opgang nu.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Det er bare to små bemærkninger til hr. Ole M. Nielsen.
Det ene er, at jeg ikke synes, der er nogen grund til at undervurdere spørgsmålet om IT-arbejdspladser.
Specielt på vore mange små øer burde det være et alternativ til fraflytning fra øen, for det er jo det, vi reelt taler om.
Jeg synes, det ville være vigtigt, hvis man kunne gøre noget konkret ved det.
Det andet er, at når vi på tirsdag vedtager det forslag til vedtagelse, der ligger her, hvor vi taler om de egne af landet, hvor den økonomiske udvikling ligger under gennemsnittet, og de dele af landet, hvor udviklingen er svagest, så har jeg meget svært ved at se, at Randers hører til de dele af landet; det må jeg sige.
Jeg håber ikke, at det tages som udtryk for, at jeg dermed tager afstand fra vedtagelsen, for jeg synes stadig, det er de svageste dele af landet, vi skal tage hensyn til.
Pia Gjellerup (S), 2001-03-23:
Da jeg normalt har meget stor vilje i forhold til, om jeg vil bruge kræfterne på at blive vred,
sad jeg dernede og besluttede, at det gad jeg altså ikke at bruge kræfterne på her.
Det vil jeg gerne anerkende.
Det er meget mere modigt at sige: Hvor er det, man forestiller sig, at vi skal koncentrere os om at tage det første skridt?
Modigere end hr. Knud Erik Kirkegaard, som måtte lade det komme an på forhandlinger på et tidspunkt bagefter.
Det er der, jeg frygter det, jeg så måske gjorde mig lidt lystig over - der skal jo også være noget, der er sjovt - og det var, at der godt kan gå sognepolitik i det, og det tror jeg i øvrigt, mennesker uden for dette hus kender til hudløshed, og at de ærgrer sig over derude.
Derfor synes jeg, det er mere væsentligt og relevant, at vi er nogle, der har vovet at sige her, herunder regeringen: Hvad er det, vi vil lægge afgørende vægt på i den tredjedel, som er den mest handlingsorienterede del, ikke nødvendigvis den væsentligste, men den, der i øjeblikket er den mest handlingsorienterede del af vedtagelsen, nemlig: Hvor er det, man vil skulle styrke udviklingen?
Det er i de svagest udviklede områder med hensyn til beskæftigelse, med hensyn til indkomstudvikling og med hensyn til befolkningstal.
Det synes jeg har været vigtigt at understrege.
Det vil jeg gerne kvittere for til dem, der har vovet at give den præcisering.
Vi står sådan set, synes jeg, på den måde egentlig mere bag, hvis det endelig skulle være.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-23:
Vi har under debatten fået bekræftet, at de to regeringspartier rent faktisk står bag forslaget til vedtagelse, selv om ordførertalerne måske ikke var præget af den helt store begejstring.
På et eller andet tidspunkt vil jeg godt bede ministeren bekræfte, at regeringen også er enig i den vedtagelse, som Folketinget vil trykke på de grønne knapper til på tirsdag.
For jeg synes, at ministeren med sine lidt syrlige bemærkninger røbede en udtrykt mangel på begejstring for den vedtagelse, som et enigt Folketing står bag.
Så det vil jeg godt have bekræftet fra ministerens side.
Så vil jeg godt sige, at selvfølgelig kan man gøre sig morsom på at sige, at det her kan ende i noget sognepolitik, ligesom man har set tidligere - det kan det selvfølgelig også - og at det alligevel kun er et begrænset antal arbejdspladser, vi taler om.
Men det, der er det væsentlige, er jo den aktivitet i samfundet, der følger af de statslige arbejdspladser, og som er beskrevet i den rapport fra AKF, som jeg omtalte for et øjeblik siden: »Regionale konsekvenser af øget statslig aktivitet i Vestdanmark«.
Helge Adam Møller (KF), 2001-03-23:
Der er for lidt siden her i salen fremsat et forslag til vedtagelse fra alle partier, som vil pålægge regeringen inden årets udgang at komme med forslag til eksakte institutioner eller arbejdspladser, som flyttes fra København og ud i landet, og det bliver ministeren, der skal lave det i løbet af det næste halve år.
Det bliver jo vedtaget på tirsdag.
Her vil jeg da godt komme med et enkelt forslag til inspiration for ministeren.
Jeg håber, der kommer mange andre gode forslag.
Det er jo ikke ukendt, at vi har en meget stor statsinstitution liggende ikke så langt fra Christiansborg, som kæmper med pladsmangel.
De kan ikke være på ét sted, og derfor er de fordelt, så den ene del halvdel er på Amager, og den anden halvdel er i Brøndbyøster.
Og vi ved, at i øjeblikket udnytter de pladsen mere end hundrede procent.
Der er ikke rigtig råd til at bygge nyt, og om 1 år er der 100 elever yderligere, der skal være inde på de meget trange pladsforhold.
Samtidig ved vi, at den uddannelse, de skal have, får de alle mulige andre steder end på Politiskolen.
Man har ikke svømmehal der.
Man har ikke skydebaner der.
Der skal man til Kalvebod.
Man har ikke, hvad der skal bruges, når de skal have udfarende patruljetjeneste, og så kører man dem op til Værløse.
Og når de skal have forskellig anden tjeneste, er det op til Farum Kaserne.
20 pct. af elevernes samlede uddannelsestid bruges i busser.
Mit forslag er, at nu har vi en tom kaserne - den er i hvert fald helt tom om nogle få måneder - som ligger nede i Næstved, nemlig Garderhusarkasernen.
Der er plads til både 700 og for den sags skyld også 800 eller 900 politielever.
Man har alle de faciliteter, som man i øjeblikket bruger 20 pct. af tiden til at køre til.
Der er skydebane lige uden for døren.
Der er to kæmpe gymnastiksale.
Der er svømmehal, svømmebassin.
Der er et kæmpe øvelsesterræn.
Der er alle faciliteterne.
Derfor beder jeg ministeren om at overveje meget omhyggeligt og seriøst, om det ikke kunne være ét af de mange gode forslag, som regeringen præsenterer Folketinget for inden årets udgang.
Så er vi kommet et langt stykke ad vejen.
Det var de første 700 arbejdspladser.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-23:
Jeg vil starte med det sidste spørgsmål først.
Selvfølgelig er vi med til det hele, men jeg går da ud fra, at det gælder for os alle sammen, at hvis det viser sig, når vi får den analyse, at der ikke er nogen fidus i at flytte arbejdspladser ud, så skal der heller ikke flyttes arbejdspladser ud.
Det må vel være konsekvensen, når vi siger, at der skal være en analyse først.
Men viser det sig, at analysen peger på, at her er der ræson i det, så er Det Radikale Venstre selvfølgelig også med.
Det hersker der ingen tvivl om.
Til hr. Ole M. Nielsen: For mig er det meget logisk, at selv om man placerer en statsinstitution i Søndersø Kommune, så betyder det ikke nødvendigvis, at arbejdsløse i Søndersø Kommune har de kvalifikationer, der skal til, for at de kan komme ind og arbejde på den statsinstitution.
Man kan lige så godt forestille sig, at det er folk i Odense, der kører til Søndersø, fordi der er gode trafikveje dertil, eller at de, der bor i nabokommunerne, tager dertil og arbejder, fordi det er dem, der har kvalifikationerne.
Det er faktisk det, der er min pointe, og jeg synes, det er rart, at jeg fik lov til at præcisere den.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-23:
Ja, jeg vil gerne spørge hr. Harald Kjøller, for ligesom måske at få debatten ledt tilbage på skinnerne,
om vi ikke her i Folketinget netop er udstyret med den mulighed for at styre, hvad der foregår i staten og styre statens aktiviteter.
Og hr. Frank Aaens samfund kræver en nationalisering, hvis vi også vil til at styre, hvor erhvervslivet skal placere sig.
Altså så enkel er den historie vel i virkeligheden.
Men vi kan selvfølgelig også gå samme vej som hr. Klaus Hækkerup og sige, at dér, hvor vi har mulighed for at styre, nemlig de statslige investeringer, der kan vi indsætte nogle bestyrelser, som så også kan placere sig lidt mere måske, hvor de selv synes at det passer dem.
Og det er jo den diskussion, om ikke det er statens aktiviteter, vi kan styre her.
Det kræver en nationalisering, hvis vi skal styre mere.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-23:
Er det ikke sådan, at den almindelige samfundsudvikling betyder, at arbejdspladser nedlægges og nye opstår?
Er det ikke sådan, at Danmark f.eks. er gået fra at være et landbrugssamfund til at blive et industrisamfund, og at nu er vi på vej til videnssamfundet?
Mener hr. Harald Kjøller, at statslige arbejdspladser i regionerne er de eneste, der skal bestå evigt?
Kristen Touborg (SF), 2001-03-23:
Jeg vil godt kvittere for den socialdemokratiske ordførers løfte om at kigge på, hvad der er af muligheder, og hvor det kan være hensigtsmæssigt at se på udflytninger.
Jeg har selv undersøgt det område, jeg har mest med at gøre, nemlig fødevareområdet, og der er et utrolig stort antal eksempler.
Jeg skal nok undlade at komme med eksempler på, hvad man kunne tænke sig, men der er virkelig noget at gå i gang med, og jeg vil gerne kvittere for, at Socialdemokratiet vil være velvilligt over for at se på det.
Så vil jeg godt lige anføre i debatten om regional centralisering, at når Socialdemokratiet finder, at det skal man undlade, får det mig til at tænke på debatten om rets- og politikredsene.
Jeg er sådan set meget glad for, at Socialdemokratiet lægger sig på den linje, at vi ikke skal have en regional centralisering, men den debat får vi jo på et lidt senere tidspunkt.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Hr. Ole M. Nielsen nævner Told og Skat, og det er jo rigtigt, at Told og Skat er blevet samlet i regionscentrene.
Men det underlige er jo, at det skete under den borgerlige regering. Jeg husker den sidste store diskussion, vi havde om flytningen af Told og Skat fra Skive til Viborg, og jeg må sige, at jeg forstår slet, slet ikke den centralisering, som den daværende Venstreskatteminister gennemførte.
Jeg tror desværre, det bare er et eksempel på, at der er megen snak, men når det drejer sig om viljen til at gennemføre det, er det svært at se de praktiske resultater.
Må jeg spørge hr. Ole M. Nielsen: Hvor meget landbrug er der i Århus Kommune?
Til sidst nævner hr. Ole M. Nielsen Sund og Bælt, og om Sund og Bælt vil jeg godt sige, at her skal vi passe på.
Hvis vi laver statslige institutioner om til selvstyrende institutioner og indskyder besluttende led, skal vi jo ikke blande os i, hvor de skal ligge.
Det er den pågældende bestyrelse, der må træffe beslutningen, så jeg synes, hr. Ole M. Nielsen virkelig plumper i et sted, hvor det er farligt.
Skal vi blande os i alting her i Folketinget, også selv om der er selvstændige bestyrelser?
Nej, det synes jeg, vi skal holde op med.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-23:
Med hensyn til Told og Skat ligger der trods alt en stor central enhed i København.
Men den socialdemokratiske ordfører var i sin ordførertale inde på, at det mere handler om randområder end om regionscentre, eller hvad vi nu kalder dem, og det er her, Told og Skat har fejlet, for man har nemlig trukket administrationen væk fra randområderne og ind til centerområderne, og det er helt forkert.
Men det emne hører mere hjemme i en regionaldebat, og vi skal passe på ikke at blande tingene sammen.
Angående Landbrugsraadet har landbruget gjort det helt rigtige.
Det er et skoleeksempel på, hvordan man skal gøre det.
Jeg vil gerne opremse nogle eksempler på, hvad man kunne udflytte.
For det første kan man jo lade være med at etablere
de forkerte steder
Men næste gang, man skal etablere noget, der har med fødevarer at gøre, kan man også placere det i København, for så ligger det i nærheden af Måltidets Hus og Landbohøjskolen og ernæringsforskningen.
Det beskriver jo den negative spiral.
Hvorfor skal DONG ligge i Hørsholm, når man udvinder olie og gas vest for Esbjerg og Varde?
Hvorfor skal Sund og Bælt ligge på kanten af Sverige, når det lige så godt kunne ligge i Korsør eller Nyborg?
Store styrelser som Fødevaredirektoratet og ATP ligger i København, og hvorfor skal en lille ting som Videnscenter for Voldsofre ligge på Rigshospitalet?
Det kunne lige så godt ligge et andet sted.
Der er mange ting, som godt kunne flyttes til et andet sted, hvis man kunne ændre vanetænkningen.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Når hr. Ole M. Nielsen nævner Told og Skat, vil jeg godt sige, at Told og Skat er jo meget decentraliseret. Der er afdelinger mange forskellige steder, men spørgsmålet er selvfølgelig, om det er hensigtsmæssigt at decentralisere yderligere.
Man kunne jo også spørge, hvorfor Landbrugsraadet har placeret sig i København? Hvorfor ligger Landbrugsraadet ikke i Jylland, hvor der er mest landbrug, eller for den sags skyld på Lolland-Falster, hvor der dyrkes flest sukkerroer?
Hr. Kristen Touborg spørger, om man ikke kunne lægge nogle forvaltninger ud.
Vi har jo netop overført strukturfondsmidlernes forvaltning til amtskommunerne fra staten.
Det synes jeg er en meget fornuftig ordning, og hvis det er praktisk på andre områder, synes jeg selvfølgelig, vi skal følge op.
Så spørger hr. Kristen Touborg vedrørende udflytning af Danmarks Fiskeriundersøgelser: Hvor er der overhovedet fisk?
Jeg vil sige, at hvis der overhovedet ikke er fisk, skal vi ikke have nogen fiskeriundersøgelse, og så skal den jo heller ikke udflyttes.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-23:
Min kollega, hr. Ebbe Kalnæs, plejer at sige, at en trafikdebat kan vi altid få.
Når jeg nævnte motorvejene, var det faktisk for at være lidt imødekommende, for det er altså et område, hvor der investeres i provinsen i øjeblikket, mere end i hovedstadsområdet, for her har man faktisk motorveje i forvejen.
Men til gengæld er det svært at holde skjult, at investeringen i kollektiv trafik foregår i hovedstadsområdet.
Det er ikke til at skjule, at det er sådan, det hænger sammen.
Med hensyn til fiskeriundersøgelserne og administrationen af den kunne den jo ligge dér, hvor man plejer at fiske, og jeg kunne også komme med andre forslag til udflytning af noget, som ikke er så højt ekspertbetonet, f.eks. ATP's administration og Told og Skat.
Hvis man flyttede Told og Skat til Jylland, kunne det måske oven i købet give lidt mere forståelse for, hvorfor vi skal betale moms; det kunne være en afledt effekt.
Det er bare eksempler på arbejdsopgaver, som kræver mange edb-medarbejdere og HK'ere osv., og på de områder er der typisk stor arbejdsløshed i Jylland.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-23:
Jeg vil først tage fat på det spørgsmål, om fiskeriadministrationen skal være dér, hvor der er fisk.
Jeg vil gerne vide, hvor det er, vi har de fisk, for det kan være lidt vanskeligt at finde ud af lige i øjeblikket.
Men ellers vil jeg godt kvittere for Socialdemokratiets ordførers udmelding om, at administrationen af Slots- og Ejendomsstyrelsen skal ligge dér, hvor der er slotte.
Jeg går ud fra, at det betyder, at Socialdemokratiet også mener, at f.eks. administrationen af EU-tilskuddene til landbruget bør ligge et eller andet sted ude i landbrugsområderne, og at man kan placere en række af de forskellige administrative funktioner efter samme model.
Det må være konsekvensen af det, Socialdemokratiet siger.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Jeg vil godt sige til hr. Ebbe Kalnæs, at jeg er ikke enig i, at vi ikke kan bruge statistik til noget.
Vi er da nødt til at have konkrete statistiske informationer, for at vi kan træffe fornuftige beslutninger på området.
Vi kunne godt overveje, når vi f.eks. udliciterer statslige opgaver, om de skal lægges i et område, der er hårdt ramt rent beskæftigelsesmæssigt,
det er jeg meget åben over for.
Men det er jo en helt, helt anden snak end den, der er lagt op til i dag.
Så spørger hr. Ole M. Nielsen om de statslige anlægsinvesteringer.
Jeg vil godt sige, at jeg har ingen aktuel oversigt over de samlede statslige anlægsinvesteringer, men jeg har for nylig fået svar på et spørgsmål om fordelingen af motorvejsinvesteringerne.
Hvis man ser 25-30 år tilbage, er der ikke i ét eneste år investeret forholdsmæssigt så meget i motorveje i hovedstadsområdet, som der er befolkningsgrundlag for, overhovedet ikke, tværtimod.
Jeg siger det ikke for at beklage det, men erhvervsstrukturen er jo forskellig.
Så spørger hr. Ole M. Nielsen, om ikke Fiskerikontrollen skal være dér, hvor der er fisk.
Jeg er sådan set meget enig i den filosofi, men jeg vil dog bare sige, at vi er ikke tilhængere af, at Luftfartsstyrelsen skal befinde sig i luften.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-23:
Det er dog det værste, jeg har hørt længe.
Det er det mest dybt politisk uansvarlige, man næsten kan forestille sig, det svarer til, når hr. Svend Auken siger til mig i den energipolitiske debat, at DONG er et rigtigt selskab med sin egen bestyrelse på et marked, der ikke eksisterer, og det kan vi ikke blande os i.
Placeringen er en ganske, ganske væsentlig politisk beslutning, og det er helt sikkert, at hvis vi begynder at sige, at en bestyrelse i et rent offentligt ejet selskab selv skal afgøre placeringen, er vi altså helt ude på skråplanet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-23:
Den socialdemokratiske ordfører nævnte, at det er naturligt, at Slots- og Ejendomsstyrelsen skal være dér, hvor der er slotte osv., og det er jeg faktisk fuldstændig enig i.
Men det vil vel være lige så naturligt, at f.eks. Fiskeriundersøgelsen er dér, hvor der er fisk, og Landbohøjskolen og landbrugsforskningen er dér, hvor der er landbrug.
Det sidste er faktisk et af de strålende eksempler på en udflytning.
Foulum er et eksempel på en kvalificeret udvikling, hvor der nu efter de første 15-20 år er opstået nye institutioner på de samme områder.
Vi skal selvfølgelig tænke på lang sigt, men jeg vil godt spørge, om det ikke på trods af statistikker og alt muligt er en kendsgerning, at de statslige anlægsinvesteringer ligger i Københavnsområdet, lige bortset fra de motorveje, som skal gøres færdige.
En af mine medarbejdere har faktisk pløjet finansloven igennem for at bevise det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-23:
Denne gang er det så finansministeren, der må holde for, for hvis vi skal have noget ud af det her med statslig udflytning, så er det jo en koordinerende indsats, der skal ske, og det er ikke et enkelt ressortministerium, det handler om.
Den direkte anledning til forespørgslen er tal i en rapport, som vist bliver forelagt i dag, men som vi har fået løftet fligen af for et par måneder siden.
Tallene viser, at antallet af statslige arbejdspladser i hovedstadsområdet fra 1993 til 1999 er steget med 15-17 pct. og faldet i resten af landet med 4, 6, 8, 10 pct.
Hvor meget man skal hæfte sig helt konkret ved de tal, kan jeg ikke vide, men det er jo åbenbart for alle, at der i de seneste år er en meget kraftig udvikling i gang i hovedstadsområdet og en betydelig svag udvikling i visse områder af landet.
Det har hovedstadsområdet også i virkeligheden fortjent, og når man ikke har snakket statslig udflytning i en halv snes år, så er det velsagtens, fordi København var lidt bagud og faktisk trængte til et løft.
Det får hovedstaden i de år her, og derfor skal vi altså sørge for også at få resten af landet med.
Det er kort fortalt baggrunden for forespørgslen her.
Besvarelse
Kristen Touborg (SF), 2001-03-23:
Først til hr. Kjøller vedrørende Kort- og Matrikelstyrelsen: Jeg gav det som et eksempel på, hvad vi har kæmpet for midt i 1980'erne, og så sagde jeg bare: Hvor var Venstre i den forbindelse?
Man får jo den tanke, at det er mere snak, end det er handling, når Venstre snakker statslige arbejdspladser, i hvert fald når vi ser det lidt i historiens lys.
Ellers vil jeg gerne slutte op om hr. Frank Aaens spørgsmål til ordføreren omkring centraliseringen inden for landbrugets produktionsvirksomheder, slagterier, mejerier.
Jeg tror ikke, det vil være helt uden betydning, hvad Venstre måtte mene officielt.
Jeg er med på, at det er private virksomheder, vi snakker om, jeg er bl.a. medejer af en dem, men det betyder jo ikke, at vi ikke godt kan have indflydelse på, hvad der sker i strukturudviklingen, jeg mener bl.a. af hensyn til egns- og regionspåvirkningen, arbejdspladser m.v. Men også af hensyn til dyrevelfærd er der god grund til at undgå den voldsomme centralisering, som vi ser i øjeblikket.
Så jeg vil gerne foreslå Venstre, at sådan et par landbrugspartier som SF og Venstre retter
sådan en henstilling til andelsbevægelsen.