Lone Møller (S), 1998-06-12:
Et effektivt og velfungerende sundhedsvæsen af høj kvalitet er centralt for det moderne velfærdssamfund.
Det giver pres
på sundhedssektoren fra alle sider.
Vi politikere vil have mere for pengene i form af større effektivitet, patienterne og de pårørende forlanger den bedst mulige behandling, og sundhedssektorens medarbejdere ønsker bedre vilkår.
Det danske sundhedsvæsen bygger på to vigtige principper: lige og gratis adgang uanset social status, alder og bopæl, og at det skal være en objektiv lægelig vurdering, der afgør rækkefølgen i patienternes behandling.
Ventetider er et af vor tids store samfundsproblemer.
Efter udsultningen af sygehusvæsenet i 1980'erne har Danmark været på vej væk fra verdenseliten.
Mange steder er bygninger nedslidte, apparatur er forældet, ventetiden er for lang, og kommunikationen er for dårlig.
Det skyldes bl.a. for få penge, usammenhængende tilrettelæggelse, svigtende kommunikation og manglende tradition for at tage konsekvensen af, at det er patienternes sygehus, selv om det er personalets arbejdsplads.
Denne kritiske indfaldsvinkel og den ofte negative mediedebat er langtfra en dækkende beskrivelse af det danske sundheds- og sygehusvæsen.
Udviklingen går nu på alle de nævnte punkter i den rigtige retning.
Problemet er, at det går langsomt.
Alle problemer løses ikke over én nat.
Ventetidsproblemet har stået højt på Socialdemokratiets dagsorden meget længe, og der er gjort meget, siden vi er kommet i regering.
Ventetiderne til operationer er lige nu de laveste i flere år.
Det betyder, at 93 pct. af samtlige patienter, der indlægges på sygehus, kan komme til med det samme eller venter mindre end 3 måneder.
En medvirkende årsag til nedbringelsen af ventelisterne har været en stigning i sundhedsbudgetterne siden 1993 på 11 pct.
Vi har fået øget aktivitet inden for de 33 mest almindelige operationstyper.
Antallet f.eks. af grå stær er steget med 17 pct., hofteoperationer med 8 pct., brokoperationer med 16 pct. Og i 1993 indgik regeringen en aftale med amterne om at udbygge kapaciteten på hjerteområdet.
Indtil nu har det betydet, at antallet af forundersøgelser er fordoblet, og der har været en stigning på omkring 60 pct. på bypassoperationer.
Nu kan man jo strides meget om tal, men der er ingen tvivl om, at tendensen er klar.
Vi er på rette vej med lavere ventetider i sygehusvæsenet.
For Socialdemokratiet vil det stadig være højt prioriteret, sådan at det bliver et indsatsområde, at ventetider på alle områder er så minimale
som muligt.
De kommende års indsats for at styrke kvalitet og service på sygehusene vil ske med afsæt i Sygehuskommissionens betænkning.
Sygehusvæsenet er hermed kommet ind i en positiv, fremadrettet udvikling.
Debatten om de små sygehuse dukker jævnligt op.
Socialdemokratiet har ingen intentioner om at lukke de små sygehuse; vi har jo netop i Finansministeriets budgetredegørelse set, at de små sygehuse klarer sig godt.
Det centrale må være behovet samt at vi selvfølgelig sikrer, at der er kvalitet i behandlingen, og at sygehusdriften er rationel.
Sundhedsstyrelsen og de lægefaglige specialselskaber er netop kommet med et oplæg til, hvordan sygehusvæsenet ud fra en faglig vurdering kan tilrettelægges, og flere af de større sygehuse samarbejder med et mindre sygehus om særlige opgaver.
Socialdemokratiet vil fortsat i samarbejde med amter og kommuner, sundhedspersonalet og andre relevante parter støtte forbedringer, der skridt for skridt sikrer, at der bliver forbedringer på områder, hvor tingene kan gøres bedre.
Med hensyn til forslaget til vedtagelse skal jeg sige, at Socialdemokratiet med glæde kan støtte at følge regeringens fastlagte politik.