runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2004-11-30:
Kunne det ikke være sådan, at ordføreren, når nu man alligevel har en del minutter til rådighed oppe på talerstolen, ville forklare et undrende Folketing, og jeg tror også en undrende befolkning, hvorfor regeringen kommer med det her forslag nu – ikke fordi jeg synes, at forslaget er dårligt, men fordi det forslag faktisk har været på bordet for 4 år siden, og da nedlagde partiet Venstre veto imod, at man gennemførte det.
Så vil ordføreren ikke være venlig at forklare, hvad det er, der er forandret i dag i forhold til for 4 år siden, da man havde forslaget på bordet?
Forskellen er altså, at nu sidder man i regering.
Det vil sige, at der er familier i det her land, der i 46 kommuner har måttet gå i 4 år og betale tusindvis af ekstra kroner om året i daginstitutionsgebyrer i kommunerne, fordi partiet Venstre ikke sad i regering.
I forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2001 var der i december 2000 en diskussion, hele efteråret 2000 var der en stor diskussion, hvor Venstre gang på gang fastholdt, at man nedlagde veto imod at indføre fripladsordninger i SFO'en, fordi man syntes, at kommunerne skulle have det som et styringsredskab, og så står Venstres ordfører her og har ikke engang læst på historien og ved ikke, at partiet tidligere har været imod det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-30:
Jeg tror bare ikke, det vil være muligt at finde dem.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-30:
Jeg beklager, at jeg ikke fik svaret på hr. Bjarne Laustsens egentlige spørgsmål i forrige runde.
Hr. Bjarne Laustsen efterlyser en effektmåling af det lovforslag, som blev vedtaget i foråret.
Jeg vil naturligvis gerne undervejs i udvalgsbehandlingen redegøre for, hvilken effekt det lovforslag, som blev vedtaget i foråret, rent faktisk har haft.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-30:
Jeg tror, der er meget mere behov i den retning her, for det her er jo for så vidt for folk, der er i beskæftigelse.
Der efterlyser jeg her i forhold til regeringen, når man svinger sig op til, hvordan man vil løse globaliseringen og dens udfordringer, hvordan vi har det med jobrotation og alle de andre forskellige ting, som falder ind under uddannelsen.
Men det skal vi måske vente med til næste uge.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-30:
Jamen så er vi enige om, at den ordførertale, som hr. Bjarne Laustsen holdt, i og for sig intet havde med lovforslaget at gøre, og det er selvfølgelig en meget relevant oplysning for dem, der sidder og følger Folketingets behandling hjemme i stuerne, og også dem, der efterfølgende vil læse Folketingets forhandlinger.
Så det var da en, synes jeg, relevant oplysning at få med her.
Så bliver jeg bare nødt til at gøre opmærksom på, at det her lovforslag for så vidt drejer sig om noget helt andet end det lovforslag, som Folketinget behandlede i foråret.
Lovforslaget i foråret handlede om at udvide målgruppen for SVU-modtagere, hvor vi dels gjorde det muligt for faglærte at være en del af SVU-målgruppen, dels nedsatte aldersgrænsen for, hvornår man kan modtage SVU.
Det her drejer sig om andre barrierer, som jeg har identificeret i den tid, jeg har siddet i Undervisningsministeriet, altså barrierer, som hr. Bjarne Laustsen har haft ansvaret for har været en del af det lovkompleks, som altså har været gældende hidtil.
Det drejer sig lige præcis, hvilket jeg tror hr. Bjarne Laustsen selv redegjorde for i sin ordførertale, om, at vi gør det mere fleksibelt, så endnu flere forhåbentlig får mulighed for at deltage i forberedende voksenundervisning.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-30:
Jeg vil gerne sige, at jeg har et enkelt spørgsmål og en kommentar til ministerens tale her.
Når regeringen selv svinger sig op til at sige, hvad der er behov for, så har ministeren jo fuldstændig ret i, at det er et lille skridt på vejen – ganske vist i den rigtige retning.
De to elementer, der ligger heri, har jeg også rost; de er ganske udmærkede.
Men jeg vil gerne høre, om vi under udvalgsarbejdet kan få – jeg forlanger ikke at få det i dag – en oversigt over, hvordan det tidligere lovforslag fra foråret har virket, hvilken effekt det har haft.
Jeg husker, der var en artikel, jeg tror det var i Politiken, om, at det havde vist sig, at nogle måneder efter, at lovforslaget var trådt i kraft, var der 12 mennesker, der abonnerede på den ordning.
Bodil Kornbek (KD), 2004-11-30:
Kristendemokraterne finder det nødvendigt at opkvalificere mulighederne for den kortuddannede del af arbejdsstyrken, især de voksne med læse-, stave- og regnevanskeligheder, hvis de også i fremtiden skal sikres tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor kan vi selvfølgelig også støtte dette forslag.
Der er i dag tilbud og muligheder for denne gruppe af arbejdstagere, men vi ser også, at den SVU-lovgivning, der er, er alt for stram.
Forslaget her arbejder for at reducere nogle af de barrierer, der er på nuværende tidspunkt.
Der bliver nedsat timetalskrav, der bliver fleksibilitet i forhold til afholdelse af FVU, og samtidig forhøjes de nuværende refusionstilskud til FVU med samlet 3 mio. kr. osv.
Det er et godt lille forslag, som forhåbentlig kan være med til at fremme nogle muligheder for en gruppe på arbejdsmarkedet.
Så Kristendemokraterne kan støtte forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-30:
Dette lovforslag er en udmøntning af finanslovaftalen for 2005 mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Forslaget går i al sin enkelhed ud på, at kommunerne fremover er forpligtet til at til byde hel eller delvis friplads i skolefritidsordningerne fuldstændig parallelt med de fripladsordninger, der findes på daginstitutionsområdet.
Herved kan der gives hel eller delvis fritagelse for egenbetalingen til SFO'en af økonomiske, sociale eller pædagogiske grunde.
I Venstre synes vi, at det er sundt med paralleliteten mellem daginstitutionsområdet og skolefritidsordningerne, når det drejer sig om fripladser, så vi hilser lovforslaget velkommen og kan naturligt nok støtte det.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-30:
Jeg vil gerne takke Folketinget for behandlingen af dette her gode lille lovforslag, som jeg lyttede mig til at der var bred opbakning til.
Jeg er enig med ordførerne i, at det er et godt forslag, som rammer en målgruppe, som vi har en bred interesse i at sikre også deltager i voksen- og efteruddannelsestilbuddene.
Jeg er for så vidt enig med hr. Aage Frandsen i, at der er behov for mere, og derfor skal det her forslag ses i lyset af den lange række af øvrige initiativer, som regeringen har taget på det her område.
Vi behandlede et lovforslag i foråret, som også drejede sig om en udvidelse af målgruppen for SVU med det samme sigte, nemlig at endnu flere med læsevanskeligheder får mulighed for at tage del i forberedende voksenundervisning.
Så må jeg tilstå, at jeg var noget forundret over den lange svada, som hr. Bjarne Laustsen kom med.
Jeg synes måske egentlig, at svadaen skulle have lov at stå for sig selv, men alligevel kan jeg ikke dy mig, for det forholder sig jo nøjagtig sådan, som både hr. Aage Frandsen og fru Margrethe Vestager var inde på, at det sådan set er opfølgning på en lovgivning, som blev vedtaget under den tidligere regering, men hvor jeg i den tid, jeg har haft ansvaret for uddannelsesområdet, har måttet konstatere, at den lovgivning, som den tidligere regering indførte og dermed havde ansvaret for, indeholdt så mange barrierer, at det rent faktisk betød, at en del af målgruppen afstod fra at tage del i de kurser, som vi gerne vil have de tager del i for dermed at blive bedre læsere og dermed også få bedre mulighed for at tage del i den øvrige efter- og videreuddannelsesaktivitet, som der jo gerne skulle være mulighed for.
Derfor var jeg noget forundret over den ordveksling, som hr. Bjarne Laustsen havde med fru Tina Nedergaard, men i det hele taget også den ordførertale, som hr. Bjarne Laustsen valgte at følge lovforslaget her på vej med.
Grete Schødts (S), 2004-12-01:
Eller skal jeg forstå afslutningen af fru Pia Kristensens ordførertale sådan, at man faktisk er parat til at støtte Socialdemokratiets tanke om, at det her skal ind som en forhøjelse af pensionstillægget, inden man trapper ned?
Pia Kristensen (DF), 2004-12-01:
Det er jo egentlig utroligt, hvad man skal lægge øre til.
Hvis Socialdemokraterne var kommet med et forslag, da Socialdemokraterne havde regeringsmagten, om at forbedre forholdene for de økonomisk vanskeligt stillede ældre, så havde Dansk Folkeparti også bakket op om det.
Nu har vi lanceret en ældrecheck.
Jeg vil så lige gøre opmærksom på, at det ikke er os, der har opfundet den, det er faktisk Ældre Sagen, der har opfundet den, men det er så os, der har presset på for at få den gennemført, så man kan godt sige, at det er os, der har lanceret den.
Det er jo let, når man sidder uden for regering, at komme med nogle ønsker til både det ene og det andet.
Vi har lavet en finanslov, og vi er meget tilfredse med den finanslovaftale, vi har lavet sammen med regeringen, fordi vi nu faktisk fra at starte med at få afsat 420 mio. kr. til en ældrecheck for få år siden nu er oppe på 1,2 mia. kr. i dag.
Det synes jeg faktisk er fantastisk flot.
Fru Grete Schødts taler så om hjemmegående.
Jamen hvad er der galt ved at have været hjemmegående?
Vi må jo erkende, at hjemmegående altså ikke har ATP, men den hjemmegående har måske selv passet sine børn og har ikke været en byrde for samfundet på andre områder.
Så bliver ægtepar, der bor i et parcelhus med friværdi, nævnt igen.
Jamen man kan ikke leve af mursten.
Det kan være et gammelt hus, de måske har boet i i 50 år.
Hvis de skal sælge deres hus og ud at anskaffe sig en almen bolig, så skal de måske komme med et indskud, og de kommer måske til at sidde med en husleje, der er så stor, at de ikke engang har råd til at bo i den lejlighed.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Forslaget går ud på dels at udvide personkredsen, der kan modtage ældrechecken, dels at forhøje beløbet, der gives, dels at lave en svagere aftrapning.
Vi plejer i SF at støtte ældrechecken, selv om vi synes, at den har nogle svagheder.
Det var nogle af de svagheder, der blev diskuteret med Socialdemokraterne.
Det er jo en indkomstudregning, der ikke tager højde for formuer bundet i ejendomme.
Det er jo en kendt sag, at der i disse år formes store formuer, og derfor havde vi et ønske om at anvende et kendt område, nemlig pensionstillægget, som beregningsbaggrund for at yde de ekstra penge.
Bortset fra det må man jo sige, at forslaget her i hvert fald for hovedpartens vedkommende rummer den gruppe ældre, som har en meget lille indkomst, og derfor støtter vi det.
Vi gør det selvfølgelig specielt i en periode, hvor regeringen i øvrigt, som vi var inde på under sidste punkt, skærer andre steder på ældreområdet.
Jeg synes selv, at det er lidt uskønt at finansiere ældrechecken ved at skære ned på hjemmehjælpen, som man har gjort, for det er at sætte to forskellige grupper op mod hinanden på en, synes jeg, meget ubehagelig måde.
Men regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at lade dem, der modtager hjemmehjælp, finansiere ældrechecken.
Det ville vi ikke have medvirket til fra SF’s side, men det har været regeringens og Dansk Folkepartis valg.
Netop når situationen er, som den er, at ældre rundtomkring i kommunerne mister hjemmehjælp, er det jo godt, at der er nogle, der får lidt mere at kunne betale med, og derfor støtter vi forslaget.
Pia Kristensen (DF), 2004-12-01:
Nu skal jeg lige se, om jeg forstod det sidste spørgsmål korrekt.
Det, vi siger, er, at der er lavet beregninger for den her ældrecheck, og den er blevet målrettet direkte til de pensionister, der er økonomisk vanskeligst stillet.
Vi var selvfølgelig aldrig gået med til sådan en ordning, hvis vi skulle give til de rige pensionister og de fattige så bare kunne stå ude på sidelinjen.
Det er fuldstændig håbløst at diskutere det her med Socialdemokraterne.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-01:
Ældre i Danmark er en meget sammensat gruppe også økonomisk set.
Der er ingen tvivl om, at Det Radikale Venstre gerne vil være med til at gøre noget for de svage ældre.
Det kan ses af vores finanslovudspil, hvor vi vil bruge 2,6 mia. kr. til at hæve pensionstillægget, altså gå ind og bruge en metode, som også S og SF har foreslået.
Vi vil bl.a. finansiere det ved at fjerne nogle aldersbetingede ordninger til de økonomisk velstillede pensionister.
Med hensyn til ældrechecken har vi tidligere været meget kritiske, og vi er stadig væk kritiske, selv om det ikke er helt så slemt som tidligere.
Men vi må afvise forslaget, for vi kan ikke godtage finansieringen.
Andre udløbere af finanslovaftalen vil vi stemme for, selv om vi ikke har godtaget finanslovens samlede finansiering, men forskellen er her, at vi er i gang med at bruge 338 mio. kr., som vi synes kunne være blevet brugt på en meget bedre måde.
Isoleret set kan vi altså ikke stemme for forslaget, fordi vi er uenige i finansieringen.
Pia Kristensen (DF), 2004-12-01:
Nu er det jo sådan, vil jeg gerne sige til fru Line Barfod, at med hensyn til satspuljeforhandlingerne er der heller ikke et flertal for, at satspuljen skal afskaffes.
Vi har valgt at gå med ind i de forhandlinger, så vi også har indflydelse på, hvad pengene bliver brugt til.
Selvfølgelig gør vi da det.
Vi står da ikke bare ude på sidelinjen og råber op og klager.
Igen kommer fru Line Barfod med det om nedskæringer i kommunerne.
Jamen der er da kommuner, der skærer ned, det ved vi udmærket.
Men hvis fru Line Barfod igen er i gang med at lave en undersøgelse, så vi skal se et unuanceret billede af de nedskæringer, der har fundet sted ude i kommunerne, så tror jeg nok også, at vi i Dansk Folkeparti kan komme med en mængde dokumentation for, at det, som Enhedslisten går ud og siger, faktisk ikke er tilfældet.
Enhedslisten er her kun som et rent og skært protestparti.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-01:
De foregående ordførere har jo gennemgået, hvad lovforslaget handler om, og fra konservativ side kan jeg sige, at det jo er en del af finanslovaftalen mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, og den bakker vi naturligvis op.
Så har vi særligt noteret os, at aftrapningsintervallet i ydelsen bliver længere forstået på den måde, at fremtidige pensionister – i gåseøjne – bliver straffet mindre for at spare op til alderdommen.
Det mener vi er en klar forbedring, som vi bakker op.
Grete Schødts (S), 2004-12-01:
Jeg vil gerne sige til fru Pia Kristensen, at Socialdemokratiet faktisk kom med et ændringsforslag til den allerallerførstefødte tanke om en ældrecheck.
Det stemte Dansk Folkeparti imod.
Jeg har en svaghed: Jeg kan huske, hvad der er sket igennem årene; det er måske min største svaghed indimellem, eller også er det ikke.
Den her stakkels hjemmegående husmor, al ære og respekt for hende.
Al ære og respekt for murstenene, men lad være at sige, at man ikke kan spise mursten.
Det ved vi alle sammen at vi ikke kan, men vi ved også alle sammen, at man har fået væsentlig bedre vilkår for nedsparingslån, så man kan forsøde sin tilværelse og ikke behøver at tænke på arvingerne.
Mit sidste spørgsmål skal så være om de over 500.000 folkepensionister: Siger Dansk Folkeparti dermed, at de er godt økonomisk stillet, for Dansk Folkeparti har sørget for de svage?
Pia Kristensen (DF), 2004-12-01:
Det kan fru Line Barfod jo have ret i.
Nu er det jo bare sådan, at der ikke er flertal for, at de penge skal udbetales.
Det er der ikke flertal for herinde i Folketinget.
Line Barfod (EL), 2004-12-01:
Dansk Folkepartis ordfører fortalte om nogle af de valgløfter, som Dansk Folkeparti havde afgivet under valgkampen, men ordføreren glemte at fortælle, at Dansk Folkeparti jo også under valgkampen lovede, at man ikke ville være med til tyveriet fra Den Sociale Pensionsfond.
Nu talte ordføreren om, at man kæmpede for at få ældrechecken op på 2 mia. kr. om året, men fra Den Sociale Pensionsfond er det jo altså 8 mia. kr. om året, som man overfører til statskassen, penge, som er renter af penge, der egentlig er indbetalt af de folk, der nu er pensionister.
Det har Dansk Folkeparti direkte lovet under valgkampen, men nu gør man det stik modsatte.
Siden man er kommet ind og har fået magt, så sidder man hvert eneste år og stemmer en finanslov igennem, hvor de her penge ryger direkte ned i statskassen.
Hvis man ville, kunne man sige, at det vil man ikke være med til, at man ikke ville stemme for finansloven, hvis de 8 mia. kr. røg direkte i statskassen i stedet for at gå til pension.
Hvorfor lever Dansk Folkeparti ikke op til sine valgløfter?
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Jeg synes, at hvis man ser på den typiske modtager af sådan en supplerende pensionsydelse, så vil jeg gætte på, at det er et ældre menneske over 75 år, som sidder i en lejebolig, som har en meget ringe ATP-pension, og som ikke har andre pensionsopsparingsmuligheder.
Der synes jeg, det er glimrende, at vi nu kan gå ind med denne her supplerende pensionsydelse og give et bidrag til økonomisk svagt stillede ældre mennesker.
Det synes jeg er rigtig godt, og derfor støtter vi op omkring det her lovforslag.
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Jeg kan blot konstatere, at Ældre Sagen roser det her lovforslag i forhold til det, vi havde til diskussion sidste år, og jeg noterer mig med tilfredshed, at man fra Ældre Sagens side noterer, at der altså nu er flere, der kan få del i denne her supplerende pensionsydelse.
Og jeg må så konstatere, at skattestoppet jo bl.a. også gavner pensionister, der ikke skal opleve, at det bliver dyrere for hvert år, der går, at sidde i egen bolig eksempelvis.
Så i forhold til dem er vi sådan set fra regeringens side og fra Venstres side kommet med flere tiltag, der i og for sig gør det nemmere at være også ældre pensionist.
Line Barfod (EL), 2004-12-01:
Jeg kan altså konstatere, at det var ét valgløfte, som Dansk Folkeparti ikke lever op til.
Dansk Folkeparti sagde jo også inden valget, at man ikke ville være med til satspuljetyveriet, hvor man hvert eneste år udhuler pensioner og øvrige overførselsindkomster, men da man kom til magten herinde, så gik man med i satspuljetyveriet.
Her havde man også muligheden for at sige nej, her havde man muligheden for at sige, at man ikke bare blankt ville lægge stemmer til regeringens finanslov, hvis ikke satspuljetyveriet stoppede.
Tilsvarende ser vi ude i kommunerne, at der lovede Dansk Folkeparti inden valget, at man ikke ville være med til at skære ned på de ældre, også selv om det var i situationer, hvor der ikke var en krone tilbage i kommunekassen, og alligevel har vi kunnet se, at Dansk Folkeparti skærer ned og skærer ned og skærer ned på de ældre ude i kommunerne, at man faktisk i over halvdelen af de kommuner, hvor der sidder Dansk Folkeparti-medlemmer, stemmer for nedskæringer.
Så man må altså konstatere, at de ældre ikke kan stole på de valgløfter, de får fra Dansk Folkeparti.
Der bliver skåret, der bliver taget med Dansk Folkepartis stemmer, og så giver man lidt tilbage, men meget mindre end det, der egentlig bliver taget.
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Hvis vi holder os til sagens materie, der handler om den supplerende pensionsydelse, kan jeg konstatere, at Ældre Sagen f.eks. i deres høringssvar faktisk roser det her tiltag.
De ændringer, vi lægger op til nu, gør sådan set, at faktisk op mod 204.000 personer kan få den supplerende pensionsydelse, og det synes jeg sådan set er glimrende.
Det er et godt lovforslag, og derfor støtter vi det fra Venstres side.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-01:
Det Radikale Venstre finder principielt, at det er en god idé at bruge afgifter til adfærdsændringer i forbindelse med miljøet, men så synes vi måske nok, at man skulle gå lidt mere direkte til værks og også måske en anelse mere modigt.
Jeg tror ikke, at man ville kategorisere det her forslag i den kategori.
Noget andet er, at man kan have sin meget store tvivl om, hvorvidt det ligesom er det, der er på spil i øjeblikket.
For hvis vi for alvor skulle have en effekt af biobrændslerne og vi skulle have opbygget en infrastruktur og en brug af den nuværende drivmiddelinfrastruktur i forhold til biobrændstoffer, skulle man nok gå anderledes drastisk til værks, også når det gælder mineralolieafgiften og ikke kun i forhold til biobrændstoffernes CO2-fordel, for det er helt, helt marginalt, hvad det kommer til at betyde for forbrugerprisen.
Vi har sådan set heller ikke noget principielt imod at sikre, at svovlfri diesel og benzin bliver fremmet frem for andet, men det kunne man jo også have gjort ved at lave en differentieret afgift, sådan at man øgede afgiften på den konventionelle benzin.
Det er Det Radikale Venstre ikke håndsky over for, specielt ikke hvis det kunne give mulighed for at sikre flere menneskers beskæftigelse.
Der er forskellige ting, som hører sådan lidt til i den kuriøse afdeling, bl.a. i ophævelsen af bilaget til vandafgiftsloven, og hvilke erhverv der skal have lempelser i den forbindelse.
Men mest kuriøst bliver det dog, når der sniger sig en nedsættelse på 60 kr. af registreringsafgiften på brugte biler og motorcykler ind.
Det er vist ikke et mest miljø for pengene-forslag, men sådan en lille snip af skattestoppet, som vi får præsenteret her, fordi man ikke vil være ved, at det koster en lillebitte smule med den forbedring, som det nye registreringssyn er.
Vi synes, det er en lidt mærkelig ting sådan at være stemmekvæg i forhold til en stor aftale, hvor finansieringen skal komme andre steder fra.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-01:
Jeg er helt enig med de ordførere, der har sagt, at det her nærmer sig et bunkebryllup.
Det er lidt blandet, men jeg vil tage det fra en ende af.
Til det om svovlfri brændstof, diesel og benzin: Det er jo rigtigt at få det indført hurtigt, men jeg havde bestemt foretrukket en anden model.
En anden model var at lægge en afgift på den svovlholdige benzin, og så får man et provenu, og det provenu kunne være brugt til at fremme vedvarende energi.
Det ville der være en idé i; det andet er der meget mindre idé i.
Med hensyn til biobrændstof skal vi vide, at det jo er begrænset; det er ikke noget, vi får rigtig meget af.
Vi vil bruge det meste af det potentiale, der er på det område, til elproduktion, til opvarmning og sådan noget, men der er et vist potentiale.
Da det er CO2-neutralt, er det meget rimeligt at tage CO2-afgiften væk.
Men der ligger også det i det, at der oprindelig var en intention i et EF-direktiv om en påbudt 2-procents-grænse, som man skulle op på.
Jeg mener, at regeringen ved ihærdigt arbejde fik det til, at man ikke skulle leve op til det, at det bare var en anbefaling.
Regeringens anbefaling af, hvad man skal nå på det punkt her, er lige præcis ikke 2 pct., som der anbefales, det er nul procent.
Det er altså regeringens ambition på det her område.
Nul procent er ikke nogen ambition, det er det samme som ingenting.
Det havde klædt regeringen, hvis det havde været de 2 pct.
Man skal så også vide, at når man skal arbejde på det, ville den rigtige fremtid i det her være at arbejde for, at den vedvarende energi, altså det CO2-neutrale, kom ind.
Videre til det om ledningsført vand og så også dette her om brugte køretøjer: Her vil jeg sige, at det er noget, vi skal høre nærmere om under udvalgsarbejdet.
Er der med hensyn til ledningsført vand en rimelig grænse for, hvad vi betragter som erhverv, og hvad vi ikke betragter som erhverv?
Jeg er helt enig med Socialdemokratiet i, at det skal vi kigge nærmere på.
Det med de brugte køretøjer skal vi også kigge nærmere på og få et overblik over.
Som sådan kan vi sige, at der er nogle ting i forslaget, der kan bruges, men det kunne virkelig være meget bedre.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-01:
Jamen pengene kommer fra den samlede finanslovforhandling, hvor man finder penge nogle steder og tager penge andre steder, og det indgår i en større pulje i finansloven.
Det her forslag er en del af finanslovforhandlingerne og finansieres derfor igennem det samlede finanslovbudget.
Også i Det Konservative Folkeparti kan vi støtte de forskellige småjusteringer, der lagt op til i det her lovforslag.
Jeg er sikker på, at hvis hr. Villy Søvndal stadig væk havde været i salen, ville han have sagt, at det var et meget lille forslag, som han ofte kritiserer os for, men dog med forskellige lempelser og forbedringer, bl.a. en tilskyndelse til at bruge mere miljøvenlige brændstoffer, mere miljøvenlig benzin og diesel.
Også de andre tilpasninger og ændringer kan vi støtte fra konservativ side.