runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører synes, at det er de forkerte, som fylder op på de danske universiteter lige nu.
Det synes jeg da er et spændende synspunkt.
Jeg vil godt have fru Hanne Severinsen til at forholde sig til kernen i mit spørgsmål fra før.
Det er fint, at de danske universiteter udbyder uddannelser også til udenlandske studerende.
Det gør de i dag, og jeg synes, der er nogle fine tiltag, også i forslaget, i forhold til at styrke de muligheder.
Når det begynder at koste penge for de udenlandske studerende, er det selvfølgelig klart, at så vil det gøre det sværere for udenlandske studerende at komme hertil.
Og da er den stipendieordning, som bliver foreslået, og som det også er blevet påpeget i flere af høringssvarene, jo ikke en ordning, der giver mulighed for, at ret mange studerende kan komme til.
Dermed skaber det mindre internationalisering på universiteterne.
Jeg synes lige så godt, man kan sige åbent og ærligt, at det er det, der kommer til at være konsekvensen af den del af forslaget.
Hanne Severinsen (V), 2005-01-14:
Jo, men de betænkeligheder blev mindre, da beløbet blev fordoblet; derefter er det faktisk mit indtryk, at universiteterne syntes, det var udmærket.
Det er jeg nu ikke sikker på.
Der er mange universiteter rundtomkring i verden, der har skabt meget stor internationalisering ved at udbyde uddannelser og også tage penge for det.
Og hvis vi har de rigtige uddannelser, så kan vi også godt opkræve penge for det.
Men samtidig bliver der jo altså mulighed for, at man kan give stipendier.
Og derved tiltrækker man jo nogle af de allerbedste rundtomkring i verden.
Så vi er helt overbeviste om, at det vil være en god idé.
Alternativet ville jo være, at man risikerede, at det måske var de forkerte, som fyldte op på universiteterne, og det kunne blive en pengemaskine, som jeg tror selv hr. Morten Homann måske nok ville synes at danske skatteydere burde være en lille smule bekymrede over.
I Venstre er vi vældig glade for det her forslag, som jo understøtter den internationalisering, som vi gerne ser foregår på universiteterne i stigende grad.
I øvrigt ligger lovforslaget jo i forlængelse af det lovforslag, vi tidligere har haft her i Tinget fra Undervisningsministeriet.
Vi må undgå, at der bliver unødige problemer, for den internationale mobilitet bliver større, og studieophold ved udenlandske universiteter udvikler de studerendes faglige kompetencer og giver dem bedre mulighed for at begå sig i det globale vidensmarked.
Internationaliseringen må gerne gå begge veje.
Universiteterne skal have bedre muligheder for at udarbejde uddannelser til studerende fra andre lande.
Forslaget åbner op for, at man kan opkræve brugerbetaling for studerende uden for EU- og EØS-samarbejdet.
Til gengæld bliver der så en friplads- og stipendieordning, så vi kan tiltrække dygtige studerende til vores universiteter.
Ved at give universiteterne bedre mulighed for at tilbyde uddannelse internationalt og ved at give danske studerende bedre mulighed for at tage uddannelser i udlandet sikrer vi yderligere vore universiteters internationale niveau, og vi sikrer, at lærere og studerende får en øget deltagelse i de internationale netværker, og at vores universiteter får bedre muligheder for at indgå i strategiske alliancer.
Alt i alt et glimrende forslag, som vi håber får en let gang i udvalget.
Bent Bøgsted (DF), 2005-01-14:
Hvis hr. Mogens Nørgård Pedersen havde hørt efter, sagde jeg netop, at Dansk Folkeparti er tilhænger af en generel afskaffelse af eksklusivaftalerne, og det sagde vi også, sidste gang vi behandlede lovforslaget: Vi er tilhængere af en generel afskaffelse af eksklusivaftalerne, og så er det jo bare at sige, at lønmodtageren ikke må have eksklusivaftaler.
Men i dette lovforslag er der jo ikke tale om den generelle afskaffelse, som Dansk Folkeparti ønsker.
Det kommer lige pludselig på tværs, at hr. Mogens Nørgård Pedersen indgår en aftale med fem andre partier om østudvidelsen, hvorefter fagforeningerne skal sørge for, at det danske arbejdsmarked ikke bliver underløbet, og for at fagforeningerne ikke skal svækkes i deres kamp for at håndhæve loven, siger vi, at lige på nuværende tidspunkt vejer EU tungere for Dansk Folkeparti end eksklusivaftalerne.
Vores kamp mod den omklamring fra EU’s side, som sker, er altså mere væsentlig for os end at sige ja til at afskaffe eksklusivaftalerne.
Vi er nødt til at vente et antal år, til vi har bedømt, hvordan det ser ud efter østudvidelsen.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Nu er der jo ikke den store uenighed her i Folketinget om, at det er godt, hvis vi får en større grad af internationalisering på vores universiteter.
Jeg har lige et enkelt spørgsmål til fru Hanne Severinsen.
Det kan godt være, at det bare er mig, der er sådan lidt langsom i opfattelsen, men hvordan kan det være, at det, at man går fra en pris på nul kroner til en pris, hvor man er oppe på at have brugerbetaling på universiteterne, kan udlægges, som at man skaber mere internationalisering?
Det er første kapitel i enhver økonomibog.
Så hvorfor ikke kalde tingene ved deres rette navn?
Det her er et spørgsmål om, at man skal gøre universiteterne til en slags pengemaskine.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Jeg har et spørgsmål til det her med, at det skal ske under hensyntagen til beskæftigelsesmulighederne.
I hvilke lande mener ordføreren at disse beskæftigelsesmuligheder skal være til stede?
Har man den forestilling, at det skal være beskæftigelsesmuligheder i Danmark, altså at de fremmede studerende skal blive i Danmark, eller skal det være beskæftigelsesmuligheder i deres hjemlande?
Man kan sagtens forestille sig lande, hvor borgerne vil have ganske vanskeligt ved at betale deltagergebyr på fuldkostniveau til et dansk universitet og vil have langt større behov for et stipendium, og at det vil være nogle ganske anderledes arbejdsmarkedsforhold, der gør sig gældende i deres hjemland, end tilfældet er i Danmark.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Nu vil fru Margrethe Vestager jo gerne være imod det her forslag og gerne prøve at dæmonisere det en anelse.
Sådan hører jeg jo lidt indlæggene i dag.
Sandheden er, at vi målretter den nuværende aktivitet på området faktisk til dem, der har mest behov.
Derudover er der indbygget en mulighed for, at der kan komme lidt mere økonomi til lidt flere stipendiepladser.
Men der er ikke tale om, at vi her lægger an til, at nu er det en forudsætning, at man tager fra én gruppe og giver til en anden.
Sådan er det ikke lagt an.
Der er ikke tale om, at statskassen på nogen måde kan tjene på det her.
Der er tale om, at i det omfang der måtte komme lidt flere penge ind i forbindelse med brugerbetaling, skal disse penge bruges på fripladser og stipendieordninger.
Så der er tale om en klar forbedring, og der er ikke tale om nogen som helst ændring i forhold til Danidas aftaler med tredjelande og deres studerende – ingen ændring overhovedet.
Det er en forbedring, en målretning og en udvidelse af tilbuddet.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Nu er universiteterne jo ikke forpligtede til at optage dem, der søger.
Man kan jo sige nej til en kinesisk ansøger.
Det er jo sådan set en ret enkel og helt ubureaukratisk måde at få kinesiske ansøgere gelejdet over i andre systemer på, hvis man synes, det er mere rimeligt.
Men skal jeg forstå svaret således, at det er en forudsætning for, at der bliver flere stipendier end de i mine øjne ganske få, der er lagt op til i lovforslaget, at der kommer betalende studerende til Danmark?
For så synes jeg, vi er ude i sådan en lidt mærkelig situation, hvor tredjelandes borgere skal betale for, at andre tredjelandes borgere kan få stipendier.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Situationen i dag er, at vi har mange ansøgere fra Kina, som gerne vil gøre brug af det danske universitetssystem, og det er fint, og det er i orden.
Mange af disse studerende har faktisk nogle formueforhold, som gør, at de alternativt kunne have valgt USA eller Frankrig eller Tyskland, men nu er det altså sådan, at efter de nugældende regler er det en fordel for dem at vælge Danmark, for her skal man ikke betale noget.
Det er der set med vore øjne ikke meget tredjelandshensyn i.
De skal stadig have mulighed for at komme hertil, men vi synes faktisk, det er helt fint at opkræve en vis brugerbetaling.
Den brugerbetaling kan så blive brugt til at give fripladser og stipendier til personer, der kommer fra Bangladesh, fra Asiens fattigere lande, så man virkelig kan imødekomme det behov, som er i udviklingslandene, for at få et uddannelsesforløb på et højt niveau.
Så der er tale om, at vi målretter vores indsats og oven i købet giver universiteterne mulighed for at få en lille smule bedre økonomi.
For i det omfang, der bliver overskud af de her aktiviteter, skal det bruges til nye og flere stipendier og fripladser.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Fru Pia Christmas-Møller var selvfølgelig inde på det i sin tale, men jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe, hvad det var, udenrigsministeren mente, da udenrigsministeren i radioen – vist den 3. januar – sagde til Poul Friis, at noget af det vigtigste, vi kan gøre, er at give stipendier og åbne vore universiteter for i højere grad at gøre os til en del af det globale vidensamfund.
Hvordan fremmer det her lovforslag den udvikling?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Det Konservative Folkeparti bakker også klart op om dette lovforslag, som jo skal ses i lyset af et ønske om at give universiteterne og de studerende de bedste muligheder for at tage del i den internationaliseringsproces, som er i fuld gang.
Det mener vi at vi imødekommer i pæn udstrækning med det lovforslag, som nu førstebehandles.
Til den diskussion, der har været mellem Venstres, Socialdemokratiets og De Radikales ordfører, om, hvorvidt det her vil være en begrænsning i forhold til tredjelandes studerende, må jeg sige, at det kan jeg ikke på nogen måde se, og det er heller ikke intentionen.
Intentionen er faktisk ikke på nogen måde at røre ved de aftaler, som Danida har indgået med Bangladesh eller andre tredjeverdenslande, som i dag har mulighed for at sende deres studerende til Danmark på forskellige uddannelsesophold.
Der har ikke været tale om et ønske om at begrænse mulighederne, tværtimod har ønsket fra regeringspartierne været at målrette, at optimere mulighederne.
Sagt ligeud synes vi, at dette lovforslag bringer os et væsentligt skridt i den rigtige retning og giver universiteterne ret så gode frihedsgrader i vurderingen af, hvilke områder man vil give optagelse på.
Med hensyn til universiteternes ønske om selv at få mulighed for at etablere sig i udlandet med uddannelsesafdelinger så er det ikke medtaget i lovforslaget, som det ligger.
Vi mener, at det skal ske i en anden lovgivning, nemlig transteklovgivningen, og vi håber, at vi får mulighed for at løse problemet her i løbet af foråret, så de danske universiteter også får endnu bedre muligheder for at deltage i den internationale udvikling.
Alt i alt kan vi altså tilslutte os lovforslaget, som vi mener er en forbedring af mulighederne.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Jeg kan sige, at mit andet spørgsmål gik på, hvilke mekanismer det her vil sætte i gang på universiteterne.
I mine øjne vil det her skabe en meget uheldig spiral, hvor man gør universiteterne til pengemaskiner, hvor man, selvfølgelig fordi man er økonomisk trængt, kun tænker i, hvordan man får skabt noget økonomi.
Det kan man gøre med udenlandske studerende, det kan man ikke i samme grad gøre med danske studerende.
Og det flytter fokus på universiteterne væk fra at skabe god og gratis uddannelse til den danske befolkning og i retning af at skabe en forretning baseret på udenlandske studerende.
Så til fru Lene Jensens første svar til mig: Enten må man tage den position, som fru Lene Jensen tog her til sidst, nemlig at der er masser af muligheder – man kan komme ind under bilaterale aftaler, man kan flytte til et EU-land og komme ind under EU/EØS-begrebet – eller også er man i en anden situation, hvor denne her brugerbetaling netop får en betydning.
Så jeg synes, det er lidt uklart: Mener fru Lene Jensen, at brugerbetaling får en betydning, altså at den vil ramme en hel del mennesker, eller mener fru Lene Jensen, at den er betydningsløs, fordi man alligevel bare vil ryge ind under bilaterale aftaler og aftaler med EU/EØS-lande?
Lene Jensen (S), 2005-01-14:
Vedrørende det første om de velhavende studerende: Der er stadig væk også andre muligheder for at komme til Danmark og læse end ved at betale selv, fordi der jo er bilaterale aftaler.
Og mit gæt er, at der kommer flere af dem, for den del af forslaget, som vi ikke diskuterer så meget, og som handler om, at universiteterne faktisk får nogle videre rammer for at kunne indgå i nogle forpligtende samarbejder, tror jeg også kunne spille ind på den front.
Undskyld, nu har jeg simpelt hen glemt det andet spørgsmål, og jeg kan ikke engang læse, hvad jeg har skrevet.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Fru Lene Jensen må i hvert fald kunne medgive, at de studerende, der så ikke er så heldige at få nogle af de meget få stipendier, må være studerende, som er mere velhavende end de studerende, som kan komme til Danmark i dag.
For som det er i dag, kan man få uddannelsen gratis.
Efter lovforslaget skal man til at betale for det, så det vil i højere grad være velhavende studerende, som kommer til Danmark, hvis det her forsalg bliver vedtaget.
Mit andet spørgsmål har lidt mere at gøre med, hvilke mekanismer fru Lene Jensen forestillinger sig det her vil sætte i gang på de danske universiteter.
Kan fru Lene Jensen ikke give mig ret i, at dette vil betyde, at i en situation, hvor universiteternes økonomi er trængt og stram, vil man i højere grad fokusere på, hvordan man kan få nogle indtægter i kassen ved at lave uddannelser til udenlandske studerende snarere end at tænke i, hvordan man kan lave den bedst mulige uddannelse rettet mod danske studerende, som trods alt stadig væk udgør den overvejende majoritet på universiteterne?
Lene Jensen (S), 2005-01-14:
Som det er i dag, har vi jo sådan set heller ikke nogen garanti for, at det ikke rent faktisk er de allermest velhavende, som overhovedet formår at komme til Danmark og tage uddannelser gratis.
Jeg kan godt se pointen.
Men jeg synes måske, den er trukket en anelse, for jeg er ikke sikker på, at folk, der kommer til Danmark og får en uddannelse kvit og frit, tager skade af at arbejde et par år på det danske arbejdsmarked.
Jeg tror faktisk, at de måske kan få nogle erfaringer med sig, som de så også kan bruge, når de på et tidspunkt tager tilbage til deres hjemland.
Så jeg synes nu ikke, at der er tale om en kraftig indsnævring, men som sagt er det ikke en sætning, der har groet i min hjernekiste.
Jeg tror nu nok, at det skal lykkes alligevel at få noget positivt ud af det her.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Betyder det så ikke, at man kan konstatere, at det at åbne danske universiteter med henblik på videnoverførsel til tredjeverdenslande kan blive en ganske, ganske snæver affære, fordi det, universiteterne er forpligtede til at tage hensyn til, er det danske beskæftigelseshensyn, det er det danske arbejdsmarked, og fordi der i lovforslaget givetvis ikke er gjort noget for at lave en bare minimal bureaukratisk lettelse af et ellers ret bureaukratisk forslag, hvor man ikke skal tage hensyn til de kommende stipendiaters økonomiske forhold.
Det vil sige, at man faktisk kan forestille sig, at man rekrutterer meget velhavende studerende, alt efter hvad danske arbejdsmarkedsforhold giver baggrund for.
Lene Jensen (S), 2005-01-14:
Det synes jeg sådan set er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg skal gerne indrømme, at det ikke er en formulering, jeg har opfundet.
Jeg havde gerne set, at universiteterne frit kunne vælge, hvad det var for nogle studerende, man havde behov for.
Samtidig med denne ændring er der også sket en administrativ ændring, som jeg har forstået det, af udlændingelovgivningen, som gør, at udenlandske studerende, der bliver færdige i Danmark, får 3 måneder at søge arbejde i her i Danmark.
Så mit gæt er, at det relaterer sig til det danske arbejdsmarked, men jeg forstår godt spørgsmålet.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-01-14:
Dansk Folkeparti er i hvert fald tilhænger af, at vi har så åbne standarder som muligt.
Men vi skal også se det fra andres side, bl.a. fra regeringens side; der skal man prøve at fremme de her åbne standarder så meget, som det nu kan lade sig gøre.
Jeg vil også gerne nævne, at der er nogle problemer, som forslagsstillerne ikke har taget stilling til.
Det er bl.a. økonomien, som den tidligere taler, hr. Thomas Adelskov, var inde på
Den er ikke rigtig belyst i det her forslag, og vi ønsker i Dansk Folkeparti, at vi i hvert fald får en mere omfattende analyse af den, inden der bare udstedes en slags blankocheck på det her område.
At give frit valg er jo ikke ensbetydende med, at man skal give en blankocheck, altså give det uden at kende prisen.
Der er andre elementer i forslaget, som også skal undersøges noget mere.
Det er bl.a. sikkerheden.
Og hvad er de teknologiske konsekvenser ved at sige ja til det her fra den 1. januar 2007?
Men ellers har vi stor forståelse for, at der skal være disse åbne standarder, og vi synes også, man skal prøve at se på, hvad der kan lade sig gøre ad frivillighedens vej.
Dansk Folkeparti og jeg selv synes, vi skal tage en grundig diskussion i udvalget om problemerne, bl.a. de økonomiske og sikkerhedsmæssige problemer, og som man også beskriver i forslaget, er det klart, at det skal være sådan, at de forskellige systemer kan tale sammen, uanset hvilket program man ønsker at bruge.
Det nævnes, at f.eks. Danmarks Radio bruger et bestemt produkt.
Det har noget at gøre med, hvilken service en kunde, som bruger det bestemte produkt, får, og hvilke økonomiske belastninger der bliver pålagt den enkelte bruger og ejer af den standard, så derfor har prisen også betydning for den enkelte bruger.
Det skal vi efter min mening også se på.
Men vi er åbne over for forslaget, og vi vil gerne diskutere, hvordan vi kan komme videre, og hvordan vi kan forblive et førende land på også dette område; Danmark skal selvfølgelig blive ved at ligge i front.
Men at give et endeligt tilsagn gennem netop dette forslag vil være for vidtgående, så derfor må vi afvise forslaget, som det ligger nu.
Thomas Adelskov (S), 2005-01-14:
Jeg er bare nødt til at sige, at hvis vi taler tilstrækkelig længe om åbne standarder, om at anvende åbne standarder og anvende open sourceprodukter i den offentlige sektor, men ikke i et eller omfang går ud og rent faktisk sikrer, at vi har produkter, der sideløbende kan konkurrere, og hvis vi i den offentlige sektor, i staten, ikke lægger vægten på at anvende åbne standarder, så virker det, som om man her er fodslæbende, og det kan jeg ikke se ret mange begrundelser for at være.
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Det er jo netop det, hele diskussionen går på, og det er netop derfor, at man har nedsat et udvalg for nøje at analysere, hvorvidt det er sådan, som det påstås.
Jeg skal ikke på nuværende tidspunkt foregribe resultatet af, hvad det udvalgsarbejde kan føre til.
Jeg beklager, men jeg kan altså ikke komme det nærmere i dag.
Vi må afvente og se den rapport, der kommer.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-14:
Når det bliver delt op, er det jo, for at advokaterne på selvangivelsen skal angive en andel af medlemskabet af Advokatsamfundet som et ligningsmæssigt fradrag.
Det er da nok rigtigt, at Advokatsamfundet ikke er en arbejdsgiverforening, men det er jo for at ligestille det med lønmodtagerorganisationerne, der jo kun kan få et ligningsmæssigt fradrag for deres fagforeningskontingenter, og en lønmodtagerorganisation kan man vel næppe kalde Advokatsamfundet.
Så spørger jeg en gang til: Den del af kontingentet, som man opgiver på selvangivelsen, som Advokatsamfundet altså selv har vurderet er noget, der skal betragtes som en del af enten et arbejdsgiver- eller lønmodtagerkontingent, burde det ikke være frivilligt?
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Lad mig starte med at sige, at Det Danske Advokatsamfund er ingen arbejdsgiverforening og optræder heller ikke som forhandlingspart i nogen sammenhæng i den egenskab.
Det er det ene.
Det andet er, at det kontingent, advokaterne betaler til Advokatsamfundet, korrekt er delt op.
Jeg tror uden lige at kunne huske det præcist, at der er en opdeling på bidrag til den erstatningsfond, som advokaterne har, og en opdeling til disciplinærsystemet.
Men det er i øvrigt sådan, at Advokatsamfundet har etableret Advokaternes Serviceselskab, som i øvrigt varetager alle de mere almindelige foreningsmæssige aktiviteter, og der vil jeg godt sige, at det er sådan, at det er fuldstændig frit, om man som advokat vil være medlem af serviceselskabet eller man ikke vil, og sådan skal det selvfølgelig være.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-14:
Nu er hr. Freddy Dam jo selv advokat, så jeg vil høre, om han kan bekræfte, at det er sådan, at det bidrag, som man betaler til Advokatsamfundet, bliver delt op i to, når man skal selvangive, sådan at der er en del af bidraget, der vedrører den del, der går til de disciplinære udvalg og til klientkontoreglerne, og så er der en del, som man kan sige går til en almindelig arbejdsgiverforening, sådan at Advokatsamfundet altså allerede laver en opdeling af aktiviteterne.
Og så, så jeg kan undlade at tage ordet bagefter, kan jeg lige så godt spørge med det samme: Ville det ikke være naturligt at sige, at den del, som man kan sige vedrørte de almindelige arbejdsgiveraktiviteter, skulle man også have frihed til at melde sig ud af?
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Jeg havde da gerne set, at der allerede på nuværende tidspunkt lå en rapport om den her problemstilling, men jeg må jo erkende fra mit daglige arbejde, at det vistnok først er for relativt nylig, at der er nedsat et egentligt udvalg.
Hvordan det nærmere er sammensat, tør jeg ikke sige noget om, men jeg forstår, at udvalget i det mindste er nedsat, og jeg forstår også, at så må man forvente en rapport i løbet af forhåbentlig kort tid.
Men jeg er da enig med hr. Mogens Nørgård Pedersen i, at det havde været kønnere, om jeg så må sige, hvis der havde ligget en rapport for lang tid siden.
For som jeg nævnte i min ordførertale, er det jo sådan, at vi faktisk sidst behandlede denne problemstilling i januar måned 2003, og det er altså for så vidt for lang tid siden.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2005-01-14:
Det er korrekt, som hr. Freddy Dam refererer, at justitsministeren skal komme med en redegørelse, bl.a. om advokater og sygesikringsområdet, men er det tilfredsstillende for hr. Freddy Dam, at der nu er gået 2 år, siden det arbejde blev sat i gang, og at vi endnu ikke har hørt fra udvalget?