Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Jeg er faktisk meget enig med hr. Steen Gade i, at hvis man kigger på kontrollen med industrivirksomheder og i øvrigt også andre virksomheder i Danmark, er det sådan set ikke noget stort problem i dag, hvor kontrollen ligger.
At lovgivningen så på en række andre områder er slap – det gælder både i forhold til landbrug og i forhold til industri –
er noget andet.
Og der kan selvfølgelig også være andre problemer.
Jeg vil fremhæve tre grunde til, at det her forslag er problematisk.
Det vil jeg forsøge at gøre forholdsvis kort.
Der vil ske en atomisering og en udtynding af de faglige miljøer.
Jeg medgiver, at det er rigtigt, at der også flyttes noget til staten, og det kan godt være, at det er fornuftigt, selv om jeg sådan set tror, at hr. Steen Gade har ret, når han siger, at det under alle omstændigheder ville være godt at beholde de her ting på det regionale niveau.
Den anden grund er den der snak om armslængdeprincip.
Jeg synes nu ikke, det er så underligt at fremføre det synspunkt, at det er svært at forestille sig, at kommuner, selv om de også bliver større end de nu eksisterende, undertiden vil føle, at de bliver nødt til at tage nogle andre hensyn end dem, der tager udgangspunkt i miljøet.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4526
Hr. Dohrmann antydede jo et konkret eksempel i sit indlæg, da han sagde, at der var det her med motorbaner, hvor der ikke måtte støjes mere end 40 eller 45 dB.
Det forstår jeg ikke helt, for jeg har ikke det indtryk, at lovgivningen bliver lavet om.
Men hr. Dohrmann har nok den forståelse, som sikkert er bærende for Dansk Folkeparti i den her sag, at man ude i kommunerne vil vælge at se pragmatisk på lovgivningen, hvis der er andre interesser, der skal gennemføres.
Anderledes kan det ikke forstås.
Det synes jeg da var bemærkelsesværdigt.
Der er selvfølgelig også det element, og det kan sikkert få en del store virksomheder til at have et ønske om at komme ind under staten, at de mener, at de der kan få en bedre sparring og måske også, ved at koncentrere deres indsats i forhold til staten, kan få nogle resultater, som er i overensstemmelse med deres interesser.
Her kan man også bare sige, og det jo meget tydeligt af førstebehandlingen af det her lovforslag fremgik, at det, der bliver løsningen, jo bliver samarbejdskonstruktioner i form af kommunale fællesskaber.
Der er bare det at sige til det, at det i hvert fald i udgangspunktet for regeringens egen Strukturkommission har været sådan, at man har lagt meget vægt på, at man skulle undgå disse fællesskaber, fordi de gør det mere vanskeligt at opretholde en demokratisk kontrol, end hvis der er en direkte sammenhæng mellem et politisk organ og administrationen.
Det problem eksisterer selvfølgelig også.
Men konklusionen på det her bliver, at fordi man har valgt den her model med store såkaldt stærke kommuner og staten og ikke noget regionalt niveau af betydning, så kommer man indimellem til at finde nogle løsninger, der altså betyder, at det bliver nødvendigt med de her regionale selskaber.
Så nævnte fru Pernille Blach Hansen det der med, at det jo var lidt besynderligt, at tilladelse til havbrug skulle lægges ud i kommunerne, for der var man i hvert fald sikker på, at forureningen ville sprede sig og dermed påvirke andre kommuner, der ikke direkte har indflydelse på det.
Jeg synes derfor, at der er mange gode grunde til at stemme imod det her lovforslag, også selv om man skulle være tilhænger af kommunalreformen, hvad jeg ikke er.
Derfor kan jeg til hr. Eyvind Vesselbo sige, at jeg i hvert fald ikke er trist over eller ked af ikke at være med i forliget om den her kommunalreform.
Jeg er derimod glad for at kunne sige, at der er store chancer for, at vi efter næste folketingsvalg har et andet flertal her i Folketinget, som kan sørge for at få repareret i hvert fald nogle af de værste skader.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 48 stemte for, 61 imod.
Ændringsforslag nr. 5, 7-12, 19 og 27 forkastedes uden afstemning. Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 48 stemte for, 60 imod.
Ændringsforslag nr. 6 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 48 stemte for, 60 imod.
Ændringsforslag nr. 20 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 16 forkastedes, idet 48 stemte for, 60 imod.
Ændringsforslag nr. 13, 15 og 24 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 17 forkastedes, idet 49 stemte for, 60 imod.
Ændringsforslag nr. 14 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 18 forkastedes, idet 49 stemte for, 60 imod.
Ændringsforslag nr. 21 forkastedes uden afstemning.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4527
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Ændringsforslag nr. 22, 23, 25 og 26 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.