Connie Hedegaard (KF), 2005-05-17:
Også tak til initiativtagerne for dagens forespørgsel.
Jeg synes, det er et utrolig centralt emne, og jeg mener, det er et emne med stort potentiale og noget, vi kommer til at gøre meget mere ved i de kommende år.
Som økonomi- og erhvervsministeren også lige redegjorde for, har det også været væsentligt for Danmark i forbindelse med Lissabonstrategien at støtte, at miljøteknologi er blevet et prioriteret indsatsområde i den reviderede Lissabonstrategi.
For mig at se er det helt centralt: Europa kan ikke leve af at konkurrere på løn.
Europa skal konkurrere på andre ting, og et oplagt andet sted at fokusere på er, at vi kan være gode til innovation, vi kan være gode til at finde på løsninger på denne verdens udfordringer.
Og miljøteknologi vil være et af flere elementer i det, som vi skal fokusere på.
Derfor mener jeg også, det er centralt, at EU’s handlingsplan for miljøteknologi, ETAB, skal stå centralt for indsatsen med at fremme miljøeffektiv teknologi.
Danmark støtter denne plan og lægger vægt på medlemslandenes aktive bidrag til implementeringen.
ETAB kan og skal være et virkemiddel til at fremme udvikling, markedsføring og brug af miljøeffektiv teknologi også i Danmark.
Regeringen har i hjemligt regi iværksat en række initiativer til løsning af de nationale miljøudfordringer ved hjælp af teknologi og innovation.
Lad mig bare nævne, at vi under Fødevareministeriet i forbindelse med vandmiljøplan III afsatte 155 mio. kr. til opfølgning på vandmiljøplan III.
Det er 155 mio. kr., som skal bidrage til løsningen af de miljøproblemer, der er knyttet til næringsstofkredsløbet i landbruget, og det vil altså sige problemer i forhold til husdyrgødning.
På energiområdet er der via offentlige og forbrugerfinansierede tilskud afsat 272 mio. kr. til forskning, udvikling og demonstration på energiområdet i 2005, og inden sommerferien vil regeringen fremlægge en langsigtet energistrategi, hvor vores klimaforpligtelser og forskning i og udvikling af miljøvenlige teknologier indgår med stor vægt.
Jeg tror, det er sådan, at partierne allerede er indkaldt til de første forhandlinger om det.
Højteknologifonden og Det Strategiske Forskningsråd spiller også en central rolle i regeringens indsats for at fremme innovation og konkurrenceevne.
På finansloven for i år er der afsat 3 mia. kr. til Højteknologifonden.
Det er hensigten, at fonden i 2012 skal være oppe på at rumme 16 mia. kr.
Afkastet fra fonden skal så prioriteres til informations- og kommunikationsteknologi, bioteknologi samt nanoteknologi.
Men jeg lagde naturligvis mærke til, at fondens nye formand, Jørgen Mads Clausen, dagen efter at han var blevet udnævnt til denne post – det stod i aviserne – lagde meget vægt på at sige, at den også skulle bidrage til øget satsning på miljøteknologi.
Også Det Strategiske Forskningsråd indgår i en samlet dansk plan for miljøteknologi.
På finansloven er der afsat 276 mio. kr. til udmøntning over 4 år, som bl.a. vil gå til forskning i vedvarende og bæredygtig energiproduktion.
Jeg har derudover iværksat en dialog med danske virksomheder og andre relevante aktører om, hvordan vi kan fremme brugen af og udviklingen af miljøeffektiv teknologi.
På torsdag og igen på mandag har jeg således indbudt til rundbordssamtaler med virksomheder, med forskere og med organisationerne omkring disse miljøer.
Vi skal tale om, hvordan vi hver især og sammen kan fremme udvikling og brug af miljøeffektiv teknologi.
Meningen med den dialog er jo også at få kvalificeret debatten og få så mange eksempler som muligt på, hvad det er, der er lige ved at kunne lykkes i en dansk sammenhæng, og hvor det giver især mening at fokusere.
Dialogen vil indledningsvis fokusere på klimaområdet og på landbrugsområdet, altså landbrugsrelaterede miljøproblemer, som jo er to store og centrale miljøproblemer, hvor der samtidig også er ganske megen dansk ekspertise.
På klimaområdet er der et bredt spektrum af danske miljøkompetencer inklusive produktion af vedvarende energi samt energioptimering af produkter, teknologier og funktioner, og videreudvikling af de kompetencer skal bl.a. ses i lyset af, at Danmark har en betydelig udfordring i form af at reducere udledning af klimagasser frem til 2012.
Så man kan roligt sige, at incitamentet er der.
Jeg synes også, der er eksempler på, at vi faktisk med nogle relativt små greb i Danmark kan være med til at skabe en udvikling, der batter noget også globalt.
Denne forespørgsel omhandler jo også, hvad angår det globale.
Jeg hørte fra Grundfos, at Grundfospumper står for 1 pct. af denne verdens elforbrug.
Det er ikke nogen lille dansk virksomhed, det er en stor dansk virksomhed, men det giver alligevel bare lidt af dimensionerne af, at der – hvis vi virkelig forstår at stille nogle krav og forstår at skabe rammer for, at det kan være interessant at investere i miljøteknologi – er nogle ret store perspektiver i det.
Vi skal selvfølgelig basere os på de eksisterende markedsmæssige muligheder og søge at skabe gode og langsigtede rammer for den fortsatte udvikling baseret på virksomhedernes styrkepositioner.
Et interessant initiativ i den forbindelse er det, der hedder Forum for Bæredygtig Erhvervsudvikling, hvor virksomhederne simpelt hen sætter sig som mål at gøre en særlig indsats for at fremme markedsføringen af miljøeffektiv teknologi og miljøvenlige produkter ud fra en tankegang om, at det altså skal kunne betale sig at være miljøeffektiv.
Forbrugerne skal vide, at tilbuddene er der, og derfor skal det være et særskilt parameter, man bruger i markedsføringen, at man er miljøeffektiv og miljøvenlig.
På landbrugsområdet har danske virksomheder og forskningsinstitutioner også opbygget betydelige miljøteknologiske kompetencer.
Det har været medvirkende til, at Danmark siden midten af 1980’erne har kunnet reducere forureningen med næringsstoffer med ca. 50 pct. parallelt med en fortsat stigende husdyrproduktion.
Der er et ganske stort og spirende miljø af ny teknologi på landbrugsområdet, f.eks. inden for brug af enzymer i foder, gylleseparation og mange flere områder, som potentielt kan bidrage til at løse vores eksisterende problemer med landbrugets miljøpåvirkninger.
Brugen af de teknologier og understøttelse af mere teknologisk udvikling vil regeringen netop gerne drøfte med virksomheder og organisationer for at finde holdbare løsninger, hvor virksomhedernes udvikling og de politiske krav kan gå hånd i hånd.
Det er målsætningen at fortsætte ad det spor i de kommende år og fremme den teknologiske udvikling med deraf følgende eksportmuligheder.
Foruden de klima- og landbrugsrelaterede miljøproblemer er der jo også et bred spektrum af andre miljøproblemer: Hvordan skal virksomheder og forskningsinstitutioner på udvalgte områder kunne levere konkurrencedygtige miljøløsninger?
De nationale initiativer og prioriteringer støtter udviklingen af mere miljøeffektive teknologier, der kan omsættes til markedsnær innovation ude i virksomhederne.
Her er tale om teknologier, som ud over at have et markedspotentiale i Danmark også skønnes at kunne have et godt eksportpotentiale.
Jeg vil bare nævne få og gode eksempler: katalysebaseret reduktion af luftemission som dieselpartikler, NOx, VOC, dioxin, ikkegiftig bundmaling til skibe, nye informations- og kommunikationsteknologibaserede systemer til overvågning af f.eks. vandkvalitet, nye mere effektive teknologier til vandrensning, hvor der stilles særlig kritiske krav til kvaliteten som f.eks. i svømmehaller, eller procesvand i industrien.
Der er meget, der er i gang derude.
Vores opgave er også at understøtte det.
Jeg synes, at dialogen med virksomhederne indtil nu har vist, at virksomhederne er interesseret i at udnytte de muligheder, som miljøeffektiv teknologi og innovation rummer.
Meget er i gang, og mere kommer i gang, bl.a. som følge af den dialog, som vi nu har indledt med henblik på til stadighed at kunne konkretisere yderligere, hvor det er, Danmark især skal satse; hvor det er, vi især skal have vores styrkepositioner.