runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
Nu synes jeg sådan set ikke, at der er noget unaturligt i, at man drøfter nationale test, eftersom det er det lovforslag, vi andenbehandler her og nu.
Men at påstå, at vi ikke har andet på dagsordenen, synes jeg sådan set er temmelig absurd.
Faktisk får vi snarere beskyldninger fra brede kredse i hele landet om, at vi er for ambitiøse på den danske folkeskoles vegne.
Men jeg vil ikke foregribe begivenhedernes gang.
Vi ved jo alle sammen, at vi skal førstebehandle L 170, og vi vil senere i dag komme tilbage til en række andre initiativer, regeringen har på dagsordenen.
Colette L. Brix (DF), 2006-03-28:
Jeg ønsker, at forslaget tages tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-5 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 7 og 8 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 9 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
Jeg må jo starte med at tilbagevise, at vi skulle ønske en statsstyret folkeskole og en meget stærk grad af centralisme.
Og igen: Vi vender tilbage til L 170 senere i dag.
Men det, der er et af de meget store punkter i det lovforslag, er, at vi nu præciserer, at det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for, at alle børn lærer det, de skal i den danske folkeskole.
Og som det ene af regeringspartierne har vi sådan set været med til at bringe det lovforslag på fode, og det støtter vi hundrede procent.
Det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for, at alle børn kommer igennem folkeskolen med et godt og tilfredsstillende resultat, at de kommer igennem en ungdomsuddannelse osv. osv.
Og det ansvar forventer vi selvfølgelig at kommunalbestyrelsen lever op til.
Per Clausen (EL), 2006-03-28:
Jamen det var bare det, jeg ville være fuldstændig sikker på, altså at fru Irene Simonsen ikke har tænkt sig at lave noget som helst om.
Fru Irene Simonsen har ganske vist tidligere sagt, at man skulle lave noget om.
Men nu skal der ingenting laves om.
Er sandheden så ikke bare den helt banale, at fru Irene Simonsens fantasi, når det skal handle om konkrete forslag, som Venstre kan foreslå, lige præcis rækker så langt, som Dansk Folkeparti vil tillade?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Venstre har et helt klart mål med det her, det er ikke spor utydeligt: Vi skal tiltrække den arbejdskraft, som der er brug for, og som vi kan få gavn af på sigt, men samtidig skal vi ikke lukke sluserne op og vende tilbage til en tidligere politik.
Det vil sige, at den udlændingepolitik, der føres, og som er blevet ført de sidste år, ser Venstre ingen grund til at ændre på.
Per Clausen (EL), 2006-03-28:
Jeg kan forstå på fru Irene Simonsen, at hun spændt venter på, at andre partier skal komme med gode ideer.
Det er jo en positiv tilgang, som man kun kan rose Venstre for.
Der var noget med, at andre gerne måtte komme med noget nyt.
Jeg vil godt høre: Har fru Irene Simonsen et eneste bud på noget, der skal laves om, i forhold til som det er nu?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
De, som skal have mulighed for at søge job i Danmark, er dem, hvis arbejdskraft der er brug for og som der er mangel på, og hvis uddannelser der lige præcis er mangel på.
Der er ikke spor idé i at bede nogle om at blive her og søge job, hvis ikke der er mulighed for at få det.
Det ville da også være spild af tid for de mennesker.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Det Radikale Venstre ønsker ikke, at alle skal kunne søge arbejde i Danmark.
Det er heller ikke det, vores forslag til vedtagelse går ud på.
Det går ud på, at mennesker, der har en uddannelse og noget arbejdserfaring, skal have mulighed for frit at søge arbejde i Danmark på overenskomstmæssige vilkår.
Det er det, vores velfærdssamfund afhænger af.
Vi har simpelt hen brug for at kunne tiltrække den arbejdskraft, det overhovedet kan lade sig gøre.
I den sammenhæng vil jeg gerne vide, om Venstre kunne tænke sig at være med til at sikre, at alle de udenlandske studerende, der kommer til Danmark, rent faktisk får mulighed for at søge arbejde i Danmark, når de er færdige med deres uddannelse.
Jeg vil gerne minde om, at der er tale om en uddannelse, som den danske stat i mange sammenhænge har været med til at betale.
Hvad er baggrunden for, at man ikke netop forholder sig liberalt til det her og siger: Jamen selvfølgelig, hvis unge er taget til Danmark, har lært sig dansk, har taget en dansk uddannelse, skal de selvfølgelig alle sammen efterfølgende have mulighed for at søge arbejde i Danmark?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Først vil jeg godt sige om tallene, at jeg ikke kendte de nøjagtige tal, at det er 90 forkyndere og 517 børn.
Så har vi tallene på plads.
Så vil jeg gerne pointere, at jeg netop her fra talerstolen – hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen også vil tage det, jeg siger, positivt – lægger op til, at vi nu skal have nogle forhandlinger, hvor jeg ser frem til, vi går ind i flere detaljer og ser på, hvordan vi kan sikre det her.
Men jeg tror, at der er en meget stor forskel i holdningen til, hvordan man tager udlændinge ind i Danmark.
Det har jeg i hvert fald fundet ud af i det sidste års tid, hvor fru Elsebeth Gerner Nielsen og jeg har debatteret.
Vi bliver nok aldrig enige, for hvis det stod til De Radikale og fru Elsebeth Gerner Nielsen, så skal vi have alle ind, uanset hvad.
Vi siger, at det er dem, der virkelig er brug for – og det er dem, jeg i min tale kaldte de krøllede hjerner.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
90 nye forkyndere kan da også bidrage til arbejdsstyrken i Danmark, og de omkring 515 børn, tror jeg det var, der kom til Danmark som adopterede, vil faktisk også bidrage til arbejdsstyrken i Danmark om 20 år.
Men at de lige skal med i den statistik, kan jeg heller ikke se nogen grund til.
Venstres ordfører har på et tidspunkt været fremme med nogle meget progressive tanker om, hvad vi kan gøre for at tiltrække veluddannet arbejdskraft, og jeg må sige, at det forslag til vedtagelse, vi har fremsat sammen med Socialdemokratiet og SF, lægger sig meget tæt op ad det, som fru Irene Simonsen tidligere har udtalt, men lige pludselig ikke kan være med til.
Fru Irene Simonsen har tidligere sagt, at det er nødvendigt at give fri adgang til Danmark for udlændinge med en høj uddannelse.
Er fru Irene Simonsen ikke enig med direktøren for Dansk Arbejdsgiverforening, der i dag siger, at vi simpelt hen er nødt til at begynde at tænke helt anderledes på udlændingeområdet, end vi har gjort tidligere?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Jamen jeg mener, at jeg lige præcis sagde i min ordførertale, at jeg ser meget frem til de forhandlinger, der kommer nu, og hr. Morten Østergaard ved lige så vel, som jeg gør, at når man går ind i forhandlinger, kommer der mange ideer på bordet, og det skal være velkomment.
Vi har hørt ministeren sige, at hun ser frem til at kunne drøfte spørgsmålet med Folketingets partier, så der bliver jo virkelig muligheder for at tage fat, og det er også nødvendigt.
Men vi har altså ikke en situation, hvor regeringen har forsømt en hel masse, så det skrækscenario ser jeg ikke.
Morten Østergaard (RV), 2006-03-28:
Ja, det er så det, vi andre kalder manipulation.
Jeg spurgte konkret: Har der været noget år siden 2001, hvor vi har givet lige så mange tilladelser efter jobkortordningen som i 2001, hvor man altså gav 953?
Det var det første korte spørgsmål.
Det andet korte spørgsmål var: Kan fru Irene Simonsen bekræfte, at man i tallet 25.000 tilladelser fra sidste år, som ministeren og fru Irene Simonsen bruger, medregner adoptioner, religiøse forkyndere og personer, der tilhører det tyske mindretal i Danmark?
Og endelig: Hvad var det for en nytænkning, fru Irene Simonsen vågnede med nytårsmorgen og en uge efter lancerede i Fyens Stiftstidende?
Og hvad er det for en diagnose, som gør, at fru Irene Simonsen i hvert fald her i begyndelsen af 2006 mente, at der var brug for nytænkning?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Jeg har faktisk lige gentaget, hvad jeg tidligere har sagt til pressen, nemlig at vi skal sikre det danske erhvervsliv en højt kvalificeret arbejdskraft.
Vi har haft en ordfører på talerstolen fra det parti, som hr. Morten Østergaard også tilhører, og ordføreren satte ligesom et kæmpe skrækscenario op.
Jeg kan ikke lige huske de nøjagtige tal, men jeg ved, at der var 941 på jobkortordning i 2005, og i 2002 mener jeg, at det var godt 800, hvis det endda ikke var færre.
Det betyder, at der faktisk var flere i 2005, end der var i 2002.
Det er ganske vist ikke mange, men jeg ser ikke det helt store skrækscenario.
Morten Østergaard (RV), 2006-03-28:
Da der åbenbart var lidt talforvirring i starten af debatten, kunne jeg godt tænke mig, at fru Irene Simonsen lige ville bekræfte, at når det gælder jobkortordningen, var det 2001, der var rekordåret, for her blev der nemlig givet 953 tilladelser.
Det er det ene.
Det andet er: I de tal, som ministeren og fru Irene Simonsen har brugt, ligger også adoptioner, religiøse forkyndere og dem, der tilhører det tyske mindretal.
De tilladelser er givet i den forbindelse, og vil fru Irene Simonsen lige bekræfte, at dem tæller man altså også med i denne debat om højt kvalificeret arbejdskraft?
Endelig vil jeg gerne prøve at spørge Venstres ordfører, som tidligere har været fremme med, at nu skal Danmark ind i hjernekampen: Hvis det går så fantastisk, som ordføreren indtil videre har givet udtryk for, hvad var det så, fru Irene Simonsen mente, da hun den 12. januar sagde til Fyens Stiftstidende, at vi bliver nødt til at tænke nye tanker for at sikre Danmark den kvalificerede arbejdskraft, vi har brug for?
Og hvordan går det med det?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Lige en kommentar til det første.
Jeg synes, det er vigtigt at være klar over, at Danmark i øjeblikket lider af brain drain, altså hjerneflugt fra Danmark.
Der er simpelt hen flere veluddannede, der forlader Danmark, end der kommer veluddannede ind, så vi er altså på vej ind i det, man kunne kalde en traditionel ulandsproblematik, og det vil jeg simpelt hen ikke udsætte vores velfærdssamfund og hverken mine eller nogen andres børn for.
Vi har et ansvar for at lave de reformer, der skal til for at sikre, at vi også i fremtiden har en velfærdsøkonomi, så vi kan sætte penge af til ulandsbistand osv.
Dernæst synes vi ikke, det kun er højtuddannede, der skal til Danmark.
Men sagen er den, at forespørgslen i dag først og fremmest drejer sig om de højtuddannede, og det er derfor, jeg har koncentreret mit indlæg om de højtuddannede.
Det ville være meget dumt af Danmark at stille sig uden for konkurrencen, sådan som vi gør i øjeblikket, for hvis vi ikke kaster os ind i konkurrencen, kommer det altså til at gå alvorligt ud over den danske økonomi.
Jeg er selvfølgelig enig i, at vi ikke bare skal stjæle arbejdskraft fra ulandene, og jeg har haft den samme opfattelse som ordføreren for Enhedslisten, nemlig at vi ikke kan være bekendt at stjæle gode hjerner fra ulandene.
Men nu har jeg læst en række analyser, der viser, at det også for ulandene er en meget stor fordel, hvis deres veluddannede borgere kommer til f.eks. Europa eller USA og arbejder her.
De sender nemlig mange penge hjem til deres eget land, og på den måde er de med til at udvikle økonomien i deres eget land.
Mange af dem siger også: Vi vender sandsynligvis tilbage på det tidspunkt, hvor der er beskæftigelse at få.
Men hvorfor skulle en læge gå rundt i f.eks. Sydafrika og være arbejdsløs, hvis lægen rent faktisk kan få beskæftigelse i Danmark og være i stand til at sende penge hjem til sin familie og dermed understøtte udviklingen af den sydafrikanske økonomi?
Per Clausen (EL), 2006-03-28:
Jeg synes, der var et enkelt punkt i fru Elsebeth Gerner Nielsens indlæg, som jeg godt vil knytte en kommentar til, og det er synspunktet om, at vi skal støvsuge verden for talenter.
Jeg vil gerne spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om det er fru Elsebeth Gerner Nielsens opfattelse, at Danmark er et så fattigt land, at det er en ulykke for os, hvis der kommer udlændinge hertil, får en uddannelse og derefter rejser tilbage til deres hjemland eller til et helt tredje land.
Man kunne nemlig godt få det indtryk, at Danmark er et fattigt land, som har meget få talenter blandt sine indbyggere og derfor er nødt til at støvsuge over hele verden for at sikre, at vi også på videnområdet kan blive ekstra privilegerede.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Ja, jeg synes sådan set, vi skal ændre vores politik fuldstændig, for jeg er helt enig med direktøren for Dansk Arbejdsgiverforening, der i dag gør opmærksom på i Politiken, at det er nødvendigt at begynde at tænke udlændingepolitikken fuldstændig anderledes.
Set i det lys vil det være vigtigt at få undersøgt, hvad det er for nogle barrierer, der spærrer for, at vi kan tiltrække veluddannet arbejdskraft.
Det dårlige renommé er jeg sikker på spiller ind, men hvordan spiller det ind?
Og hvad er det, vi kan ændre for at få ændret opfattelsen ude i verden af, at vi ikke kan lide udlændinge her i Danmark?
Det passer jo ikke, eksempelvis kan danske arbejdsgivere godt lide udlændinge og er dybt afhængige af, at der er ansat udlændinge på deres virksomheder.
Henriette Kjær (KF), 2006-03-28:
Jamen vi mangler vel ikke arbejdskraft på de områder, hvor der kommer masser af studerende ud fra de højere læreanstalter og kæmper om at få jobbene?
Jeg ser da ikke nogen grund til, at man skaber en kunstig arbejdsløshed på de områder, og det håber jeg da også vi kan blive enige om.
Men nu jeg har ordet, vil jeg lige spørge til den sidste pind i De Radikales forslag til vedtagelse, nemlig at man vil have iværksat en undersøgelse af, hvilken betydning Danmarks omdømme i udlandet har for Danmarks muligheder for at tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft.
Hvad vil man bruge en sådan undersøgelse til?
Jeg synes, det smager af, at De Radikale åben bart mener, at Danmark har et dårligt omdømme, og at det skulle betyde, at der kommer færre hertil.
En undersøgelse kan vise, at vi har et godt omdømme, men den kan også vise, at vi har et dårligt omdømme, og hvad har man så tænkt sig at gøre?
Vi har nu engang det omdømme, vi har, og ønsker fru Elsebeth Gerner Nielsen, at vi skal ændre vores politik fuldstændig for at give et rosenrødt billede af, hvordan det er her i Danmark?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Jeg har sådan set forstået det på den måde, at regeringen har været endnu venligere, end fru Henriette Kjær gør opmærksom på, og at ordningen er udvidet til at gælde i 6 måneder.
Men det kan altså godt være, det stadig kun er 3 måneder.
Men det, fru Henriette Kjær skal være opmærksom på, er jo netop, at ordningen kun gælder for de studerende, der gør en uddannelse færdig inden for de beskæftigelsesområder, der er på positivlisten, og det er jo smadderærgerligt.
Det er ikke alle de udlændinge, der rent faktisk får deres uddannelse i Danmark, som automatisk har ret til at søge arbejde efterfølgende.
Det er kun en lille gruppe, der har ret til det, i modsætning til f.eks. i Sverige og Tyskland, hvor alle udenlandske studerende har ret til at søge arbejde i op til 1 år efter endt uddannelse.
Det er den ordning, jeg synes, vi skulle gennemføre i Danmark, for vi mangler arbejdskraft.
Henriette Kjær (KF), 2006-03-28:
Jeg synes, fru Elsebeth Gerner Nielsen får det til at lyde, som om antallet af mennesker, der kommer hertil og arbejder og studerer, er faldet drastisk, men jeg håber, vi kan blive enige om, at det ikke er tilfældet.
Når det så er sagt, vil jeg også godt høre, om fru Elsebeth Gerner Nielsen er bekendt med, at praksis er blevet ændret nu, så studerende, der færdiggør deres uddannelse i Danmark, kan blive her.
De har 3 måneder til at søge job, hvis de har en uddannelse inden for et af de områder, hvor vi mangler højtkvalificeret arbejdskraft.
Derfor må jeg også sige, at netop i det spørgsmål har regeringen været offensiv, så den pind i De Radikales forslag til vedtagelse er overflødig.
Vil fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke også anerkende, at her er der taget action, og her har regeringen netop forsøgt at fastholde den arbejdskraft, der er resultatet af de uddannelser, vi giver de unge i Danmark?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Nej, men så kan det være, at enten ministeren eller Venstres ordfører på et tidspunkt vil forklare mig, hvorfor i alverden antallet af adoptioner skal tælle med, når vi opgør, hvor mange studerende og personer med arbejdstilladelse der kommer til Danmark.
Det, jeg kan konstatere, er, at der overhovedet ikke er sket nogen udvikling af jobkortordningen.
Der kommer nøjagtig det samme antal mennesker på jobkortordning til Danmark i 2005, som der gjorde i 2000.
Jeg står her med Udlændingestyrelsens egen statistik, så derfor er jeg ret sikker på, at det er sådan, det forholder sig.
Det er rigtigt, at der er kommet flere studerende til Danmark, men fru Irene Simonsen har jo ikke ret i, at de også bidrager til arbejdsstyrken.
Jeg har netop spurgt ministeren angående udviklingen i antallet af færdiguddannede udenlandske kandidater, der efterfølgende får arbejde i Danmark, og de tal, jeg har kunnet få oplyst, er dem fra 2002.
Det vil sige, at regeringen ikke undersøger, hvor mange der rent faktisk bliver her efter endt studium.
Jeg håber, at også Venstre vil være med til at sikre, at alle udenlandske studerende selvfølgelig har ret til at søge arbejde i Danmark efter endt uddannelse.
Sådan er det jo ikke i dag.
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Jeg vil gerne lige prøve at korrigere, for jeg mener helt bestemt, at også ordføreren er bekendt med, at der i 2005 kom 25.760, heraf ca. 7.000 studerende, hvilket jo betyder, at der er kommet væsentlig flere for at arbejde her og yde en positiv indsats.
Og så tror jeg i øvrigt ikke, der kommer manipulerede tal fra Udlændingestyrelsen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Selvfølgelig synes jeg, det er glædeligt, at der er kommet flere studerende, og det er først og fremmest det, der trækker i den rigtige retning.
Men til gengæld er jeg ikke enig i resten af det, fru Irene Simonsen siger angående statistikken.
Jeg plejer at sige, at jeg ikke har tillid til en statistik, jeg ikke selv har manipuleret, og jeg tror, at regeringen må have det lidt på samme måde, for der er jo også sket det, at man gør tallene op på en særlig måde.
F.eks. kan jeg ikke forstå, at antallet af adoptioner skal have indflydelse på det område, vi taler om her.
Hvis vi ser på det, der er meget relevant for erhvervslivet – og det er det, vi taler om her – nemlig tiltrækning af veluddannet arbejdskraft, er det sådan, at på jobkortordningen kom der 935 til Danmark i 2000, og i 2005 kom der 941, dvs. en stigning på 6 personer, og det skal ses i lyset af, at vi i den grad mangler veluddannet arbejdskraft, og at ministeren sagde, at man havde gjort ordningen mere fleksibel.
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Jeg vil gerne starte med at medgive ordføreren, at jeg er meget positivt indstillet over for, at vi skal finde en måde, hvorpå vi kan tiltrække flere højt kvalificerede udlændinge til Danmark.
Vil ordføreren ikke godt medgive, at vi alligevel har arbejdet rigtigt, og at vi i dag står i en situation, hvor vi faktisk får det samme antal udlændinge til landet som tidligere, men nu får nogle, der kan bidrage positivt til samfundet?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Danmark mangler arbejdskraft, ikke mindst veluddannet arbejdskraft, som kan udvikle fremtidens kreative økonomi.
Alle økonomiske analyser viser, at den største barriere i dansk økonomi er mangel på arbejdskraft.
Der er nemlig langt flere, som forlader og vil forlade arbejdsmarkedet, end der er unge, som kommer ind.
De store årgange går på pension, det fortjener de, men samtidig skal arbejdet jo gøres, og ikke nok med det: Vi er nødt til at skabe mange nye arbejdspladser, hvis vi skal bevare vores velfærdssamfund i alt fald i den form, som vi kender det.
Vi skal skabe nye job og finde medarbejdere til dem.
Kun på den måde bliver der tilstrækkelige skatteindtægter til, at vi kan opretholde og videreudvikle det velfærdssamfund, der om noget er afgørende for sammenhængskraften i Danmark.
Forslagsstillerne er interesserede i at vide, hvordan regeringen vil gribe denne kolossale udfordring an.
Det har glædet os at konstatere, at regeringen er opmærksom på problemstillingen.
Det fremgår af regeringens egen globaliseringsrapport.
Vores ønske i dag er, at regeringen løfter sløret for, hvordan den agter at gribe det videre arbejde an.
Det haster nemlig.
Danske virksomheder er på vej til udlandet eller er rejst, ikke fordi lønningerne er lavere i udlandet, men fordi det ikke er muligt at skaffe de relevante medarbejdere i Danmark.
Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at danske virksomheder kan få den nødvendige arbejdskraft?
Hvad vil regeringen gøre for at bringe sagsbehandlingstiden i Udlændingestyrelsen ned og sikre en anstændig behandling af ansøgerne?
Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at de udenlandske studerende efter endt uddannelse bliver i Danmark frem for at rejse?
Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at Danmarks flossede renommé ikke ødelægger vores muligheder for at tiltrække veluddannet arbejdskraft?
Hvad vil regeringen gøre ved, at den udlændingepolitik, som føres sammen med Dansk Folkeparti, forhindrer Danmark i at løse dets økonomiske udfordringer?
Med andre ord: Ønsker regeringen i virkelighedens verden at gå globaliseringen åbent i møde og kaste sig ind i konkurrencen om talenter?
Eller skal det fortsat være Dansk Folkepartis utryghed ved verden og de fremmede, der skal afgøre regeringens politik og dermed velfærdsniveauet for os alle?
Besvarelse
Per Clausen (EL), 2006-03-28:
Nu har jeg jo ikke nogen idé om, at vi ikke skal give folk mulighed for at arbejde i Danmark; det går jeg meget ind for.
Men jeg må alligevel sige, at jeg er lidt overrasket over, at Det Radikale Venstres bedste bud på at støtte udviklingen i den tredje verden er, at deres bedste talenter skal tage til Danmark og arbejde og sende penge hjem.
Jeg tror ærlig talt ikke, det er den mest effektive måde, hvis man skal skabe udvikling i den tredje verden, og jeg opfatter det som lidt af et udtryk for, at Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF nærmest har accepteret, at globaliseringen og skævheden i verden gør, at Danmark må konkurrere med de andre rige lande om, hvem der kan stjæle mest.
Det andet, jeg godt vil spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen om, er: Hvad er begrundelsen for, at det kun er højtuddannede, der må komme til Danmark og arbejde?
Det forstår jeg altså ikke helt.
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører taler om dem, der er nyttige, og dem, der er unyt tige og sådan noget, for det er vel et Venstrestandpunkt, men at Det Radikale Venstre også mener, at der kun skal være plads til de højtuddannede, forstår jeg ikke.
Det afgørende må vel være, at folk kan få et arbejde og vel at mærke et arbejde på normale danske vilkår.
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Det er jo synligt – eller hørligt – at fru Irene Simonsen har svært ved den her rolle, når der kommer udtryk om, at vi ikke skal åbne sluserne op.
Vi diskuterer jo rent faktisk noget helt andet i dag.
Vi skal have fat de krøllede hjerner, men somme tider kan man måske være i tvivl om, hvorvidt fru Irene Simonsen også synes, at vi skal have dem med krøllet hår.
Derfor vil jeg spørge fru Irene Simonsen, om ikke det gør indtryk, at Economist Intelligence Unit er citeret for at sige om Danmark, at den største risiko i Danmark er knyttet til de kulturelle faktorer.
De seneste 3-4 år har vi kunnet iagttage en stigende fjendtlighed over for fremmede og indvandrere.
Det kan i løbet af de kommende år forringe Danmarks evne til at tiltrække udenlandske virksomheder.
Gør det ikke indtryk på fru Irene Simonsen, og giver det ikke Venstre anledning til at se, at man ikke bare kan sige, at vi skal have nogle højtuddannede, og så samtidig fastholde den alt for restriktive udlændingelovgivning?