runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lis Greibe (S), 1998-01-20:
De senere års uregelmæssigheder inden for EU-ordningen for fællesskabsforsendelser og den internationale TIR-ordning, hvor varer transporteres i uberigtiget stand mellem tredjelande og EU-lande eller omvendt, nødvendiggør, at der gives hjemmel til at kræve forrentning, hvis skylden ikke betales rettidigt eller der konstateres andre uregelmæssigheder i forbindelse med afviklingen af toldekspeditioner eller toldforhold.
Hermed sker der en ligestilling med andre virksomheder, der efter hjemmel i toldloven skal betale renter, såfremt der ikke sker rettidig indbetaling.
Ændringsforslaget indeholder derudover en præcisering af, at oplysninger, dokumenter og andre meddelelser, der er modtaget i forbindelse med bistand i toldsager, ikke uden speciel tilladelse må anvendes til andre formål end dem, der er nævnt i aftalen.
Hermed sikres, at danske forvaltningsmyndigheder ikke med henvisning til forvaltningsloven stiller krav om udlevering af oplysninger, der ellers ville være sikrede efter indgåede aftaler med andre lande eller efter konventionen om gensidig bistand.
At der i loven ændres fra personificeringen »ham« til »den pågældende«, er nok ikke nogen stor sejr for kønskampen, men blot en naturlig nutidig sproglig ajourføring. Socialdemokratiet støtter forslaget om disse mindre ændringer af toldloven.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-20:
Dette lovforslag drejer sig jo om hjemmel til at opkræve renter ved for sen indbetaling i visse situationer, der handler om disse transportordninger, så der er altså ikke tale om ekstra renter eller ekstra udgifter i forbindelse med normal indbetaling af de pågældende afgifter, og det synes jeg, at man skal lægge mærke til.
Man kan betale inden for fristens udløb.
Så pålægges der ikke nogen renter, og så kommer der ingen ekstraudgifter.
Jeg synes, det er rimeligt, at man sidestiller de almindelige importører og eksportører med vognmænd, som er inde under TIR-ordningen og EU-forsendelsesordningerne, så forslaget har Det Radikale Venstres støtte.
Erling Oxdam (V), 1998-01-20:
På Venstres vegne skal jeg udtale, at vi er lidt i tvivl om, hvorvidt vi skal støtte dette lovforslag.
Der kan naturligvis være noget rigtigt i, at man tilsyneladende tilstræber visse ensartede forhold med hensyn til forrentning, men ministeren er naturligvis så fair, at han i fremsættelsestalen nævner, at Danske Vognmænd, Danske Eksportvognmænd og Dansk Speditørforening har udtrykt betænkeligheder ved at gennemføre dette lovforslag.
Spørgsmålet er jo, om der er tale om en form for ekstra beskatning, eller om det er en straf, eller hvad det er.
Under alle omstændigheder vil det være svært for disse vognmandsforreninger, som det handler om, at få dækket de renter, som her vil løbe på.
Jeg mener, der er grundlag for en behandling i udvalget af disse spørgsmål, og vi stiller os på forhånd ikke på noget bestemt standpunkt.
Gitte Seeberg (KF), 1998-01-20:
Dette lovforslag består faktisk af to hoveddele.
Dels er der det, som hr. Erling Oxdam var inde på, nemlig med hensyn til renter, hvor man nu sidestiller vognmandsvirksomheder med andre import- og eksportvirksomheder i relation til rentebetalingen.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er, at det foreslås, at de oplysninger, dokumenter og andre meddelelser, der er modtaget i henhold til aftalen om gensidig bistand, kun må anvendes til formål, der er nævnt i aftalerne.
Det er klart, at der selvfølgelig ingen problemer er med den sidste del af forslaget.
Der kan også godt være en vis rimelighed i den første del af forslaget.
Det vil vi kigge på i udvalget.
Men til skatteministeren vil jeg gerne lige komme med et par enkelte bemærkninger.
Han har været så elskværdig i bemærkningerne til sit lovforslag netop at gøre opmærksom på den problemstilling, som Danske Vognmænd, Danske Eksportvognmænd og Speditørforeningen er fremkommet med.
Vi har ikke selv set høringssvarene endnu, men jeg går ud fra, at vi får dem tilstillet i udvalget.
Jeg vil kraftigt opfordre skatteministeren til, og jeg tror også, at skatteministeren allerede har gjort noget ved det, at der nu for alvor bliver taget skridt til, at der bliver lavet et mere effektivt meldesystem, således at det kommer på edb i hele Europa og i de lande, som er med i ordningerne. Vi har selvfølgelig taget forbeholdene fra de foreninger, som jeg netop har nævnt, til efterretning, men jeg har også forstået, at man er nået så langt med hensyn til enighed om forslaget, som man synes at kunne nå, og derfor vil Det Konservative Folkeparti stille sig overvejende positivt over for forslaget.
Jeg synes sådan set, at der i forslaget mangler en oversigt over de erhvervsmæssige konsekvenser, men det må vi kigge på, når vi når til udvalgsbehandlingen.
Kristen Touborg (SF), 1998-01-20:
Da SF's ordfører på området ikke har mulighed for at være til stede i øjeblikket, skal jeg gøre følgende bemærkninger til forslaget: Lovforslaget giver myndighederne hjemmel til at opkræve renter af tilgodehavender i en række sjældent forekommende situationer, der åbenbart ikke har været dækket af den hidtidige lovgivning.
SF kan støtte lovforslaget.
Kim Behnke (FP), 1998-01-20:
Forslagets bestemmelser om den gensidige bistand med udveksling af dokumenter ser vi ingen problemer i.
Til gengæld er vi dybt bekymrede over den udvikling, der finder sted i øjeblikket inden for vognmandserhvervet.
Der er desværre igennem årene sket en vis udflagning af danske lastbiler.
De kører i vore dage på nummerplader indregistreret i Tyskland eller i Holland og for nogles vedkommende også i Sverige.
Konkurrencen på dette område er så benhård, at danske vognmandsvirksomheder entrerer med tyske, spanske eller franske chauffører.
Når lastvognslæsset skal køres fra Kolding til Madrid, skifter man undervejs til andre chauffører ned igennem Europa.
Det gør man ikke, fordi man har noget imod at have danske chauffører ombord, men det gør man af den simple grund, at regnestykket ellers ikke kan hænge sammen, for ellers er det den hollandske, tyske eller franske vognmand, der i stedet løber med ordren.
Og kunderne er jo fuldstændig ligeglade, for uanset hvilke nummerplader den lastbil, der afleverer deres gods, har på, kommer godset jo rettidigt frem, og med de forhold, der eksisterer inden for EU i vore dage, er det jo nemt og bekvemt.
Det efterlader det indtryk, at vognmanden har stablet pengene i pengeskabet på kontoret eller hjemme i privaten og blot på grund af almindelig sløsethed eller måske ond vilje ikke får afregnet de her ting til tiden.
Jeg ved godt, at ministeren måske har svært ved at forestille sig det, men abstraher alligevel og tænk på, hvordan det er ude i virkeligheden: Det kunne jo være, at kunden ikke har betalt regningen endnu, og at virksomheden simpelthen ikke har likviditet til at afregne de her ting, fordi virksomhedens kunde ikke har afregnet til tiden!
Og forsøger man at indregne dem i de almindelige fragtrater, kan man være sikker på, at det så bliver hollænderne, tyskerne, franskmændene eller svenskerne, der i stedet løber med transportordrerne, og tager man dem på bundlinjen, så er det spørgsmålet, hvor længe vognmanden synes, det er sjovt at stille sin private indkomst til rådighed for det her område. Derfor er Fremskridtspartiets holdning til det her forslag, at vi er nødt til at lægge begge sager på guldvægten, og så må vi sige, at selv om vi har sympati for spørgsmål vedrørende oplysninger og dokumenter, vejer det andet punkt altså så tungt, at vi er nødt til at stemme nej.
For vi mener ikke, at man i Danmark har råd til at gamble med vognmandserhvervet; vi mener tværtimod, at man i løbet af ganske få år kan blive nødsaget til at se på, hvordan man redder vognmandserhvervet.
Og der er ingen grund til at lægge flere lodder i den vægtskål, der i øjeblikket er ude af balance i forvejen, og derfor synes vi, ministeren bør overveje, om det nu også er nødvendigt at genere de danske vognmænd yderligere, når man tænker på den hårde konkurrencesituation, de er i.
Sonja Albrink (CD), 1998-01-20:
Jeg skal tilkendegive, at i CD kan vi ikke i dag sige, hvordan vi vil stemme, når loven endeligt skal vedtages ved tredjebehandlingen.
Som ministeren selv har anført i den skriftlige fremsættelse, har høringssvarene jo givet anledning til visse betænkeligheder, og disse høringssvar vil vi i CD afvente, og så vil vi se på de problemer, der eventuelt er, under udvalgsbehandlingen, før vi tilkendegiver vores endelige stilling.
Ole Donner (DF), 1998-01-20:
I Dansk Folkeparti er vi overvejende positive over for L 152.
Vi har lidt svært ved at hidse os op over de forholdsvis små ændringer, der foretages, og hele afsnittet om dokumenter og afgivelse af oplysninger osv., er vi selvsagt helt enige i.
Det eneste, vi har nogle bekymringer over, er det, som efterhånden er nævnt heroppefra nogle gange, nemlig vognmændenes betænkeligheder ved forslaget.
Men vi vil lade udvalgets arbejde være afgørende for vores endelige stilling, men vi er overvejende positive.
Carsten Koch (S), 1998-01-20:
Også her vil jeg sige tak for tilslutningen fra et solidt flertal.
Jeg kan sige til fru Gitte Seeberg, at der arbejdes intenst med at få indført det, som fru Seeberg nævnte, nemlig et mere effektivt fungerende onlinesystem vedrørende EU's forsendelsesordning.
Det er noget, som Kommissionen arbejder hårdt på,
ved jeg, og det er også tiltrængt, som hr. Frank Aaen helt rigtigt var inde på.
I hvert fald er det sådan, at det er en nødvendig - men ikke tilstrækkelig - betingelse for, at vi får gjort et væsentligt indhug i det systematiske svig, som finder sted på det område, jeg her taler om.
Det er helt generelt.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at TIR-ordningen ikke er fantastisk velfungerende, men det er jo altså noget, som det er politisk tungt at tage fat i, fordi det omfatter så mange forskellige lande, men i hvert fald støtter Danmark utvetydigt alle forsøg på at effektivisere forholdene på det område, og det vil vi fortsætte med.
Så den lille del af lovforslaget, der har at gøre med en ligestilling af renteberegningen ved for sene indbetalinger, er ikke noget, som vi gør os illusioner om vil flytte særlig meget med hensyn til kampen mod svig, men blot en helt almindelig og uproblematisk ligestilling af forskellige former for importører og virksomheder, så de bliver undergivet de samme bestemmelser.
For det er ikke særlig forsvarligt at have en situation, hvor man for i øvrigt næsten identiske udeståender altså får pålagt sådanne renter, hvis man er registreret, men ikke får pålagt dem, hvis man ikke er registreret.
Men det synes jeg altså er en mindre ting.
Så alt i alt vil jeg takke for tilslutningen, og jeg skal love, at vi vil arbejde hurtigt med denne problemstilling, og at vi vil svare på alle de spørgsmål, der kan være.
Erling Oxdam (V), 1998-01-20:
Forslaget betyder en mærkbar lettelse for mange boligejere, men som bekendt ønsker Venstre og De Konservative og CD at afskaffe lejeværdien fuldstændigt, hvilket skulle ske over 4 år, men det forslag foreligger jo ikke til behandling her.
Jeg synes også, det er en udmærket idé at indføre en vis form for automatik, således at man ikke skal foretage lovændringer hele tiden, men stadig væk: Principielt ønsker vi lejeværdien afskaffet helt, men dette er dog et skridt på vejen, så det vil Venstre stemme for.
Erik Mortensen (S), 1998-01-20:
Det er ikke nogen hemmelighed, at det, vi har oplevet på boligmarkedet i de seneste år, er en markant stigning i ejendomspriserne, og derfor bør det være ret indlysende at lade grundlaget for lejeværdiberegningen følge med.
Og lige så indlysende bør det selvfølgelig være, at reguleringen af grundbeløbet ændres, så den følger gennemsnitsindekset for ejendomsværdien og ikke som hidtil årslønsindekset.
Erfaringen har jo vist, at netop de to ting ikke nødvendigvis følges ad, og det har betydet, at det har været mere eller mindre tilfældigt, i hvilket omfang der har været en afgang eller en tilgang af boliger, som har oversteget progressionsgrænsen eller det berømte knæk på 1,6 mio. kr., hvorefter man så skal betale en lejeværdi på 6 pct.
Eksemplerne i lovforslaget er ganske udmærkede, idet de jo viser, at faldende ejendomsværdier burde give en lavere progressionsgrænse, men at det ikke nødvendigvis er tilfældet, idet det jo - sådan som det hele tiden har været -
er lønindekset, der fastsætter denne progressionsgrænse.
Og omvendt har en stærkt stigende ejendomspris naturligvis bragt mange - eller i hvert tilfælde temmelig mange - ejendomme op over denne grænse, og det er vel at mærke i en situation, hvor lønudviklingen ikke er fulgt med, og så har vi det klassiske problem, hvor ejerne ender i en slags velstandsfælde, som det formentlig aldrig har været meningen at nogen skulle havne i.
Derfor ser Socialdemokratiet dette lovforslag som en øvelse, der nu prøver at bringe systemet i harmoni med den udvikling, som rent faktisk finder sted, og som samtidig sikrer en langt mere realistisk metode til regulering af progressionsgrænsen. Så på den baggrund kan Socialdemokratiet anbefale lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-01-20:
Vi er positive over for det her lovforslag, der sikrer renter i nogle tilfælde, hvor der i dag ikke er mulighed for det, men jeg vil dog også tilføje, at det jo er et område, som næppe reguleres tilfredsstillende bare via nogle renteregler. Jeg så nemlig så sent som i går i fjernsynet, hvordan der er enorme komplekser af snyd, hvor bl.a. man misbruger TIR-vogne, og derfor er det altså stadig væk vores opfattelse, at den eneste effektive måde at undgå tab af samfundets midler på grund af transporter hen over grænserne på i virkeligheden er ved at afskaffe TIR-ordningen og sørge
for, at told og skat berigtiges i det land, en transport starter i, og i hvert fald senest ved, at der sker en endelig berigtigelse ved slutstedet, sådan at pengene ikke lægges ud, men vi har pengene i kassen på forhånd, om jeg så må sige.
Jeg skal bare takke for ministerens tilsagn og sige, at jeg sådan set heller ikke er indstillet på, at vi skal prøve at lave særlovgivning, men prøve at lave nogle generelle ændringer, der er så holdbare som muligt.
Hvis det lykkes os i fællesskab at være kreative og finde holdbare ændringer, der løser selskabstømmerproblemet, løser vi i virkeligheden også det problem, som vi i øvrigt har talt om, nemlig at det af tekniske grunde tager lang tid at få det her sat i værk, for så vil i hvert fald en stor del af konsekvensen af det samtidig forsvinde.
Carsten Koch (S), 1998-01-20:
Jeg skal takke for en positiv behandling af lovforslaget.
Jeg skal også love, at hvis det står til mig, skal vi nok få det behandlet relativt hurtigt.
Jeg kan bemærke, der ikke er særlig mange komplikationer.
Og til hr. Kim Behnke skal jeg blot sige, at jeg kan godt nøjes med otte hurraer.
Ole Donner (DF), 1998-01-20:
Jeg blev så glad, da fru Elisabeth Arnold talte om harmonisering af renteudgifterne og tilføjede, at det ikke havde noget med EU at gøre, men at der her var tale om et virkeligt fornuftigt forslag.
Det kunne jo forlede sådan en som mig til at tro, at det, fru Elisabeth Arnold mente, var, at det altid var tåbeligt, når det var harmonisering i forhold til EU.
Men jeg kan se, at fru Elisabeth Arnold ryster på hovedet, så jeg skal nok lade være med at drage den konklusion.
Om selve forslaget vil jeg sige, at Dansk Folkeparti er positive over for den del, der handler om en harmonisering af renterne.
Det synes vi er yderst fornuftigt, men alligevel bliver vi lidt skeptiske, når vi i bemærkningerne ser, at skatteministeren siger, at forslaget vil medføre et provenutab på 200 mio. kr. Det tegner jo meget godt over for skatteyderne, men så tilføjes det, at det i løbet af et par år vil give en provenuindtægt på 400 mio. kr., og så er det, man tænker, at det kunne man godt tænke sig at få lidt uddybet under udvalgsarbejdet.
Men der er jo rejst en række principielle spørgsmål, så vi vil til dette lovforslag sige: Der er visse ting, vi er positive over for, men vi vil tage endelig stilling til forslaget efter udvalgsarbejdet.
Sonja Albrink (CD), 1998-01-20:
I CD synes vi, at det er et fornuftigt forslag, som ministeren her kommer med, hvor man tager det første skridt til en harmonisering på renteområdet.
Det er et kompliceret forslag, som også andre ordførere har sagt, men vi vil i CD gerne tilsige et positivt tilsagn til forslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-01-20:
Lovforslaget tager fat om en problemstilling, som i de gældende regler er kommet til udtryk gennem nogle helt groteske eksempler, hvor en skatteyder med den ene hånd betaler et beløb tilbage og med den anden hånd får et tilsvarende beløb.
Men når man så tager rentegodtgørelser og rentetilskrivninger med, så ender vedkommende med at få udbetalt et fuldstændig urimeligt beløb for at have flyttet penge fra en skattekonto til en anden skattekonto.
Det er indlysende, at sådanne urimeligheder skal fjernes, og derfor beklager vi også, at man ikke er i stand til at komme rundt om hele problemet, og at der er så relativt langsommelig ikrafttræden, som andre ordførere har været inde på. Jeg vil også godt sige noget om en anden problemstilling, som vi meget gerne vil forfølge under udvalgsarbejdet.
Det er en af de ting, der har gjort, at vi er blevet særlig opmærksomme på spørgsmålet, og det er den sag, der ligger i forhold til selskabstømmerne.
Når en sælger bliver dømt eller indgår forlig og indbetaler penge til skattevæsenet, så er vi i dag på grund af de her regler ude for, at en selskabstømmer kan risikere at få mere tilbage af skattevæsenet, end vedkommende har betalt i erstatning - altså så at sige få penge oven i dem, vedkommende i forvejen har snydt skattevæsenet for.
Det er selvfølgelig så grotesk, at man må sige, at der her burde være en eller anden paragraf, som sagde stop, dette skal i hvert fald ikke kunne lade sig gøre.
Det begrænser det minimalt, men løser slet ikke den urimelighed, der er i de gældende regler.
Vi vil derfor under udvalgsarbejdet arbejde for at få ændret forslaget på et par afgørende punkter.
Ikrafttrædelsen skal fremskyndes, og herunder vil vi nok så meget se på spørgsmålet om, hvornår ændringen skal træde i kraft - ved hvilken begivenhed?
Er det ved skatteåret, som ligger frem i tiden, eller er det ved skatteændringstidspunktet?
Jeg kan ikke se det anderledes, end at det er helt i orden med praksis vedrørende skattelovgivning, at man vælger de ændringer, der sker fra nu af og frem, uanset hvilke skatteår de vedrører.
Kim Behnke (FP), 1998-01-20:
Ministeren indleder både i fremsættelsestalen og i de skriftlige bemærkninger med at beklage, at forslaget ikke er altomfattende.
Nu skal vi være de sidste til at bebrejde en minister, som gør en god og grundig indsats for at forberede år 2000-problematikken, for sandheden er jo den, at mange af ministerens kollegaer slet ikke tager det problem seriøst.
Folketinget havde i efteråret på Fremskridtspartiets foranledning en forespørgsel, og på det tidspunkt forlød det, at der på Skatteministeriets område var taget hånd om problemerne, og at man ikke ville løbe ind i nogen som helst former for problemer på skatteområdet, for de ressourcer, der var nødvendige, var sat af osv.
Derfor kan det godt overraske, at det i bemærkningerne til et skatteforslag af den her karakter som argumentation bliver brugt, at medarbejderne har travlt med at rette edb-programmer, så de kan overleve år 2000. Som fremskridtsmand er jeg mere end interesserede i, at dette lovforslag bliver vedtaget.
Vi har tit spurgt til dette område både gennem § 20-spørgsmål og i Folketingets Skatte- og Afgiftsudvalg, når folk har henvendt sig og haft svært ved at forstå de renteberegninger, de har fået.
Folk har haft svært ved at forstå, at de med en markedsrente, som ligger på en 5-6 pct., skal betale op til 12 pct. til skattemyndighederne.
Derfor er vi meget tilfredse med, at de procentsatser nu bliver sat ned. Som fremskridtsmand kunne man så håbe på, at de blev ved med at være lave, også den dag, hvor markedsrenten måtte stige, så for at vi ikke hele tiden skal have de her lovforslag om ændringer, er mit spørgsmål: Hvorfor indskriver man en præcis rente i lovteksterne?
Hvorfor laver man ikke en henvisning i lovteksterne f.eks. til diskontoen, således at man, uanset om diskontoen går op eller ned, altid har en rente, som er relevant i forhold til den eksisterende markedsrente?
Der er et punkt, som vi savner - sådan er det som regel.
For at trykke det rigtige sted på ministerens mavesår vil jeg spørge, om den såkaldte Lotinga-sag nogensinde har fundet anden afslutning, end at ministeren fik skrevet et nyt cirkulære.
Det, jeg tænker på, er, om ikke ministeren synes, at det her lovforslag er en passende lejlighed til at sikre lovhjemmelen til overhovedet at opkræve morarenter.
Det var jo hr. Lotingas påstand for flere år siden, at en sådan mangler, og det er en sag, som mig bekendt aldrig har fundet sin egentlige afslutning.
Bortset fra det vil de principper og paragraffer, der er i lovforslaget, få Fremskridtspartiets tilslutning, og medmindre ministeren har et godt argument for ikke at ændre det fra præcise rentesatser til en henvisning til diskontoen, som måske var mere fremtidssikret, så vil vi foreslå det.
Man ved jo aldrig, hvornår vi igen får en lidt højere rente i Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-20:
Harmonisering har i dette tilfælde intet med EU at gøre; dette er et fornuftigt forslag, som går ud på at harmonisere rentesatserne inden for skattesystemet samt justere renteniveauerne til det almindelige renteniveau i samfundet. Alt i alt et fornuftigt forslag, og vi vil fra radikal side støtte dets hurtige gennemførelse.
Jes Lunde (SF), 1998-01-20:
SF er også positiv over for den ændring, der sker af renteberegningerne og er tilhænger af, at der kommer en parallelitet i forhold til, om det er skatteyderne eller det er det offentlige, der har penge til gode.
Jeg vil herudover komme med to bemærkninger.
Det ene er, at vi synes, at lovforslagets ikrafttrædelse er meget langsommelig.
Vi vil gerne have en drøftelse i Skatteudvalget
for at se, om vi ikke kan få det her til at træde i kraft noget hurtigere.
Det andet er, at det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at edb-udviklingen i Skatteministeriet er kørt i sænk.
Det synes jeg er aldeles bekymrende.
Vi ved, at der efterhånden er udviklet meget gode systemer til at håndtere lønmodtageres skatteforhold, men vi kan forstå, at den erhvervsrettede del af det her ligger så meget i ruiner, at man ikke magter at foretage sig noget som helst, før man er kommet over år 2000.
Det synes jeg simpelt hen er katastrofalt.
Jeg ved ikke, hvad skatteministeren har tænkt sig at gøre ved det, eller om der simpelt hen ikke kan gøres noget ved det, om man er i en så frygtelig situation, at man bare ikke kan gøre noget.
Det er nærmest sådan, bemærkningerne må læses.
Det synes jeg er trist, hvis det er tilfældet, og det var måske en lidt grundigere debat værdig frem for blot en bisætning i bemærkningerne til et lovforslag.