Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-24:
Det her er en køn lille rodebutik af forskellige lovforslag, lovforslag, som måske kan undre en lillebitte smule så kort tid efter, at der er indgået et folkeskoleforlig. Man vil have geografi som prøvefag.
Politiken lavede jo en stor artikel med en rundspørge, der fortalte, at danske skoleelever var dårlige til geografi.
En professionel meningsmand sagde, at det nok var, fordi eleverne ikke skulle til prøve i faget, og derfor tog de det ikke alvorligt.
Og vupti kommer ministeren med et lovforslag om, at geografi skal gøres til et prøvefag. Nu skal man jo så ikke bruge penge på at opgradere geografi i folkeskolen, det er bestemt ikke det, ministeren vil have, og derfor flytter man sådan set også bare 30 timer fra 7. klasse til 9. klasse.
Filosofien er sådan set såre enkel, nemlig at hvis et fag ikke afsluttes med en prøve, så er det ingenting værd. Til det vil jeg sige, at det er Enhedslisten fuldstændig uenig i.
Det er en alt, alt, alt for snæver fokusering på prøver.
Desuden vil jeg sige, at jeg synes, det er fuldstændig til grin, at forligspartierne ikke vil bruge penge på at opprioritere faget geografi.
Det her er jo varm luft.
Det, at man flytter timer fra 7. til 9. klasse, altså en time om ugen indtil en afgangsprøve, jamen det er jo spil for galleriet.
Hvis man reelt ville opprioritere faget geografi, mon man så ikke havde fundet en ekstra pose penge at give faget i stedet for det her, hvor det bare er et spørgsmål om det samme antal timer, og at der så er en prøve i det?
Det her lugter altså langt væk af pressestunt.
Så vil forligspartierne have ensartede regler for vejledning om kristendomskundskab.
Altså hvis formålet er at sikre, at der rent faktisk vejledes om, hvad kristendomskundskab indeholder, og at man kan blive fritaget, så synes vi sådan set ikke, det er så slemt i sig selv.
Men jeg bliver altså nødt til at sige, at hvis formålet er at få flere elever til at have kristendomskundskab og lære om kristendommen, så synes jeg måske en bedre vej rundt om det var at afskaffe selve faget og i stedet indføre et fag, som handler om religion og livsanskuelser bredere, sådan at man ikke skræmmer dem væk, som ikke nødvendigvis som udgangspunkt er kristne. Så vil jeg sige om det her med registrering af fravær, at i dag er det jo hver enkelt skole, som er forpligtet til at registrere hver enkelt elevs fravær, og man er jo selvfølgelig forpligtet til at følge det op, hvis den enkelte elev har for meget fravær. Derfor har jeg en lillebitte smule svært ved at se, hvad formålet med den centrale vejledning er, medmindre forligspartierne, som vi hørte Venstres ordfører udtale, i sidste ende ønsker at lave en central registrering af elevfravær.
Det kan være, ministeren kan forklare os, om det er endemålet.
Så er der en masse positive tillægsord om betydningen af sund mad, sund børnekultur osv.
I Enhedslisten er vi selvfølgelig fuldstændig enige i alle de flotte ord.
Derfor var vi også hovedkraften i at få sat gang i mulighederne for at sikre billig skolemad, og derfor var vi med til at lave en statslig måske alt for lille, men dog en pulje, som kommunerne kunne søge om penge.
Den blev så desværre ikke videreført af den borgerlige regering, da den kom til.
Tværtimod fjernede den faktisk denne her ordning, og så kommer den nu og vil lave en forældrebetalt skolemadsordning.
Jeg synes, at det lugter langt væk af hykleri, og hykleriet og inkonsekvensen bliver rigtig tydelig, når vi ved, at det typisk er de fattigste børn, der får den dårligste mad, altså dem, der får svært ved at skulle betale for skolemaden, dem, som ikke vil have råd til at betale den fulde pris. Forslaget vil desværre være med til at øge de sociale forskelle, og det vil ikke være med til at give de børn, der har behov for det, sund mad, altså de børn, der kommer fra de fattigste familier.
Det er jo der, at problemet er størst.
Det er centraliserende regler, det er en øget social skævvridning, og det kan Enhedslisten selvfølgelig ikke være med til.