runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2005-01-13:
I de meget specialiserede og komplicerede sager, eksempelvis en ung mand, der er kørt galt og har fået en hjerneblødning og derved er blevet eksempelvis lam i dele af kroppen, skal VISO selvfølgelig ind, hvis kommunen ikke kan håndtere problemstillingen.
Det vil givetvis i de fleste tilfælde være sådan, at VISO her skal ind med vejledning, rådgivning og en udredning af det enkelte menneskes situation.
For spørgsmålet er, hvordan vi kan samle kræfterne om at give det bedst mulige tilbud.
Det er netop derfor, vi etablerer VISO.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Hvis jeg eller en fra min familie kører galt og pludselig er invalid, står vi over for et problem, som vi ikke kender noget som helst til.
Vi kunne givetvis sætte os ned og læse en lovgivning, men den ville sandsynligvis være så overordnet, at vi ikke kunne forstå, hvad det betød for præcis vores situation.
Der skulle inddrages noget praksis, der skulle inddrages noget viden om, hvordan tilbuddene fungerer i virkeligheden.
Det er det, som jeg mener må være noget i retning af en udredning.
Derfor vil det der med henvisninger til, hvor jeg kan gå hen og læse i lovgivningen, og hvor kan jeg finde oplysningerne, ikke være det, der vil hjælpe mig, hvis jeg pludselig står i en situation, hvor jeg skal have noget hjælp, men ikke ved, hvor jeg kan få den fra, fordi jeg står i en meget speciel situation.
Jeg kunne godt tænke mig at få Venstres principielle holdning til, hvor meget borgerne skal kunne få af råd og vejledning fra VISO.
Skal VISO kunne gå ind i de her konkrete tilfælde og sige: Med lige præcis det problem, du har, er praksis sådan, og der vil være de her forskellige tilbud?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Jeg tror, der vil være andre, der ligesom jeg synes, det lyder en lille smule hult, når fru Pia Kristensen siger: Det er vigtigt, at man får den her udredning.
Det er vigtigt, at man får et overblik over sin situation, især hvis man oplever frygtelige ting i tilværelsen.
Samtidig siger fru Pia Kristensen: Derfor er det et fremskridt, at man fratager mennesker retten til denne her udredning.
Til den udredning, som ligger i amtet i dag, og som borgeren har ret til, kan kommunen gå ind og sige: Nej, den har du ikke ret til.
Man har ikke som menneske ret til selv at sige: Jeg er kommet ud i en situation – det kan være, at man selv eller ens børn har været udsat for et trafikuheld – der gør, at alting ser meget, meget anderledes ud, så jeg har brug for en udredning af min sag.
Jeg er måske ikke helt enig i den måde, kommunen gør det på.
Men Dansk Folkeparti siger så: Ja, vi synes, det er synd for jer, og så må I klage.
Vi fratager jer adgangen til udredningen.
Det synes jeg klinger hult.
Men det kan jo godt være, at Dansk Folkeparti siger om noget i det her kæmpestore lovkompleks: Det har vi ikke været opmærksomme på, så det vil vi gerne have ændret.
Jeg ville synes, det var overordentlig positivt, hvis fru Pia Kristensen kunne give os følgende tilsagn: Jamen det er jo rigtig nok, hvad Socialdemokraterne, hvad SF, hvad Enhedslisten, hvad De Radikale og hvad en lang række organisationer siger, så det her bør vi ændre.
Hans Andersen (V), 2005-01-13:
Oplysning, vejledning og rådgivning synes jeg er én del.
Det er, at man kan rette henvendelse og spørge: Hvor kan jeg finde oplysninger om det her område, som jeg ønsker at få nogle flere informationer om?
En udredning er altså en konkret sagsbehandling, hvor man går ind og kigger på det enkelte menneske, hvilke probleM040S33983504KAJE.FM.FM
Page 3418
Monday, February 14, 2005 12:41 PM mer og behov det enkelte menneske har, og hvad det skal have hjælp til for at få hverdagen til at fungere.
Man kan sige, at det, hvis det enkelte amt havde opfundet den dybe tallerken, ikke er sådan i dag, at udredningen informationsmæssigt bliver spredt til de øvrige amter, så alle borgere i Danmark kunne få gavn af det.
Det får vi nu med den nye organisation i VISO.
Der får vi simpelt hen et overblik, så vi i den grad kan formidle information om, hvordan vi kan etablere gode løsninger også på handicapområdet.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Det er jo ikke kun sådan, at det er embedsmænd, der har siddet og lavet det.
Selvfølgelig har der også været nogle mennesker, der har forstand, med til ligesom at lægge linjen for, hvordan de skal bygges op.
Som jeg også tidligere har sagt: De høringssvar, der nu begynder at komme ind i en lind strøm, vil vi jo læse igennem.
Det har vi sagt lige fra starten.
De skal grundigt gennemlæses, og skal der ske nogle tilretninger, så vi er meget opmærksomme på det, for vi ønsker simpelt hen ikke, at der er en gruppe borgere, der skal tabes på gulvet.
Denne struktur skal være med til at gøre det bedre for vores borgere og ikke ringere for vores M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3424
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
borgere, må jeg sige til fru Line Barfod.
Det er det, der er meningen med hele den her reform.
Jeg er helt enig med fru Line Barfod.
Vi har forskellig opfattelse, og det har vi af stort set alt.
Når vi nu snakker om at vedtage love herinde, så var vi inde på før, at den der strukturreform er et stort kompleks.
Som sagt har der været et grundigt forarbejde, men når vi behandler lovforslag, så er der jo også ting, vi går ind og ændrer med ændringsforslag imellem første- og andenbehandlingen eksempelvis.
Og på samme måde vil det jo komme til at gå med det her lovforslag.
Det skal jo behandles på samme måde.
Så vil jeg sige: Det kan godt ske, at vi har en forskellig opfattelse af grundighed, for det kunne godt være, vi sådan har nogle forskellige holdninger til, hvad vi mener, man skal undersøge, hvad der er vigtigt at undersøge, og hvad der ikke er så vigtigt, hvad der egentlig er ligegyldigt at undersøge.
Det vil stadig væk være kommunerne, der står for hele udgiften, men helt specielle opgaver vil der selvfølgelig blive en statslig refusion af.
Men det vil aldrig nogen sinde blive, som vi har det nu, hvor amterne også er med i billedet, for det forkludrer hele det system, vi har i dag.
Vi kan kun gøre det bedre på det sociale område.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Nu har jeg jo ikke været medlem af Folketinget så længe, så jeg kender desværre ikke forslaget.
Men jeg har dog været medlem så længe, at jeg har forsøgt at udtale mig om nogle forslag, som jeg ikke har læst i detaljer, og det har jeg fortrudt nogle gange.
Derfor vil jeg meget nødigt udtale mig om nogle forslag, som jeg ikke har haft tid til at læse grundigt igennem og overveje.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Det er altid rart at høre, når der er nogle, der lægger stor energi i et stykke arbejde.
Jeg vil gerne spørge til noget andet af det, fru Ida Jørgensen var inde på i sit ordførerindlæg, nemlig det problem, at retssikkerheden i sociale sager er langt dårligere end i f.eks. straffesager.
Det er noget, jeg har været meget optaget af, og derfor vil jeg gerne høre, om De Radikale overvejer at støtte de forslag, Enhedslisten tidligere har fremsat om omvendt bevisbyrde i sociale sager.
Hvis en afgørelse går ud på, at en borger bliver frataget nogle ydelser eller nægtet nogle ydelser, bør det offentlige bære bevisbyrden for, at de har ret, i stedet for at det er borgeren, der skal dokumentere over for hele det store offentlige apparat, at den pågældende har ret, og hvis De Radikale vil støtte det, er det i hvert fald noget, vi vil overveje at fremsætte igen meget hurtigt.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Vi forlod jo netop forhandlingerne, fordi vi ikke kunne få nogen økonomiske beregninger.
Dengang var argumentet, at man ikke var færdig med at se på, hvor opgaverne skulle ligge, men det ved man nu, så det er da muligt, at der under nye forhandlinger kan komme nogle beregninger frem, der kan berolige os noget.
Men der er én ting, der gør, at vi er meget skeptiske over for det.
Der står, at der skal laves en udligningsreform, efter at kommunalreformen er gennemført.
Det kan jo være, vi bliver overraskede, men jeg tror, det bliver meget svært for os at komme igennem med så mange ændringsforslag, at vi kan ende med at stemme for.
Men vi går til udvalgsarbejdet med stor energi.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Fru Ida Jørgensen sagde lidt om problemet med at gennemføre en strukturreform på det sociale område uden at vide, hvordan økonomien bliver.
Jeg vil gerne høre, om Det Radikale Venstre allerede nu kan sige, om man mener, vi kan
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3429
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
være sikre på, at lovgivningen lever op til de sædvanlige krav om lovkvalitet, når vi ikke ved, hvilken økonomi de forskellige kommuner får. Selv om man flytter pengene fra amterne til kommunerne, når man flytter de sociale udgifter under et, ved vi ikke, hvor mange penge de enkelte kommuner har til at tage sig af bl.a. de sociale opgaver, og mener Det Radikale Venstre, at det er muligt at stemme for et lovforslag, hvis man ikke ved, hvordan kommunernes økonomi kommer til at se ud?
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg tror, vi både har en forskellig opfattelse af, hvad der er grundighed – også når man ser på, hvordan man tidligere har forberedt store socialreformer – og af, at der er manglende forberedelse af denne reform, og så har vi en stor uenighed, når det drejer sig om, hvad det er for nogle vilkår, borgerne har og skal have fremover.
Derfor vil jeg gerne høre, om fru Pia Kristensen kan bekræfte, at med den socialreform, man er ved at lave som led i denne totale omlægning af det danske samfund, ligger der stadig, at der vil være forskellige takster, ligesom vi har grundtakstmodellen i dag, og at folk kan risikere at komme i klemme, hvad angår de forskellige takster.
Der ligger stadig, at der vil være en række forskellige refusionssatser afhængigt af, om man får sygedagpenge, kontanthjælp eller andet, så der vil stadig være masser af kassetænkning ude i kommunerne.
Kan fru Pia Kristensen bekræfte, at det stadig ligger i reformen, så der er mange, der kan risikere at komme i klemme, især når kommunerne får en meget dårligere økonomi, end de har i dag, sådan som mange råber advarende op om?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Jeg vil undlade at gå for meget ind i fru Line Barfods betragtninger om, at hvis Enhedslistens styrede, så ville der være nogle flere penge, for vi ville hverken have nogen i arbejde eller nogen virksomheder til at tjene pengene.
Så går vi videre til det her med, om man kunne gøre noget i forhold til de borgere, der bliver udsat for lovbrud.
Der synes jeg først og fremmest, at det vigtigste er at sikre, at borgerne får de ydelser og den hjælp, som de har ret til og behov for.
Og det er jo også klart, at hvis borgeren f.eks. skulle have haft en ydelse, som borgeren ikke har fået i en periode, så skal borgeren have tilkendt den ydelse også fra den foregående periode.
Grunden til, at vi har diskuteret den model, vi har, er, at man netop siger, at hvis der bliver klaget og kommunen så taber sagen, så skal man betale sagsomkostningerne.
Det er for meget klart at tydeliggøre for kommunen, at man ikke bare kan betale en bøde, og så kan man i øvrigt rense sin samvittighed med den, men at der rent faktisk er nogle udgifter forbundet med det ikke at behandle borgeren ordentligt, og at man bliver pålagt de udgifter, sådan at man fra kommunens side bliver interesseret i, at borgeren ikke ønsker at klage, fordi borgeren har fået en ordentlig behandling.
På den måde tror vi på, at man kunne fokusere kommunens interesse på at servicere borgeren frem for at servicere f.eks. Folketinget.
Jeg har siddet og undret mig lidt over det der spørgsmål, som fru Line Barfod har stillet flere gange.
Jeg har siddet og tænkt nede på min plads: Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at den socialdemokratisk ledede kommune med venstreorienteret støtte fra bl.a. SF og Enhedslisten har kørt Københavns Kommune i sænk på en lang række områder.
Vi har netop også i dag hørt om det på undervisningsområdet.
Men når man fører den politik, så kan det altså – undskyld mig – ikke undre.
Så spørger fru Line Barfod, om det måske kunne være kassetænkning.
Jamen desværre oplever vi jo, at der er nogle kommuner, der ikke ønsker at leve op til lovens bogstav.
Det er også derfor, jeg siger, at vi fra konservativ side er villige til at overveje, om man kunne lave en eller anden form for sanktion over for de kommuner, for det er helt urimeligt over for borgerne, der desværre er i den situation, at de f.eks. bor i den M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3427 Monday, February 14, 2005 12:41 PM
socialdemokratisk ledede Københavns Kommune
Med hensyn til økonomien er det jo heldigvis sådan, at de pengebeløb, kommunerne har til rådighed hvert eneste år, er steget, at de derfor har flere penge til rådighed i år, end de nogen sinde har haft før, og at regeringen derudover har gjort en stor indsats på det sociale område og har bidraget med yderligere midler.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg ville gerne høre, hvad den her enorme tro på, at lige så snart vi får større kommuner, så vil vi ikke længere have særlig store problemer på det sociale område, bygger på, om man kan se i de store kommuner, vi har i dag, og især de to store kommuner, der både er kommune og amt, altså København og Frederiksberg, at der ikke skulle være problemer med fagligheden i de sociale sager.
Eller det kan jo også være, at det ikke er fagligheden, der er gal.
Har man overvejet den tanke, at det nogle steder er, fordi kommunekassen er for stram, og så vælger man altså at lade det gå ud over dem, der ikke klager, nemlig dem, der har brug for hjælp, dem, der har allermest brug for hjælp?
At man lader være med egentlig at give dem det, de har behov for?
Det kunne jo være derfor, og ikke fordi fagligheden mangler.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Jeg synes, det er et lidt svært spørgsmål at svare på, sådan som det bliver fremstillet, nemlig som om nogen fuldstændig uforskyldt pludselig mister deres penge, og at ingen gør noget som helst for at hjælpe dem med, hvor de skal hen nu.
De skal naturligvis hjælpes.
Men jeg kan jo ikke sige, hvad årsagen måtte være.
Det, der selvfølgelig er klart, er, at i de her tilfælde, hvor kommunen er forpligtet til at føre en sag videre, forpligtet til at hjælpe mennesker videre, f.eks. over i en ny form for ydelse, eller hvad det måtte være, skal kommunen naturligvis leve op til det ansvar.
Alt andet ville jo være mærkeligt, og jeg undrer mig lidt over spørgsmålet af den grund, for jeg har svært ved at forestille mig, at der er nogen her i Folketingssalen, der vil være uenig med hr. Villy Søvndal i det synspunkt.
Det er jo netop også derfor, at vi bl.a. tror på, at kommunalreformen med de større og mere fagligt bæredygtige kommuner vil komme til at betyde, at der bliver en større grad af den ekspertise, der skal til for at hjælpe de mennesker, der netop har været i en svær situation, men at vi altså også er villige til at sige: Viser det sig ikke at være tilfældet godt nok – det skal nok være tilfældet, men hvis det ikke er tilfældet godt nok – så vil vi også gerne tage andre initiativer i brug.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Nogle af de sager, som gør størst indtryk, i hvert fald på mig, er de sager, hvor mennesker efter en begivenhed, en ulykke, eller hvad det nu kan være, pludselig mister indkomst.
Efter en periode på sygedagpenge når de grænsen for sygedagpengene.
Der er endnu ikke klarhed nok til, at der kan tages stilling til en pensionssag, og pludselig falder de mennesker ned i det, vi har betegnet som det store, sorte hul, altså der, hvor en familie oven i ulykken må opleve, at deres økonomi bliver halveret.
Der vil jeg simpelt hen godt spørge fru Charlotte Dyremose, om hun synes, vi kan være det bekendt.
Jeg vil godt spørge, om det er et af de steder, hvor fru Charlotte Dyremose allerede inden en kommunalreform vil være med til at hjælpe de her mennesker.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Jeg kan jo nævne for hr. Villy Søvndal, at jeg faktisk kiggede en lille smule på antallet af klagesager inden debatten i dag, og jeg kan se, at det fald på en 2.700, der var mellem 2001 og 2002, ikke modsvares af den stigning på ca. 100 sager, som kom mellem 2002 og 2003.
Og derfor må jeg nok konstatere, at den fornemmelse, vi har i det konservative sekretariat, altså svarer meget godt til den fornemmelse, der må være i de sociale nævn og i Sikringsstyrelsen.
Med hensyn til at gribe kontant ind over for de kommuner, der ikke opfylder lovens krav, er det klart, at det naturligvis er noget – og jeg skal da sige tak for rosen til den tidligere konservative socialminister – som vi i den konservative folketingsgruppe og i det hele taget også fra regeringens side netop lægger utrolig stor vægt på.
Og det er jo også derfor, jeg i dag siger, at vi også er villige til at se på, om der er nye løsningsmodeller til at sikre sig, at kommunerne ikke med vilje laver fejl over for borgerne.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Tak til ordføreren for bemærkningen om, at man også fik mange sager.
Vi kan så diskutere lidt, om der er flere sager eller ej.
Det kunne jo skyldes, at man tror, det er mere nyttigt at henvende sig til SF i en periode, fordi man måske der får en større hjælp.
Det ved jeg ikke.
Men i SF oplever vi i hvert fald en voldsom stigning i det antal sager, vi får tilsendt.
Jeg roste jo den tidligere socialminister meget – det synes jeg altid man skal gøre, også selv om det er en politisk modstander – for hendes politiske vilje til at gribe ind meget, meget konsekvent, må man sige, på socialchefernes årsmøde i 2002 og direkte nævne de kommuner ved navn, der ikke levede op til lovgivningen.
Jeg vil så godt spørge: Er det fru Charlotte Dyremoses opfattelse, at der er en lige så konsekvent linje i den måde, socialpolitikken administreres på i øjeblikket?
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Det der med, at der aldrig har været flere penge end nu, går ikke, når udgiftsbehovet er større.
Det har vi jo taget nogle gange, men vi kan godt tage det en gang til.
Priser og lønninger stiger altså hvert eneste år, og derfor er der brug for en stigning, der også tager højde for det og også tager højde for, at behovet stiger.
Hvad angår en lang række kommuner med socialdemokratiske borgmestre, er problemet jo desværre, at Socialdemokraterne nogle gange laver forlig med højrefløjen i stedet for med venstrefløjen.
Ellers ville tingene nok se lidt anderledes ud, og hvis vi herinde oplevede, at Socialdemokratiet lavede flere ting sammen med venstrefløjen, kunne det være, at der så var nogle flere penge ude i kommunerne til brug for at tage sig af de mest basale sociale behov.
Vi har jo tidligere fremsat et forslag om, at kommunerne skal betale en godtgørelse til folk, en bod, hver gang de overtræder lovgivningen.
Jeg kan forstå, at Konservative nu er ved at være lidt inde på samme tankegang.
Konservative er så bare ikke nået til, at det er dem, det er gået ud over, der skal have pengene; man mener i første omgang, at det er klagesystemet.
Men jeg vil gerne høre, om Konservative vil overveje at lade det være den, der er blevet udsat for lovbrud, der får glæde af de penge, kommunen skal betale, ligesom man gør, hvis folk f.eks. ikke har fået et ansættelsesbevis.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Kunne ordføreren fra Venstre så ikke forklare, hvad der er forskellen på en vejledende udredning og en borgerhenvendelse?
En udredning har vel også det indhold, at man får at vide, hvad det er for et problem, man står med, og hvordan det offentlige kan hjælpe en.
Det må jo være en del af en udredning, og den udredning må borgerne da kunne få direkte.
Sådan som vi læser forslaget, står der direkte, at det kan borgerne kun få, hvis de får en henvisning fra kommunen.
Men det ville være meget hjælpsomt, hvis Venstre ville oplyse om, hvad der er forskellen på en vejledende udredning og det, at borgerne kan få oplysning.
Hans Andersen (V), 2005-01-13:
Det, jeg her har stået og sagt, er i overensstemmelse med det, der er fremlagt i det nye forslag til lov om social service.
Der skal være mulighed for rådgivning og vejledning.
Man skal bare skelne mellem rådgivning, vejledning og udredning, og det synes jeg også fru Lotte Bundsgaard lige skal være opmærksom på.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
I de høringssvar, der er indgivet fra flere organisationer, udtrykkes der bekymring over, at man som borger ikke længere kan henvende sig og få hjælp til at udrede sin sag og vejledning og rådgivning, hvilket man som oftest som borger har brug for, når man møder det offentlige system, og især, kan man sige, hvis man er socialt udsat eller er i en situation, hvor ens barn er blevet meget handicappet for at tage et eksempel.
Der har man brug for en stærk offentlig sektor, der hjælper en med udredning, med rådgivning osv.
Det lægger ministerens lovforslag ikke op til at man kan få i VISO.
Men jeg er glad for at høre, at Venstres ordfører allerede nu er opmærksom på det.
Forhåbentlig kan Venstres ordfører så rådgive ministeren, sådan at det lovforslag, der bliver fremlagt her i slutningen af januar, indeholder den her del, for det er altså dybt problematisk for de mennesker, der virkelig har brug for den offentlige sektors hjælp, at man fratager dem den del af deres retssikkerhed i det lovforslag, der er i høring i øjeblikket.
Først vil jeg godt sige, at det er en forholdsvis speciel form for familieansvar, familieministeren lægger op til.
Vi påpeger, at der er nogle familier i det her land, der ikke har særlig mange penge.
Det er de familier, hvorom vi siger: I får jeres børn passet gratis, for vi ved godt, I ikke har særlig mange penge.
Vi siger så, at en konsekvens af det selvfølgelig må være, at man også får friplads på nr. 2 pakke, nemlig på madordningen, og at man på den måde skulle tømme familierne for ansvar er for mig at se et ret mærkeligt argument.
Det, vi gerne vil sikre, er, at de børn, der kommer fra de fattigste familier, og alle har jo hørt om det, alle er klar over, at der desværre er nogle familier i det her land, der ikke har særlig mange penge, skal ikke, når de sidder på stuen, lide under, at resten af børnene får maden serveret, mens de selv har en madpakke med hjemmefra, fordi deres forældre ikke har råd til at være med i den her madordning.
Jeg forstår ikke, hvordan en regering, der taler om, at den vil føre en ansvarlig socialpolitik, kan holde de svageste børn uden for en madordning, fordi de børns forældre ikke har råd til at være med.
erfarer, at der er nogen i den her daginstitution, der ikke kan være med, så er lysten til at etablere en madordning til x antal kroner, hvori man kan se, at ikke alle kan være med, nok ikke så stor.
Langt de fleste folk, der er meget fornuftige, kan godt se det pædagogiske i, at det selvfølgelig ikke er rart, at nogle ikke kan være med her og så må sidde og føle sig udenfor.
Lad nu være med at tegne et billede af forældre som nogen, der ikke tænker på andre end sig selv og deres egne børn.
Det har ikke været et problem indtil nu, hvor der er mange madordninger.
Hvorfor prøver fru Lotte Bundsgaard at etablere et problem?
For mig lugter det usmagelig meget af en grim form for valgkamp nu, hvor man så synes, at man vil prøve at finde nogle ofre, der faktisk ikke er der.
Den situation er ikke oplevet.
Vi har ikke oplevet i de madordninger, der er, at nogen er sat udenfor.