runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2003-12-02:
Jeg vil gerne slå fast, at i Det Konservative Folkeparti har vi syntes fra starten, at det var en rigtig god idé at oprette Institut for Miljøvurdering som et institut, der kan være med til at sikre, at vi når vore miljømål på den mest effektive måde og udnytter vore skattekroner bedst muligt. Vi har fra starten også haft store forventninger til instituttets faglige arbejde, og vi har simpelt hen brug for det i den daglige miljødebat.
Derfor er vi også tilfredse med, at både instituttets rapporter, arbejdsprogram og strategiplan er blevet evalueret.
Der har været såvel positive som kritiske kommentarer, og vi er meget tilfredse med, at instituttets bestyrelse har givet udtryk for, at de vil bruge evalueringerne til at udvikle instituttet.
Institut for Miljøvurdering er endnu en nyskabelse i Danmark, og det er helt naturligt, at der er et behov for at foretage nogle justeringer undervejs, men det er vi overhovedet ikke bekymrede over.
Vi opfatter først og fremmest instituttet som en institution, der primært skal bearbejde seriøse og holdbare forskningsresultater fra andre institutioner, men jeg vil dog gerne understrege, at vi selvfølgelig forventer, at instituttets bestyrelse lever op til sit ansvar ved at sikre, at instituttet er i stand til at klare sine opgaver med både pålidelighed og effektivitet.
Sluttelig skal jeg bemærke, at vi er meget glade for, at ministeren i dag kan bekræfte, at Institut fra Miljøvurdering har levet op til sin forskningsforpligtelse.
Vi mener bestemt, at instituttet med de planlagte omlægninger og justeringer vil vise sig som et stadigt stærkere aktiv for miljødebatten i Danmark, hvis arbejde alle vil kunne drage enorm stor nytte af.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-12-02:
Jeg synes, det er godt, vi får en god debat om de ting, for det er jo netop det, vi trænger til, når vi taler om miljøet.
Jeg kan se, at i hvert fald set fra hr. Keld Albrechtsens side har mange af tingene ikke så meget at gøre med evalueringen af forskningen og sådan noget.
Men vi tager det hele, som det kommer.
Så blev jeg spurgt af hr. Keld Albrechtsen, om jeg er bekymret.
Jeg ved godt, hr. Keld Albrechtsen altid er bekymret, uanset hvilket emne der kommer op, men på nuværende tidspunkt har vi altså fuldstændig tiltro til, at instituttet kører efter sin formålsparagraf, og den giver det en form for råderet.
Hvis vi ønskede, det skulle være politiske beslutninger, der skulle tages i instituttet, havde det været politikere, vi havde sat til at klare tingene.
Hvordan det ser ud med de 2 mio. kr., som hr. Keld Albrechtsen spørger om, må vi tage op på et senere tidspunkt, hvis spørgsmålet skulle dukke op.
Fru Pernille Blach Hansen spørger: Hvad er det for nogle ting, der skal arbejdes videre med?
Som jeg sagde før, skal det med i den debat, vi vil have om miljøet, hvad det er for nogle ting, vi skal fokusere på.
Vi kan nævne f.eks. partikelfiltre.
Det kunne jo være, at vi på baggrund af det, vi har set, kunne lave en aftale med erhvervslivet om partikelfiltre på lastbiler f.eks. her i København, hvis man ønsker at forsyne sine lastbiler med dem.
Jeg synes, det er utroligt vigtigt, at også erhvervslivet har fået mulighed for at få nogle oplysninger. Vi kan have nogle ønsker her i Folketinget om at skrive nogle beretninger og sådan noget, men det virker bedre, når vi også får dem, der i givet fald skal montere de filtre, til at indse, at det er noget, de måske skal have kigget lidt nærmere på.
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Jeg agter ikke at tage en længere diskussion med hr. Per Dalgaard om klimapolitikken under en forespørgsel om Institut for Miljøvurdering, men jeg vil bare sige, at jeg undrer mig over, at Dansk Folkeparti kan være parlamentarisk grundlag for regeringen, for det er helt tydeligt, at Dansk Folkeparti bevæger sig klart i retning af at undsige hele CO2-politikken og Kyotoprocessen, som regeringen i hvert fald formelt stadig støtter, så det er ganske uforståeligt.
Med hensyn til klimavariationerne er der jo ingen, der er i tvivl om, at der er andre faktorer end CO2-udledningen.
Men det, som man bare overser i diskussionen, er, at den hastighed, hvormed klimaforandringerne indtræder, har utrolig meget at gøre med naturens evne til at kapere dem, og der er pokker til forskel på, om der sker naturlige, altså ikke menneskeskabte, klimapåvirkninger over 10.000 år, eller der sker en menneskeskabt opvarmning af kloden på 5-6 grader over 100 år.
Det forhold er tilsyneladende ikke gået op for Dansk Folkeparti.
Så siger hr. Eyvind Vesselbo, at de kan da bare deltage i debatten, for det er de jo i deres gode ret til; bevillingen er bare taget fra dem.
Sagen er bare, at når vi diskuterer miljø og natur, vil de erhvervsinteresser, der findes, typisk have finansieringen til at deltage i debatten, og det er også fint nok.
Men de, der står på naturen og miljøets side, er derimod afhængige af statslige bevillinger for overhovedet at have kapacitet til at blande sig, og den mulighed har man frataget dem med de nedskæringer, man har lavet - ikke for at spare penge, for det er kun små beløb, men for at knægte ytringsfriheden - hvorefter man har monopoliseret hele meningsmageriet i Lomborginstituttet.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Vil det sige, at danskernes skattekroner på miljøområdet primært skal bruges til at skabe debat?
Og at al den miljøpolitiske debat, vi ser i alle medier, skyldes Lomborginstituttet?
Der må kunne frembringes en lidt bedre forklaring på, hvad det her institut egentlig konkret bidrager med, som kan bruges til noget.
Det kan da ikke passe, at man skal give folk 15 mio. kr. om året for at skrive læserbreve og bidrage til debatten.
Det må da kunne fås lidt billigere et andet sted.
Jeg synes, det er temmelig pinligt at høre, at Dansk Folkepartis ordfører ikke er i stand til at vise et eneste konkret eksempel på, at Institut for Miljøvurdering har kunnet bruges til noget, noget konkret, noget, der er kommet noget ud af.
Men hvis hr. Jørn Dohrmann er i stand til at vise mig en og finde en, der er kommet noget konkret ud af, så synes jeg, det kunne være mægtig interessant, for indtil nu har vi ikke fået noget som helst for 15 mio. kr. ud over en hel masse læserbreve.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-12-02:
Til hr. Jørn Jespersen: Jeg synes egentlig, at hr. Jørn Jespersen selv har forklaret det hele tiden her i dag, ved at man faktisk ikke brugte den her økonomiske beregning og alle de her ting til noget, altså til, hvordan man fik mest for pengene i starten af 1990'erne.
Det er egentlig det, jeg har fået ud af det, hr. Jørn Jespersen har været oppe at sige her i dag.
Men det må da egentlig bekymre hr. Keld Albrechtsen
utrolig meget, at f.eks. Rusland lige har sagt nej til at ratificere Kyotoprotokollen.
Sådan nogle ting må man da også tage alvorligt.
Så burde hr. Keld Albrechtsen holde sig til sin egen forespørgsel om, hvad det er, man egentlig mener
om miljøinstituttet, i stedet for at drage en hel masse andre ting ind i den her debat.
Men jeg synes, at det kun er godt, at vi får de her ting frem.
Hvad miljøinstituttet sætter på sin dagsorden, som det vil have en konference om - som her Copenhagen Consensus -
skal miljøinstituttet jo selv afgøre.
Det er ikke den politiske del, som skal sige, hvad vi ønsker der skal ske på det her område.
Det er netop derfor, man har nedsat et institut, som har frie hænder til at gå ind i den her debat og sige: Hvad er det så for nogle ting, vi skal prøve at diskutere?
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg bare sige, som jeg har sagt mange gange før, at det, vi gerne vil have debatten om, er: Hvad er det for nogle ting, der skal på dagsordenen?
Når vi kigger tilbage på den tid, der er gået, er det lykkedes fantastisk godt.
Vi kan jo næsten ikke nævne en uge, uden at der har været debat om miljøet, og jeg synes, det er godt, at folk sætter det her i højsædet.
Det er noget, de brænder for, det vil de gerne snakke om, og det vil de gerne gøre noget ved og ikke bare sige, at f.eks. klimaændringer vil vi ikke gøre noget ved.
Hvad kan vi gøre?
Få den faktuelle viden samlet og få den udredt, så vi får den bedst mulige måde at træffe beslutninger på.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Jeg synes, de danske skatteborgere i det her land må undre sig over Dansk Folkeparti; et parti, der belønner en dårlig evaluering med en 50 pct.s forøgelse af bevillingen; et parti, der smider millioner af kroner i hovedet på et institut, der ikke leverer noget som helst brugbart.
Hr. Jørn Dohrmann var jo ikke i stand til at give et eneste konkret eksempel på, at man havde anvendt noget fra Lomborginstituttet til noget som helst.
Det kan jeg godt forstå, for med den kritik, der er i alle rapporterne, er det jo farligt at nævne en eneste af dem, for så risikerer man at få at vide, at den er smaskfyldt med fejl.
Men hvorfor skal de danske skatteydere poste millioner
af kroner i et institut, som ikke engang ifølge hr. Jørn Dohrmann selv kan bruges som politisk beslutningsgrundlag, fordi det ikke er meningen?
Kan det virkelig passe, at vores skattepenge skal gå til en debattør, der skriver læserbreve, og et debatinstitut?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-02:
Det er jo trist at høre, at Dansk Folkeparti nærmest glæder sig over, at Rusland ikke vil overholde sine internationale forpligtelser.
Men det er jo nok ikke det eneste punkt, hvor der er et fælles berøringsforhold mellem hr. Putin og hr. Dohrmann.
Hr. Dohrmann siger, at det er instituttet selv, der skal fastlægge, hvad det vil beskæftige sig med, og det er sandelig ikke noget, man skal blande sig i fra politisk hold.
Bekymrer det ikke hr. Dohrmann, hvis det viser sig at være rigtigt, at ministeren har tænkt sig at finde 2 mio. kr. til konsensuskonferencen?
Hvis det er rigtigt, rejser det jo det spørgsmål, om det er et politisk bestillingsarbejde, der er lagt op til, og hvilke vilkår ministeren har sat for konferencen.
Per Dalgaard (DF), 2003-12-02:
Hr. Jørn Jespersen har talt meget om videnskabelighed og forskning, og hvad betyder det ene, og hvad betyder det andet.
Nu vil jeg prøve at spørge hr. Jørn Jespersen om noget videnskabeligt.
Over hvor langt et tidsspand skal man egentlig kende miljøvirkningerne, før man kan sige, at det er den ene eller den anden ting, der er årsag til f.eks. en global opvarmning?
Over hvor mange år mener hr. Jørn Jespersen, at man skal måle CO2 for at kunne sige, at det præcis er den, der er årsagen til, at den globale opvarmning eksisterer?
Jeg er helt sikker på, at hr. Jørn Jespersen ved alt om, at iskerneforskningen viser, at for 6000-8000 år siden var det lige så varmt, og CO2-koncentrationen var lige så høj, og jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvem var det egentlig, der forurenede dengang? Jeg har også en graf, der viser 160.000 år tilbage, og dengang var der også en høj CO2-koncentration, og temperaturen var lige så høj.
Hvem var det, der forurenede dengang.
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Det er sådan set ikke for at forfølge diskussionen om, hvordan Dansk Folkeparti mener, at man skal bedrive miljøøkonomi, for det er, synes jeg, allerede så rodet og usammenhængende, at en videre debat ikke tjener det store formål.
Så mit eneste ærinde er sådan set at stoppe de værste usandheder.
om miljøpolitikken i 1990'erne, bl.a. at man bare vedtog alt muligt, fordi der blev sagt, at det var grønt, og så rullede pengene med det samme. Derfor bliver jeg nødt til at sige: Sådan var det ikke.
Det var faktisk ganske vanskeligt at få bevillinger til miljøområdet gennem 1990'erne, kan jeg helt personligt bevidne.
Ved hr. Jørn Dohrmann, at der blev givet penge til formålet?
Ved hr. Jørn Dohrmann, at der under det strategiske miljøforskningsprogram blev oprettet projekter, der undersøgte miljø og økonomi?
Har hr. Jørn Dohrmann nogen kritik af de faglige miljøer og de faglige resultater?
Ved hr. Jørn Dohrmann, at der faktisk blev skabt banebrydende resultater i det arbejde?
Eller udtaler hr. Jørn Dohrmann sig på baggrund af total uvidenhed?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-12-02:
Jeg mener, at de er til for at få gang i diskussionen om, hvad det er for nogle ting, vi skal have op; hvad er det for nogle ting, der optager befolkningen; hvad er det for nogle emner, vi skal arbejde videre med?
Det har efter min overbevisning aldrig været meningen, at det skulle være det endegyldige svar, når vi skulle lave nogle love på det her område.
Men det er da vigtigt, som jeg også har forstået det, at instituttet tager kritikken til sig og så gør sine ting bedre fremadrettet.
Jeg synes da ikke, at man skal straffe folk for, at de åbenlyst tilkendegiver, at de også tager den kritik til sig.
Det synes jeg nærmere man skulle rose dem for, nemlig at de tager en kritik til sig.
Til hr. Keld Albrechtsen: Nu er det jo ikke sådan, at det er et politisk udvalg, vi har nedsat.
Det er netop et uafhængigt institut.
Derfor er det op til dem, hvad det er for nogle ting, de nu vil tage op til videre behandling. Hvis vi ønskede noget andet, kunne vi jo bare nedsætte et politisk udvalg.
Men det er jo netop det, vi ikke har ønsket.
Derfor er det godt, at de kommer med deres indstilling til, hvad det er, de vil tage op på en kommende konference.
Til fru Elsebeth Gerner Nielsen: Jeg synes, det er utrolig godt, at det er gået så fint med vandmiljøplanerne, som fru Elsebeth Gerner Nielsen lægger op til.
Jeg sagde i min ordførertale, at det ikke var optimalt, men hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen mener, at det simpelt hen er det mest optimale, man har fået ud af den her vandmiljøplan, så synes jeg da, at landbruget også skal have det at vide.
Så jeg vil da opfordre fru Elsebeth Gerner Nielsen til at gå ud og fortælle offentligt i avisen, at det går rigtig godt med miljøet i Danmark, og at man faktisk ikke behøver at gøre ret meget mere.
Men det er ikke den opfattelse, vi har i Dansk Folkeparti.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Jeg vil gerne spørge, hvordan hr. Jørn Dohrmann forholder sig til den evaluering af Lomborginstituttet, der faktisk ligger, hvor man karakteriserer de første tre rapporter som nærmest debatindlæg og påpeger væsentlige fejl og mangler i mange af de øvrige rapporter, faktisk i så høj grad, at man om to af rapporterne skriver, at man ikke føler sig tryg ved konklusionerne.
Det er jo stort set det samme som at skrive, at det overhovedet ikke holder vand.
Hvordan forholder hr. Jørn Dohrmann sig til det?
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at sådan nogle dårlige, sønderlemmende evalueringer skal belønnes med flere penge?
Det synes jeg da er en meget interessant brug af skatteborgernes penge fra Dansk Folkeparti, men det viser jo bare endnu en gang hykleriet.
For Dansk Folkeparti handler det her ikke om miljøpolitik og om indhold og om at sikre mest miljø for pengene.
Det her handler for Dansk Folkeparti om, at vi slet ikke skal have noget miljø for pengene.
Derfor vil jeg gerne stille spørgsmålet
: Kan hr. Jørn Dohrmann give et konkret eksempel på, at Institut for Miljøvurdering har medført mere miljø for pengene?
Inden han siger det, vil jeg anbefale, at han læser evalueringerne af de rapporter, han nu vælger at hive frem.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-02:
Nu vil jeg forskåne hr. Jørn Dohrmann for at få stillet spørgsmålet om, hvad videnskab er.
Det vil jeg slet ikke spørge hr. Dohrmann om.
Jeg tvivler også meget stærkt på, at han ville kunne besvare spørgsmålet.
Jeg vil til gengæld spørge hr. Jørn Dohrmann, hvad der ligger af skjult dagsorden, der nu kommer lidt frem til overfladen.
Hvad har den konsensuskonference, eller hvad den nu kaldes, som Institut for Miljøvurdering er ved at arrangere for millioner af kroner, som dagsorden?
Er det at få samlet en række såkaldte eksperter, som kan vedtage, at klimaproblemerne ikke eksisterer, og at man ikke skal gøre en indsats for at begrænse CO2-forureningen? Nu tror jeg, noget begynder at dæmre.
Det er det, der måske er planen.
Så skal der altså for millioner af kroner transporteres såkaldte eksperter her til landet, som så kan vedtage en stor udtalelse om, at alt det der hysteri, som nogle af os andre går rundt og siger med, at der er for meget opvarmning og for meget drivhuseffekt og sådan noget, er fuldstændig ligegyldigt.
Er det i virkeligheden det, når vi nu kommer ind til kernen af det, man har bestilt hos Institut for Miljøvurdering?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-02:
Nu forstår jeg udmærket, at det kan være svært at holde en aktuel ordførertale.
Alligevel falder det vel trods alt én en lille smule for brystet, at ordføreren for Dansk Folkeparti vælger at komme med den sædvanlige svada mod vandmiljøplanerne.
Der er nemlig lige kommet en evaluering, der viser, at vandmiljøplanerne virker, at rent faktisk har vi fået miljø for pengene, for det går fremad for vandmiljøet.
Det håber jeg også at hr. Jørn Dohrmann kan glæde sig over.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad hr. Jørn Dohrmann mener, vi skal bruge vores ministerier til, og hvad hr. Jørn Dohrmann mener, at forskellen skal være mellem det, et ministerium arbejder med, og det, en forskningsinstitution arbejder med.
For hr. Jørn Dohrmann sagde i sit indlæg, at det, det drejer sig om, er at samle viden og formidle den. Jeg har altid set det på den måde, at det var embedsmændenes opgave at samle alt tilgængelig viden sammen og sørge for, at ministeren og regeringen var bedst muligt klædt på.
Hvordan ser hr. Jørn Dohrmann på det?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-02:
Hr. Jørn Dohrmann undveg jo fuldstændig mit spørgsmål.
Derfor vil jeg godt gå til selve det materiale, som er offentligt tilgængeligt omkring den her Copenhagen Consensus konference, som Instituttet for Miljøvurdering vil planlægge. Det foregår jo på den måde, har jeg forstået, at man indbyder nogle hidtil unavngivne formentlig økonomer til at komme og tage stilling til, hvad man bedst kan bruge en pose penge til, hvis man nu skulle gøre gavn her i verden, og så er der en række emner, man skal vælge imellem, hvor punkt 1 er klimaændringer.
Nu behøver man jo ikke være en stor profet for at regne ud, at de eksperter, man inviterer, er nogle, som ikke vil bruge pengene til klimaændringer.
Og så kommer der en konklusion fra konferencen, der siger, at det med klimaet er noget venstreorienteret hysteri.
Bare fordi isen smelter, og havene stiger og sådan noget, så er det noget venstreorienteret hysteri.
Er det videnskab, eller er det plat?
Det synes jeg da godt, hr. Dohrmann kunne uddybe, for han var jo selv inde på, at det der med at skære på CO2-forurening var fuldstændig ligegyldigt.
Det mente hr. Dohrmann var fuldstændig ligegyldigt.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Men det siger i virkeligheden bare noget om, hvordan regeringen forholder sig til information og viden.
Og når jeg så forsøger at tage formanden for panelet og hans udtalelser om, hvad god forskning er, alvorligt, så duer det ikke.
Det synes jeg er meget tankevækkende.
Så spørger hr. Eyvind Vesselbo, om der er andre steder, man sammenstiller miljø og økonomi: Jamen DMU har jo netop en afdeling, der sidder og laver miljøøkonomiske analyser, men så vidt jeg er orienteret, er den da ikke blevet begunstiget med flere midler af denne regering, tværtimod.
Det forstår jeg ikke, for det er netop DMU, der har fået så enormt gode evalueringer, hvor der netop har været nogle uafhængige forskere, som har bekymret sig over, om man overhovedet i fremtiden har mulighed for at leve op til sine basale forpligtelser, fordi der er så få penge tilbage.
Så DMU: God evaluering og færre penge
Lomborginstituttet: Dårlig evaluering og flere penge
Jeg synes, det er beskæmmende for en diskussion som den her, at vi overhovedet ikke kan forholde os til realiteter, og det, som debatten i dag og Venstres ordfører overhovedet ikke på noget tidspunkt har forholdt sig til, er de kritikpunkter, der reelt ligger i den rapport, der er hele baggrunden for debatten. At ministeren så stadig væk ikke er i stand til at konkretisere, hvor han vil finde 2 mio. kr. ekstra fra, nærmer sig det pinlige, synes jeg.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-03:
»Vil ministeren oplyse, hvilke oplysninger der tilgik den tidligere skatteminister, Frode Sørensen, som baggrund for lovforslag nr. L 61, og om tilsvarende oplysninger, og i benægtende fald hvilke oplysninger, der tilgik skatteminister Svend Erik Hovmand som baggrund for lovforslag nr. L 99?
Skriftlig begrundelse
Det ønskes klarlagt, om ministeren blev advaret af embedsfolkene, som omtalt i dagspressen, om de rygter der over sommeren 2001 cirkulerede i det økonomiske miljø, om at der var den spekulationsmulighed, som senere blev udnyttet af bl.a. TDC.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-03:
Jeg vil næsten slutte, som jeg sluttede det sidste spørgsmål ved igen at konstatere glæden over, at spørgeren og svareren også her er enige.
Vi kan ikke acceptere, at man ikke trygt kan arbejde langt fra, hvor man bor, og at rejseomkostningerne ikke kommer i hus, som de skal.
Vi må sikre, at man ikke kommer i fedtefadet, som det blev nævnt.
Vi må have et system, som gør, at man mere trygt kan regne med, at de regler, vi har på det her område, også bliver fulgt.
Fuldstændig enig.
Jeg kan selvfølgelig ikke give et præcist tidspunkt for færdiggørelsen af de overvejelser, som nu er sat i gang, men jeg kan i hvert fald give et tilsagn om, at jeg ikke vil have noget som helst ønske om at trække den her sag i langdrag.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-03:
Jamen det takker jeg for.
Den positivitet må så give sig udslag i, at der sker en handling.
Det er op over for at få en afklaring, og derfor skal jeg til sidst spørge om tidsforløbet.
Det er jo tæt på jul, og hvordan skal folk forholde sig?
Hvornår kan man regne med, at skatteministeren sætter handling bag ved de flotte ord og de tilsagn, der er givet her i dag, således at vi kan få afsluttet de her sager?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-12-03:
Ja, lige netop, og det er også derfor, at jeg har taget initiativ til at få rettet det her system op.
Det kan ikke fortsætte, hvis man er utryg på den måde, som det her skitseres, så må der selvfølgelig gøres noget.
Det vil jeg give spørgeren tilsagn om i dag.
Jeg har taget initiativet, fordi jeg har det meget, meget dårligt med at have et system, der ikke fungerer effektivt, og som man ikke kan være tryg ved, hvadenten man er lønmodtager eller selvstændig.