Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Allerførst tak for redegørelsen.
Redegørelsen indeholder jo meget omkring og mange spørgsmål om miljø- og energipolitik, og det vil ikke være muligt sådan at komme ind på det hele.
Gasdelen har vi jo i næste runde, så den vil jeg ikke sige noget om.
Når vi snakker om miljø- og energipolitik i fremtiden, har vi i SF den vision, at vi vil have en bæredygtig udvikling og samtidig også selvfølgelig sikre forsyningssikkerheden.
Vi må have den vision, at vi omstiller fra kulkraft og fossile brændsler til at spare på energien og udvikle nye spareteknologier, at vi udbygger med vedvarende energi, og at vi så også skal finde løsninger for transportområdet, som passer ind i en bæredygtighedstankegang.
Det er det sorte område, og kræfterne bør sættes ind både på at begrænse transportarbejdet og også på at finde nogle løsninger, som er miljøvenlige, og sørge for, at vi også på det område kommer ind og tænker i forhold til fremtidens teknologier, som er brændselsceller, der formentlig om kort tid bl.a. kommer ind i biler. Vi må altså tænke det ind i en udvikling.
Regeringen har udsendt et debatoplæg for at diskutere
den nationale strategi for en bæredygtig udvikling, og for os er det klart, at en meget, meget væsentlig del af sådan en strategi handler om vores klimapolitik og herunder altså miljø- og energipolitikken og energiforsyningen i samfundet, hvor vi må sørge for, at vi får en omstilling til en bæredygtig udvikling. Vi er meget tilfredse med, at der nu er nedsat et udvalg, som skal se på, hvordan man netop kan integrere alle de nye typer af vedvarende energi, sådan at vi tager højde for, at vi også kan udnytte vores nye VE-ressourcer optimalt. Det er meget vigtigt for os i SF, at vi i den udvikling også satser meget stærkt på den folkelige deltagelse.
Vi synes, der er et meget flot projekt med vedvarende energi på Samsø, som jo inden for et meget afgrænset område har mulighed for at afprøve nye teknologier og prøve at vise omverdenen, at i lille skala kan det lade sig gøre.
Også Ærø er jo godt med dér og vil også gøre en stor indsats.
Vi mener, det er meget vigtigt, at vi har sådanne laboratorier, som går foran og viser, at det også kan lade sig gøre.
Så er der Nordsøen, som også skal have nogle ord med på vejen i denne her sammenhæng, for i SF mener vi, at vi er så heldige, at vi har store ressourcer liggende derude, og tilsyneladende bliver der mere af det.
Vi ser i hvert fald nogle større tal.
Og vi mener, at vi selvfølgelig hele tiden skal overveje, også i fremtiden, hvordan vi får mest muligt ud af ressourcerne.
Det er oplagt, at vi skal lave nogle vurderinger også i fremtiden.
Selvfølgelig er det i forhold til en kommende forhandling om ændret koncession nødvendigt at have nogle scenarier, nogle forestillinger om, i hvilken takt udviklingen skal finde sted.
Vi mener, at vi har muligheder dér for at bruge ressourcerne i en periode.
Vi har en god økonomi.
Vi kan bruge ressourcerne til en bedre udnyttelse, mens vi omstiller til en bæredygtig udvikling.
Meget centralt er selvfølgelig - og det har debatten allerede handlet meget om - klimapolitikken og Kyoto-protokollen.
Der mener vi, at det er helt afgørende, at vi får ratificeret protokollen inden mødet i Rio - det hedder Rio + 10 - i 2002.
Det er dér, vi skal være klar, og det er klart, at Danmark skal være den drivende kraft i det arbejde og sammen med EU sørge for, at det også kan lade sig gøre.
Det er utrolig vigtigt for os, og jeg er glad for, at det fremgår af redegørelsen.
Og kan det ikke lade sig gøre med USA, jamen så må resten af verdens lande alliere sig og prøve at gøre det selv, for vi vil ikke blive ved med at vente på USA.
Jeg vil også godt fremhæve, at der står i redegørelsen, at vi har opnået 11 pct.s CO2-reduktion efter de foreløbige tal for 2000, og det er jo ganske godt.
Men der er ærlig talt stadig væk et stykke vej til 20 pct. i 2005, og vi har jo altså 2001, så der er ingen grund til at læne sig tilbage.
Det handler om at gøre en ihærdig indsats for at nå det mål.
Og det er det, vi skal gøre en kraftanstrengelse for.
Vi skal selvfølgelig fortsat satse på den markante udbygning med vindmøller, og vi er i SF meget tilfredse med, at elreformen har været med til at sikre og har været den drivende kraft i, at vi har fået så meget vindenergi.
Det vil vi fortsat være, og vi vil også sørge for, at vi får en rigtig god energisparehandlingsplan, sådan at det også kommer til at tælle i det her regnskab.
Vi har brug for det hele.
Vi har den indstilling, at vi også skal tage meget mere effektivt fat over for transporten.
Det, regeringen dér har har lagt frem,
er altså for slapt.
Vi må gøre en forstærket indsats der, det skal der til, for det hjælper jo ikke ret
meget, at man sparer alle mulige andre steder
, hvis alle de gode resultater bliver kørt op i løbet af ingen tid. Der bliver også en tid efter 2003, hvor elreformpartierne skal snakke om, hvordan kommer man videre.
Ja, det er faktisk sådan, at partierne har lovet hinanden allerede i 2001 at lave en evaluering, og det gør vi da gerne; men vi har selvfølgelig fortsat efter 2003, hvor vi skal videre med CO2-kvoterne, nogle forestillinger og ambitioner.
Det er jeg meget glad for også fremgår af redegørelsen, og at ministeren har understreget, at man er nødt til at have stramme CO2-kvoter, altså skrue ned for CO2-blusset og kulkraften, for at vi kan nå målene, både de nationale og de internationale.
Det er vi meget stærkt optaget af.
Så er vi også optaget af, at vi får sat nye ambitiøse mål for udbygningen af vedvarende energi og nye konkrete mål for energibesparelserne.
Det er den vej, vi skal.
Vi skal selvfølgelig sørge for, at vi i Danmark kan feje for egen dør og vise gode resultater, som vi også kan have glæde af i den store verden, og som vi også kan sælge.
er møllerne, det er - tror jeg også på - solen, det er solcelleteknologien, og hvis den kan blive billigere, er det også det, det handler om. Vi mener, at vi i Danmark skal være drivende i den proces, og vi er meget tilfredse med, at det er aftalt med regeringen og Enhedslisten, at der bliver afsat nogle nye midler, nemlig 35 mio. kr. pr. år over 4 år, til nye teknologier.
Det er ikke ret mange penge.
Der burde faktisk afsættes meget mere.
Der er ingen tvivl om, at det betaler sig på alle måder både miljømæssigt og økonomisk.