runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Krog (SF), 2006-04-28:
Skulle der dukke enkeltsager op, vil Dansk Folkeparti gerne være med til at drøfte dem.
Jeg synes bare, det havde været mere fornuftigt, at man netop prøvede at se samlet på tingene, i stedet for at bruge al sin tid på hver enkelt sag – det har jeg i hvert fald svært ved at nå – altså prøvede at sige: Er det ikke tidspunktet nu, hvor vi faktisk får gjort noget?
Jeg havde håbet på, at Dansk Folkeparti i den her sag ville mande sig lidt op og rette ryggen og sige ... jamen nogle gange vil Dansk Folkeparti jo gerne give indtryk af at hjælpe mennesker, der kommer i klemme i systemet, og det er i høj grad det, der sker her.
Mennesker kommer uskyldigt i klemme i systemet eksempelvis som følge af en arbejdsulykke, et værkstedsuheld eller hvad, mister erhvervsevnen og pludselig, bom, står de der uden forsørgelsesgrundlag.
Er der ikke nogle mennesker her, som Dansk Folkeparti gerne vil være med til at hjælpe?
Jeg synes også, det er bedre at løse dem samlet, som man bl.a. kunne gøre her.
Dansk Folkepartis ordfører nævner også, at klagemulighederne i dag er o.k.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren helt konkret: Mener ordføreren, det er i orden, at et menneske efter en arbejdsskade kan få stoppet sygedagpengene af kommunen og så kan gå på ægtefælleforsørgelse, må gå fra hus og hjem og ting og sager, og at sagen så 1½-2 år efter endnu ikke er endeligt afgjort med de klagemuligheder, der er?
Mener Dansk Folkeparti, at det er i orden?
For det er retstilstanden i dag, den retstilstand, som vi synes det er på tide vi får set på.
Line Barfod (EL), 2006-04-28:
Så vidt jeg husker, var Dansk Folkeparti med til at nedsætte kommissionen, der så på virksomhedernes retssikkerhed på tværs af ministerier.
Derfor undrer det mig lidt, at man syntes, den kommission var nødvendig, mens man ikke synes, det er nødvendigt med en kommission til at kigge på borgernes retssikkerhed på det sociale område.
Men jeg vil så godt høre, om Dansk Folkepartis ordfører i Retsudvalget vil være med til, at vi diskuterer det her område og ser nærmere på det, og – for mig er det ligegyldigt, om det ender med at hedde en kommission eller et udvalg eller noget andet – får nogle til at kigge på det på tværs, som kan se på, hvad der er af retssikkerhedsproblemer.
Som jeg sagde, synes jeg, det er fint, hvis kommissoriet udvides til også at se på betydningen af, om der er personale nok, og så kan vi bagefter tage slagsmålet om, hvor mange penge kommunerne skal have for at leve op til kravet om at have personale nok.
Kim Christiansen (DF), 2006-04-28:
Til det første, som fru Line Barfod siger, om, at Dansk Folkeparti har sørget for, at der ikke er penge nok, vil jeg sige, at det jo ikke er korrekt.
Som udgangspunkt blander vi os ikke i kommunernes budgetter.
Det kan være, at kommunerne skulle prioritere anderledes, men det blander vi os som udgangspunkt ikke i.
Det er det kommunale selvstyre, der afgør det.
Med hensyn til det andet, som fru Line Barfod er inde på, er jeg lidt enig med ministeren.
Vi kigger løbende på de her problematikker, og er der ting, som der skal tages fat i, er Dansk Folkeparti også med ved bordet, når vi forsøger at løse de problemer.
Men vi finder bare ikke, det tjener noget formål at nedsætte endnu en kommission.
Line Barfod (EL), 2006-04-28:
Jeg er meget enig med hr. Kim Christiansen i, at noget af det, der virkelig kunne forbedre retssikkerheden, var, at der var penge nok ude i kommunerne til, at man kunne have et godt og veluddannet personale, og at der var personale nok.
Desværre er Dansk Folkeparti med til at stemme for, at kommunerne ikke skal have penge nok til at ansætte personale og efteruddanne dem, så de kunne få de nødvendige kundskaber.
Den udvikling, vi kan se i øjeblikket, er, at der ikke bare kommer flere og flere bisiddere fra organisationer, men der dukker også forskellige andre bisiddere op; at flere og flere borgere vælger at gå til domstolene med sociale sager.
Spørgsmålet er, om vi skal se en udvikling her, ligesom vi har set på skatteområdet, hvor man, fordi der på skatteområdet er nogle lobbyister, der er meget stærkere end på socialområdet, nu har været inde og give omkostningsdækning.
Eller om vi skulle sige: Lad os prøve at kigge på retssikkerheden på det sociale område nu, før det hele bliver så retsliggjort og formaliseret, og sikre, at vi kan gøre noget for retssikkerheden.
For min skyld kan vi gerne tage med i kommissoriet, at man også skal se på, hvor meget det betyder, om der er veluddannet personale.
Kim Christiansen (DF), 2006-04-28:
Jamen jeg kan sige meget kort – det har jeg også udtalt – at vi ikke vil støtte, at der bliver nedsat en kommission, næsten uanset hvilken sammensætning fru Line Barfod så ønsker den skal have.
Vi mener i dag, at der er en fornuftig retssikkerhed på området, og skulle der dukke enkeltsager op, vil vi gerne være med til at drøfte dem.
Beslutningsforslag nr. B 100 er jo endnu et forslag fra Enhedslisten, som, synes jeg, udtrykker deres stærke mistro til offentlige myndigheder og ansatte i den offentlige forvaltning.
Med det her forslag vil Enhedslisten have nedsat en kommission, som skal komme med forslag til forbedringer af retssikkerheden.
Jeg skal gerne medgive, at der sker fejl ude i kommunerne i sagsbehandlingerne, og det skal vi selvfølgelig minimere mest muligt.
Os, der også roder lidt med kommunalpolitik, kender også til problemerne med sagsbehandlingen, og der skal vi selvfølgelig stille krav til vores embedsmænd, til vores lokale politikere.
Det, jeg mener vi skal have fokus på frem for at nedsætte den ene kommission efter den anden, er måske at sørge for, at der er det personale, der skal være for at løse opgaverne, og at de er veluddannede.
Det vil være med til at minimere fejlene.
Helt undgå fejl, hvor der er mennesker involveret, kan vi nok ikke.
Som ministeren allerede har været inde på, har man jo med L 82 på en række punkter stillet øgede krav til kommunernes sagsbehandling.
Jeg vil ikke kommentere alle lovforslagets enkeltpunkter, men blot lige forholde mig til et enkelt, bl.a. det med uagtsomt socialbedrageri.
Man må jo sige, at der, hvor borgeren i citationstegn glemmer at afgive oplysninger, som kan have indvirkning på udbetaling af sociale ydelser, har det haft den præventive virkning, som var tilsigtet, for der har ikke været sager ved domstolene om det.
Afslutningsvis vil jeg bare tilkendegive, at borgernes retssikkerhed naturligvis ligger os alle meget på sinde.
Men efter Dansk Folkepartis opfattelse er der klagemuligheder i dag, gode klagemuligheder, hvor afgørelser kan indbringes for det sociale nævn, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2006-05-02:
Det, der ligger i lovforslaget, er jo en klar beskrivelse af, at det er forligspartiernes opfattelse, at hovedparten af lærerne i fremtiden skal komme ud med tre linjefag.
Det er ikke muligt at sætte et procenttal på, hvor mange der skal til, for at vi er tilfredse, men det er muligt at sige, at det skal være sådan, at linjefagsdækningen på alle skoler har et kvalificeret niveau.
Og jeg er i øvrigt helt overbevist om, at lærerstuderende naturligvis også vil have det element med ind i deres egne overvejelser, når de vælger fag, at de også vil være interesseret i at gå ud og søge job, hvor de dækker bredt fagligt set.
Der ligger i øvrigt også i forslaget her en øget studievejledning på seminarierne, så den studerende vil være klar over, hvilke konsekvenser valg af linjefag vil få.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-05-02:
Der er afsat i alt 175 mio. kr. til at sikre kvaliteten på det samlede område, og derudover har vi en forventning om, at reformen vil betyde en reduktion af frafaldet på uddannelsen, og det vil jo også være med til at styrke økonomien i hele sektoren.
Noget af det, der har været med til at underminere økonomien i sektoren på grund af taxametertilskuddet, er jo netop, at der i dag kun er 68 pct. af de studerende, der gennemfører uddannelsen.
Det er klart, at det betyder spild af væsentlige midler på hele området, og får vi rettet op på det, er det klart, at der også kommer en bedre økonomi i hele sektoren.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg synes, det er alle tiders, at hr. Troels Ravn er en glad, optimistisk sjæl, som åbenbart tror på, at det lovforslag til en ny læreruddannelse, som ligger her, vil skabe lærere med tre linjefag, hvilket vi åbenbart er helt enige om er nødvendigt, for at folkeskolens behov kan varetages.
Jeg deler så ikke helt optimismen, og når nu ikke Venstres ordfører vil, så kan den socialdemokratiske ordfører vel bekræfte, at ønsker man eksempelvis at undervise i dansk eller matematik i hele folkeskolen, så kan man maksimalt have to linjefag.
Men mit egentlige spørgsmål til hr. Troels Ravn er nu: Hvis det viser sig, at den glade optimisme ikke holder, hvis der faktisk er en hel del, der kun kommer ud med to linjefag, hvor mange skal der til af dem, hvor stor en procentdel skal komme ud med kun to linjefag, før Socialdemokraterne vil banke i bordet og sige, at vi er nødt til at ændre på den læreruddannelse, som vi har lavet?
Jeg er glad for, at vi er enige om, at tre linjefag er nødvendige, for at man netop kan dække folkeskolens behov.
Jeg tror så bare ikke på, at den her læreruddannelse er vejen til de tre linjefag, og derfor vil jeg gerne have et lidt mere præcist svar fra Socialdemokraterne.
Der står nogle fine ord her om, at man skal se på det og sådan noget.
Man kan jo godt undre sig over, at man ikke i første omgang laver en læreruddannelse, som løser det problem, som man så vil nedsætte en gruppe til at følge.
Men hvor stor en procentdel af de her nye lærere skal have kun to linjefag, før Socialdemokraterne vil banke i bordet og sige: Vi er nødt til at se på reglerne i det her, vi er nødt til at ændre det, så flere kommer ud med tre linjefag?
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-02:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for et rigtig godt samarbejde under forhandlingsforløbet mellem Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre.
Jeg synes, vi nåede betydelige fremskridt.
Jeg hæftede mig også ved ordførerens omtale af behovet for at investere i ekstra videreuddannelse af seminarielærerne.
Venstres ordfører sagde, at der var afsat noget med 175 mio. kr. Så vidt jeg husker, er de ikke målrettet seminariesektoren, det er folkeskolelærerne, det handler om, og derfor er vi heller ikke i nærheden af at nå den målsætning, at også seminarielærere kan få det uddannelsesløft, der skal være med til at implementere reformen.
Vil Socialdemokratiet sammen med Det Radikale Venstre være med til at arbejde for, at der faktisk bliver midler til at sikre, at den efteruddannelsesindsats kan realiseres, så reformen kan gennemføres med de gode intentioner, vi fik lagt ind i den?
Vi ønsker at samarbejde med sektoren om, at den implementeres bedst muligt.
Noget af det, vi har oplevet som et problem i forligskredsen, er, at der ikke fra regeringens side har været vilje til at finde finansiering af implementeringen af selve reformen og af efter- og videreuddannelse af seminarielærerne, som jo også skal erhverve en anden forståelse af, hvordan faget og fagets pædagogik formidles.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre, om Venstre overhovedet ikke har vilje til at finansiere efter- og videreuddannelse af seminarielærerne, men kun vil pege fingre, hvis man ikke synes, at sektoren gør det ordentligt.
Troels Ravn (S), 2006-05-02:
Jeg vil naturligvis gerne returnere kvitteringen for det gode samarbejde med Det Radikale Venstre.
Jeg vil i øvrigt i den forbindelse involvere alle forligspartierne, jeg mener, at der har været udvist oprigtig vilje til at opnå resultater.
De 175 mio. kr. må stå for Venstres ordførers egen regning.
Jeg siger, at vi skal have fundet en finansiering, så vi kan efteruddanne seminarielærerne.
Det er helt nødvendigt med et kompetenceløft, og vi vil naturligvis sammen med De Radikale se positivt på, hvordan vi kan finde de nødvendige ressourcer.
Jeg har nævnt i min ordførertale, at Socialdemokraterne i de kommende finanslove vil se på det.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-05-02:
Fra Venstres side glæder vi os over, at der står et så bredt flertal bag uddannelsen, for vi tror, at en af de ting, der vil være med til at sikre at implementeringen bliver en succes, netop er, at et bredt flertal bestående af Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, De Konservative og Venstre står ved aftalen.
For mig at se
er det en meget sikker garanti for, at der er tilstrækkelig mange, som vil være med til at pege fingre og sikre en ordentlig implementering af uddannelsen.
Derudover kan man selvfølgelig håbe – med det kan vi jo også se af høringssvarene – at der generelt er et bredt ønske om at være med til at gøre læreruddannelsen til en succes.
Det er også noget, som jeg tror vil være en positiv garant for en succes.
Jeg tror, hr. Thomas Krog forlod forhandlingerne lidt for tidligt, for det er åbenbart ikke gået op for hr. Thomas Krog, at man kan vælge både to og tre linjefag.
Jeg kan høre, at ordføreren bliver ved med at referere til de to linjefag, som var på den helt gamle ordning, men som en serviceoplysning kan jeg sige, at det er op til den studerende selv, om vedkommende ønsker at vælge tre eller to fag, og at følgegruppen vil følge det tæt og i det hele taget følge, hvilke fag der vælges.
Det sker på både små skoler og store skoler, hvor man fra ledelsens side og fra kommunens side har sat det som en målsætning.
Det er stillet som en betingelse, at lærerne ikke skal undervise i fag, hvor de ikke har den nødvendige kompetence eller uddannelse, så det kan altså lade sig gøre allerede i dag, og ønsket er, at de gode erfaringer bliver brugt i resten af folkeskolen, så vi får en fuldstændig folkeskole, der er fuldstændigt besat med linjefagslærere eller lærere med tilsvarende kompetencer.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg tror ikke helt, jeg forstod svaret, men jeg er i hvert fald enig i, at der er mange lærere i dag, som kun har to linjefag, og det er jo netop det, der er årsagen til, at vi har et problem i dag.
Det er faktisk også årsagen til, at man ved den sidste reform gik op til fire linjefag og ved samme lejlighed traf en principbeslutning om, at de lærere meget gerne skulle undervise i hele folkeskolen, så ideerne kan jeg være enig i.
Men så kan det godt undre mig, at man nu går tilbage til tofagsmodellen.
Hvis den nye læreruddannelse ikke kan løse de problemer, der er i folkeskolen, hvilke regler vil man så sætte ind for at bringe udviklingen i den retning, at lærerne rent faktisk kommer til at undervise i de fag, de er uddannet i?
Ellen Trane Nørby (V), 2006-05-02:
Det er altså ikke en ny udfordring.
Det er en udfordring, vi allerede har i dag, og som vi skal løse, ligegyldigt om vi gennemfører denne reform eller fortsætter på samme måde.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg vil godt have lov til at takke Venstres ordfører for de smukke og poetiske bemærkninger om læreruddannelsen og den vigtige funktion, lærerne udfører, og jeg vil også godt sige, at der da er mange fornuftige ting i forslaget.
Men jeg vil godt spørge helt konkret til det, Venstres ordfører nævnte om tømreren og elektrikeren.
Det er jo det allerallerstørste problem ved den læreruddannelse, der er lagt op til her, at mange af lærerne netop kommer til at undervise i andre fag end dem, de er uddannet i.
Man gør meget ud af at sige, at vi skal følge udviklingen tæt, og hvis det bliver sådan, at SF får ret, og der bliver for mange tømrere, der skal undervise som elektrikere, skal der indføres nogle nye regler.
Man kan selvfølgelig godt undre sig over, at det ikke allerede er med i lovforslaget, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke regler der skal indføres, hvis det bliver sådan, at vi får ret i, at lærere med kun to linjefag ikke kan dække folkeskolens behov.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
Jeg gør ikke Gorbatjov til en helt i et og alt, overhovedet ikke.
Der er da mange ting ved Gorbatjovs politik, som jeg ikke brød mig om.
Men pointen er her, at Gorbatjov som en af de få diktatorer i verden, kan man sige, gav imperiet fra sig, han gav lov til, at Østtyskland kunne løsrive sig.
Han gik i gang med en demokratiseringsproces.
Hr. Søren Pind har formentlig ret i, at han ønskede at gøre det for at fastholde kommunismen der, hvor han var, utvivlsomt.
Og så var der så mange centrifugale kræfter, der kom i gang, at han ikke kunne styre det.
Det er formentlig korrekt.
Men det interessante er, at Gorbatjov da havde en langt, langt større betydning for afslutningen af den kolde krig, end Reagan havde.
Det er ligesom pointen i det her.
Jeg nægter ikke, at Reagan kan have spillet en rolle, men som andre har sagt, var det meget mere komplekst end som så, og den afgørende aktør var Mikhail Gorbatjov.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Men summa summarum er jo, at det er snak, for i dag kan vi se, at resultatet brast.
Og der må jeg jo bare sige, at den person, som hr. Holger K. Nielsen i dag har hyldet som Østeuropas store befrier, fortsat ønskede to systemer i verden.
Det gjorde han til det sidste, han ønskede at bevare Sovjetunionens kommunistiske parti; han ønskede at bevare Sovjetunionen som en kommunistisk stat og to systemer.
Det er derfor, jeg stadig ikke forstår, hvorfor hr. Holger K. Nielsen bliver ved med at fremstille præsident Reagan, som ønskede en fri verden, som lavede aftalerne med Gorbatjov, som pressede Gorbatjov til at indgå de her aftaler, som den mest forfærdelige, hvorimod Gorbatjov, som jo var en kommunistisk diktator i spidsen for Sovjetunionen, og som ønskede at bevare Sovjetunionen, som det var, er en stor helt.
Det forstår jeg ikke.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-02:
Jeg vil bare kvittere for tilsagnet.
Nu er det en lidt stor regning på 175 mio. kr. at sidde med for Venstres ordfører helt alene, det er ret mange penge selv for Venstres ordfører, vil jeg tro.
Så derfor håber jeg naturligvis også, at vi kan løfte det her i forbindelse med den kommende finanslov, også fordi loven jo skal implementeres forholdsvis hurtigt.
Men det er blot for at notere, at der er vilje både hos Socialdemokraterne og hos os til at sørge for, at reformen også kan implementeres.
For det er jo et eller andet sted tankevækkende, at vi er med til at stå bag en reform som forligspartier, der overhovedet ikke bærer finansieringen med sig, og det vil jeg egentlig gerne have ordførerens kommentarer til.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
Mig bekendt var det overhovedet ikke på tale, at Ronald Reagan ville gribe ind, da Jaruzelski tog magten i Polen, eller da russerne tvang ham til at begå et militærkup i Polen i 1981.
Det var ikke på tale overhovedet.
Det er rigtigt, at Reagan førte en konfrontationspolitik, og at han, kan man sige, kom til at vægte konfrontationspolitikken, det, man kan kalde systemforandringen, højere, end andre havde gjort.
Det er da fuldstændig korrekt.
Men når vi i den periode var kritiske over for det, så skyldes det jo, at det var sammenkoblet med en kolossal militær oprustning, en konfrontationspolitik, der på det tidspunkt kunne have medført en atomkrig.
Og som det har været fremme flere gange under debatten i dag, så var det jo en bekymring, der var i en række europæiske lande, det var ikke bare hos danske socialdemokrater, det var også hos andre europæiske socialdemokrater.
Det var en konflikt mellem Europa og USA, men også en konflikt inden for USA.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Mener hr. Holger K. Nielsen, at jeg har været grov ved ham?
Det maner naturligvis altid til besindighed.
Men jeg synes måske nok, at hvad angår de ting, som hr. Holger K. Nielsen bl.a. har sagt om præsident Reagan og Gorbatjov, kunne det være meget rart at få nogle ting på plads her i dag.
Gorbatjov gjorde sig første gang bemærket i partimæssig sammenhæng som stikker for KGB ved universitetet i Moskva.
Gorbatjov var den tidligere KGB-chef og generalsekretær for Sovjetunionens kommunistiske parti Jurij Andropovs protegé.
Andropov var den, der blandt meget andet var personlig ansvarlig for indførelsen af psykisk tortur af dissidenter.
Han var på det tidspunkt, hvor man traf beslutning om indgreb i Polen, medlem af centralkomiteen og dermed medansvarlig, og så var der den sag omkring Afghanistan, jeg nævnte før.
Alle de reformer, Gorbatjov ønskede – det er dokumenteret – ønskede han, så Sovjetunionen bestod, hvorimod den mand, som hr. Holger K. Nielsen i dag har søgt at lægge for had, ønskede at komme de vasalstater til livs, som hr. Holger K. Nielsen er meget vred over at jeg har gjort opmærksom på eksisterede.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-02:
Jeg skal kun spørge om en ting, nemlig om Venstre er tilfreds med muligheden for at implementere den nye uddannelse, herunder muligheden for, at bl.a. seminarielærere kan efteruddannes til at håndtere de nye fag og den nye faglighed, som bliver lagt ind i uddannelsen, og som skal være med til at løfte uddannelsen, som det også er ordførerens ambition.
Troels Ravn (S), 2006-05-02:
Jamen jeg kan på vegne af Socialdemokraterne love, at vi vil være positivt indstillet over for at samarbejde med De Radikale om at finde nødvendige ressourcer til at kunne opkvalificere lærerne også på seminarerne.
Det er og har været en gammel socialdemokratisk tanke, at hvis det virkelig skal nytte med vores store ambitioner for det samlede folkeskoleområde, så er efteruddannelse af folkeskolelærere på alle niveauer nødvendig.
Og isoleret set med hensyn til forslaget her, så er det nødvendigvis også sådan, at seminarielærere må opkvalificeres i forhold til de nye fag og fagområder, det her forslag involverer.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Dette forslag er set med Dansk Folkepartis øjne en klar forbedring af den nuværende læreruddannelse.
Der er tale om en klar opprioritering af fagligheden.
Det er vi i Dansk Folkeparti godt tilfredse med.
Derudover hæves adgangskravene til læreruddannelsen, og der indføres mødepligt det første år.
Der bliver også som noget nyt mulighed for at dumpe allerede i den første praktikperiode.
Det vil med andre ord blive lettere at sige til den enkelte studerende, at lærer måske ikke er noget for vedkommende.
I dag kan man på forskellige læreruddannelser og seminarier finde lærerstuderende, som ikke formår at gøre sig forståelige på det danske sprog, og det er selvfølgelig under al kritik og set med Dansk Folkepartis øjne en fuldstændig uacceptabel situation for folkeskolen.
Vi tror på, at dette forslag vil kunne rette op på den tilstand.
Dansk Folkeparti har siden partiets begyndelse haft ét mål på uddannelsesområdet, og det er, at vi gerne vil hæve fagligheden på skoleområdet, og med folkeskoleforliget ser det ud til at lykkes.
Jeg synes, at man kan sige, at det er en god dag for folkeskolen, at vi nu skaber respekt for og stiller højere krav til de kommende lærere.
Folkeskolen har i mange år lidt under manglende disciplin, lærerne har ikke set sig selv som autoriteter, men det forsøger vi også at ændre med dette forslag.
Der vil blive indført et nyt element i læreruddannelsen, klasserumsledelse, som skal få den kommende lærer til at se sig selv som en personlig og professionel autoritet.
Der skal med andre ord være disciplin, ro og orden i klasseværelset, så man selvfølgelig kan få de rigtige rammer for at få en ordentlig undervisning.
Det lyder banalt, men det har ikke været på tale før.
Nu kommer det, og det er vi også godt tilfredse med.
Der er i dag mange gode undervisere, og der er mange gode seminarier i dag, f.eks. Frederiksberg Seminarium.
Nu forsøger vi at løfte den samlede uddannelse og dermed på landsplan hæve niveauet.
Der er da også i høringssvarene overvejende positive tilkendegivelser, og jeg vil afslutningsvis sige et par rosende ord om Lærerstuderendes Landskreds.
Her synes jeg der er tale om en forening, som i modsætning til andre foreninger formår at erkende de politiske realiteter og ud fra dem søge indflydelse, og jeg håber, at de kan genkende nogle af deres tanker i det endelige forslag.
Dansk Folkeparti har i hvert fald forsøgt at lytte til deres argumenter og tale deres sag, samtidig med at der selvfølgelig bliver stillet de relevante krav.
Der skal være respekt om lærerstanden.
Dansk Folkeparti kan uden bemærkninger støtte lovforslaget og takker samtidig regeringen og partierne bag aftalen for godt samarbejde og hilser stramningerne velkommen.