runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-06:
Jeg skal blot spørge, om ministeren kan bekræfte, at den russiske Duma ved to lejligheder, nemlig i 1994 og i 1997, har givet amnesti til alle, som har kæmpet med våben imod de russiske styrker.
Det er den ene ting.
Jeg synes godt nok, at de dokumenter, der er kommet ud fra Rusland i denne sag, er en lille bitte smule tvivlsomme, men jeg kender selvfølgelig også den russiske efterretningstjenestes historie, så det kan ikke undre.
Men jeg vil blot spørge justitsministeren, om man ikke kan betvivle, om Sakajev overhovedet kan få en fair retssag i Rusland i forbindelse med en eventuel udlevering på baggrund af de dokumenter.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Til det første spørgsmål om Dumaens lovgivningsproces må jeg
blankt erkende, at jeg har simpelt hen ikke været forberedt på at skulle besvare det spørgsmål her i dag.
Jeg er meget villig til at undersøge det og besvare det skriftligt efterfølgende, men såfremt det er noget, fru Pernille Rosenkrantz-Theil har erfaret fra medierne, ser jeg ikke noget grundlag for at tro, at man ville viderebringe fejlagtige oplysninger om denne sag.
Jeg kan altså ikke lægge hovedet på blokken og sige, at tingene forholder sig præcis sådan, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil her beskriver, men jeg vil gerne besvare spørgsmålet.
Til det, man kan kalde det mere politiske i fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål, må jeg sige, at det kan jo undre alle, at der også i medierne har været beskrivelser af, at hr. Sakajev har været i Rusland og har mødtes med de russiske myndigheder for omkring et år siden, uden at man dér har sørget for at tage fat i kraven på den pågældende person og arresteret ham, men først i forbindelse med den tjetjenske verdenskongres skrider til handling.
På en måde må jeg sige, at der er flere ting, som kan undre i denne sag, men som sagt har jeg ikke fået bekræftet forlydende fra medierne.
Jeg kan bare konstatere, at hændelsesforløbet i hvert fald har været meget usædvanligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-06:
Det sidste svar er jeg meget glad for, for det er fuldstændig korrekt, at russerne har haft flere lejligheder til at arrestere Sakajev; han er rejst rundt mange steder.
Men det afgørende er, om der ikke efter ministerens mening tilsyneladende er en helt uholdbar modsætning i den måde, russerne retter henvendelser på.
Den 29. oktober er det en vigtig del af den russiske anmodning, at Sakajev sættes i forbindelse med terroraktionen i Moskva, men terroraktionen i Moskva er ikke en del af det materiale, som tilgik den danske regering i går.
Derfor forekommer hele denne sag en smule absurd, og der er så meget roderi i den russiske håndtering af den, at man kan have sine tvivl om, hvorvidt det russiske retssystem er i stand til at give Sakajev en fair retssag, hvis han bliver udleveret.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg kan svare hr. Holger K. Nielsen, at som jeg også allerede har redegjort for, er det sådan, at vore forpligtelser i denne sag alene går på at behandle udleveringsbegæringen fuldstændig efter bogen.
Det er de russiske myndigheder, der sender materiale til de danske myndigheder i sagen, og det er russerne, der fuldstændig egenhændigt beslutter, hvilke forhold man ønsker at omtale i udleveringsbegæringen; det er ikke noget, vi blander os i.
Det, de danske myndigheder gør, er, at de forholder sig til, om det materiale, der kommer fra de russiske myndigheder, overholder de formelle krav i udleveringskonventionen og den danske udleveringslov, og i denne forbindelse har vi jo i hvert fald i første omgang måttet sige til russerne, at der var nogle formalia, der ikke var overholdt.
Men hvad russerne ønsker, at udleveringsbegæringen skal indeholde, er alene noget, de russiske myndigheder træffer beslutning om.
Det er ikke noget, som Justitsministeriet, om man så må sige, skal i dialog med russerne om, det er russerne, der træffer den beslutning.
Frank Jensen (S), 2002-11-06:
Kan justitsministeren så forklare mig, hvorfor Københavns politidirektør siger følgende i TV 2 Nyhederne onsdag den 30. oktober kl. 19.00: »Jeg kan sige, at fra det øjeblik, hvor vi fandt ud af, at det her var en sag, som skulle nyde fremme, så sikrede vi os, at han ikke stak af, om jeg så må sige.« Hvad kan politidirektøren have ment med »hvor vi fandt ud af, at det her var en sag, der skulle nyde fremme«?
Kan justitsministeren ikke forklare, hvad politidirektøren kan have ment med det udtryk?
Det tror jeg faktisk der kan være behov for af hensyn til forståelsen af sagens forløb.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg kan af gode grunde ikke redegøre for, hvad politidirektøren mener ved den ene eller den anden lejlighed; der er nok det klogeste at spørge politidirektøren, hvad politidirektøren mener med udtalelserne. Men det fremgår meget klart af den redegørelse, som blev offentliggjort i fredags, hvordan sagsforløbet har været.
Jeg henviser til redegørelsens side 8 om beslutningen om at afholde et møde i Sikkerhedsudvalget og også om, at Justitsministeriet orienterede Københavns Politi om, at der ville blive afholdt et møde i Sikkerhedsudvalget.
Ved den lejlighed tilkendegav Københavns Politi - det er næstsidste afsnit i redegørelsen - at man så vidt muligt ville udskyde anholdelsen til efter mødet, men at det ville være nødvendigt at anholde Sakajev, hvis der var tegn på, at han ville forlade landet.
Det synes jeg sådan set er et ganske klart svar på det, som egentlig er hovedpointen i hr. Frank Jensens spørgsmål.
Jeppe Kofod (S), 2002-11-06:
Jeg har et opfølgende spørgsmål her, og det går måske mere på redegørelsen.
Jeg vil bare høre, hvad justitsministeren mener om forløbet fra mandag til tirsdag.
Mandag opdaterer man politiets database om efterlysninger på baggrund af den mail, der kom fredag, hvor der bl.a. står, at Sakajev har udtalt sig offentligt i forbindelse med gidselaktionen i Moskva og dermed kan have forbindelse til terrorismen i Moskva, og tirsdag kan jeg se, at i redegørelsen står der sådan set det samme.
Hvad er det for nogle nye oplysninger, de russiske myndigheder er kommet med fra om mandagen, hvor sagen også blev kendt af politiet og Justitsministeriet, til om tirsdagen?
Hvad er det for nogle nye oplysninger, som ikke forelå mandag, men som forelå tirsdag?
Det kunne jeg meget godt tænke mig at vide, for det fremgår ikke særlig tydeligt af sagsfremstillingen.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Nu var det jo sådan, at vi havde et forholdsvist langt møde i Det Udenrigspolitiske Nævn i fredags, hvor også hr. Jeppe Kofod var til stede, og jeg er faktisk 100 pct. sikker på, at hr. Jeppe Kofod lyttede meget nøje til, hvad der blev sagt under det nævnsmøde.
Her valgte jeg, måske lidt utraditionelt, meget nøje at gennemgå, hvad det var for nogle nye oplysninger, som var tilgået Københavns Politi den 29. oktober, herunder hvilke nye formuleringer og nye påstande de russiske myndigheder kom med.
Det er naturligvis meget usædvanligt, at man i en sag som den pågældende i den grad oplyser detaljeret til Nævnets medlemmer om en politimæssig efterforskningssag.
Men jeg valgte at gøre det, fordi jeg syntes, det var væsentligt, at Det Udenrigspolitiske Nævns medlemmer havde en forståelse for, hvilke samlede forhold der havde gjort, at Københavns Politi var skredet til anholdelse.
Jeg finder ikke anledning til her i Folketingssalen at begynde at gennemgå alle de dokumenter, der er kommet frem i sagen, for jeg mener ikke, det fremmer den måde, vi behandler sagen på, såfremt vi skal til at gå i detaljer.
De oplysninger tilgik så Københavns Politi den 29. oktober, og det var først ved den lejlighed, man mente, at der var tilstrækkeligt grundlag for at kunne anholde hr. Sakajev.
Men jeg er selvfølgelig ikke i stand til her at udtrykke, hvad der har ligget til grund for Københavns Politis vurdering. Jeg må bare konstatere, at det var først, da henvendelsen den 29. oktober kom med yderligere oplysninger, at man mente, der var tilstrækkeligt grundlag for at foretage anholdelse.
For så vidt angår spørgsmålet om, hvilket materiale der er sendt fra de russiske myndigheder i udleveringssagen, har jeg her redegjort for det, jeg har kendskab til.
Som sagt er jeg ikke i stand til i dag at sige 100 pct. sikkert, hvad det nye materiale indeholder, for jeg har simpelt hen endnu ikke via mine medarbejdere fået at vide præcis, hvilke ting det indeholder. Men som sagt har russerne vist selv i går udsendt en pressemeddelelse om, hvad det er for oplysninger, som er overbragt til de danske myndigheder, og jeg mener sådan set, at de to ting sammenholdt gør, at man selv må vurdere, hvad Moskva mener er nødvendigt i denne sag.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-11-06:
Jeg vil gerne gå lidt længere tilbage i begivenhederne og referere til, at der er blevet henvist til den Interpolhenvendelse, som gjorde, at den københavnske politistyrke gik i gang med at anholde Sakajev.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren, om det er rigtigt, hvad der har været refereret i pressen: at man modtager op mod 1.000 anholdelsesbegæringer om året fra Interpol. Det kunne tyde på, at man ikke altid tager henvendelserne fra Interpol lige alvorligt; at man lige præcis denne gang tog henvendelsen alvorligt, men at man ofte lægger Interpolhenvendelserne til side og venter på, at man får nogle flere oplysninger.
Kan ministeren bekræfte, at Interpolsamarbejdet har den karakter, som jeg har beskrevet her?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-06:
Det er jeg selvfølgelig meget glad for at få bekræftet af justitsministeren.
Det var bestemt også den forventning, vi havde til ministeren, og det er selvfølgelig noget, vi vil følge meget tæt.
Nu er det jo sådan, at Danmark har tiltrådt FN's konvention mod tortur fra 1984, hvor der står, at en person ikke må udleveres til en anden stat, hvor der er vægtige grunde for at antage, at han vil være i fare for at blive underkastet tortur.
Man kan jo så diskutere op ad stolper og ned ad vægge, om Sakajev er skyldig eller uskyldig, og det er i denne her sammenhæng fuldstændig irrelevant.
Det må en domstol afgøre.
Det, der skal være mit ærinde, er at sikre hans retssikkerhed og menneskerettigheder.
I Information kunne man i går erfare, at Rusland har tortureret og dræbt formanden for det tjetjenske parlament. De russiske myndigheder har erkendt, at formanden var død under forhør.
Jeg vil spørge om justitsministeren mener, at der på den baggrund er vægtige grunde for at antage, at Sakajev vil blive udsat for tortur i forbindelse med en udlevering?
Det bekymrer jo noget i disse dage at se, hvor stort et pres der bliver lagt fra den russiske regerings side på Danmark, og derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren vil garantere, at der ikke sker en politisk betonet udlevering af Sakajev, når det tilsyneladende er relativt politisk betingede beviser, som kommer fra russisk side, altså at det russiske pres ikke får indflydelse på ministerens afgørelse i forhold til, om Sakajev skal udleveres.
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
Ja, jeg er klar over, at det er Rigspolitichefen, som lægger ord til i ministerens redegørelse, men ministeren modsiger dem ikke, og derfor går jeg ud fra, at ministeren har gjort Rigspolitichefens ord til sine.
Jeg kan så blive nødt til at spørge, om ministeren er enig med Rigspolitichefen i, at den fejl, der sker fredag, er forståelig, og i forlængelse heraf, om ministeren virkelig finder det acceptabelt at undskylde sig med, at Interpolhenvendelsen ikke er sendt specifikt til Danmark.
Det undrer mig såre, at man skriver noget sådant.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-06:
Det forlyder i de dage her, at der forestår, at en række elværker nu bliver solgt.
Det skulle efter disse forlydender være meget tæt på.
Det drejer sig om salg for meget, meget store beløb, for samtlige elværker måske 25 mia. kr.
Det er jo langt mere, end vi så salg for i Farum Kommune. Jeg vil godt spørge, hvilke overvejelser finansministeren har gjort sig omkring deponering, omkring sikkerhed for, at disse 25 mia. kr., hvis samtlige elværker bliver solgt, så ikke bare kommer i omløb.
Det vil jo have afgørende betydning for regeringens finanspolitik.
Som sagt er spørgsmålet: Hvilke overvejelser har finansministeren?
Hvilke initiativer forestår der, især hvis vi allerede ser et salg her, måske den kommende mandag, af de første værker?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Det er jo sådan, at energiforsyningsloven hører hjemme under økonomi- og erhvervsministeren og kommuneøkonomien hører hjemme under indenrigsministeren og finansministeren.
Det er klart, at de mulige provenuer, der indgår, selvfølgelig kan give anledning til overvejelser, men udgangspunktet er, at vi respekterer den private ejendomsret.
I den forbindelse er ejerskabet bag de fleste værker jo bundet op omkring juridiske enheder, hvad enten det er en kommune eller anpartsselskaber eller andelsselskaber.
Så det vil vi forholde os til i den takt, vi ser det, men udgangspunktet er, at det er de retmæssige ejere, der selvfølgelig også har ret til provenuet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-06:
Det vil altså sige, at Finansministeriet ikke har nogen som helst bekymring over, at disse meget store salg kunne finde sted, og at meget store dele af disse beløb kan tilgå de respektive kommuner helt tilfældigt fordelt afhængigt af, hvem der nu måtte være ejer?
Det er ikke noget, der giver finansministeren, skal vi sige søvnløse nætter, eller på anden måde lægger op til, at det kunne være et problem?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Der var i forbindelse med Københavns Kommune jo en regering, der aftalte salg af fast ejendom, der indbragte Københavns Kommune over 3 mia. kr. Her var der en præmie bundet bagved, idet det kostede statskassen over 1 mia. kr. at indgå aftalen, og her var der ikke tale om, at man skulle fordele beløbene.
Det har ikke noget at gøre med den udgiftsstruktur, man har i den enkelte kommune, og de aftaler, vi indgår, hvor der jo er grænser for den vækst, der er plads til.
Jeg ser kun gerne, at kommuner nedbringer deres gæld.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-06:
Det må jo så forstås på den måde, at finansministeren ikke ønsker at tage nogen initiativer.
Hvis det får den konsekvens, at enkelte kommuner så får mulighed for at nedbringe deres gæld, vil man jo formentlig også efterfølgende kunne opkræve langt mindre i skat i disse kommuner - det vil som sagt være helt vilkårligt fordelt - men det vil jo så også betyde, at der bliver større beløb til forbrug, og det kunne da måske godt være en overvejelse for finansministeren, om det er hensigtsmæssigt i forhold til den stramhed, der skal ligge omkring finanspolitikken.
Er det en overvejelse, finansministeren overhovedet har gjort sig?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Som udgangspunkt er den stramning, der ligger i finanspolitikken, baseret på udgiftsvækst, altså hvad man i alt mener, der er plads til i den samlede økonomi, og jeg vil kun glæde mig, hvis det er sådan, at alle eller mange af landets kommuner er i stand til at sige, at de er gældfri.
Det er med til at sikre en solid og sund økonomisk forvaltning.
Det er nu engang sådan, at for dem, der har disponeret og i givet fald har et aktiv at omsætte, har det altid været sådan ifølge dansk ret, at aktiverne tilhører ejerkredsen, og det gælder så også kommuner og amter.
Ole Stavad (S), 2002-11-06:
Jeg synes, jeg hører finansministeren give udtryk for, at det her ikke er en sag, der har optaget ham, at det er noget, der ligger ovre hos indenrigsministeren og økonomi- og erhvervsministeren.
Når vi snakker om beløb i størrelsesordenen måske op til 25 mia. kr., og når vi ved, at det er finansministeren, der sidder for bordenden, når der forhandles med kommunerne, så er jeg egentlig forundret over den afslappethed, finansministeren giver udtryk for her, for det er vel udtryk for, at vi risikerer en fuldstændig skævvridning af landet. Hvis man nu holder udgiftsvæksten, vil det betyde, at der er kommuner, der i år måske næsten kan fjerne kommuneskatten, mens der er andre kommuner, der er i nød for overhovedet at kunne leve op til velfærdssamfundets krav.
Der er vel også kommuner, vil jeg gerne sige til finansministeren, der har så store værdier her, at man bestemt ikke har gæld at modregne i.
Det er så i øvrigt forbrugerne, der har betalt beløbene,
også forbrugerne uden for den pågældende kommune
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jamen jeg sagde også i mit svar til den tidligere spørger, at det selvfølgelig er klart, at det, vi håndterer i forbindelse med kommuneøkonomien, er, hvad der er plads til af samlet vækst, altså en håndtering af, hvordan man sikrer, at de strategier, der er lagt for, hvordan vi styrer økonomien frem mod år 2010 og efterfølgende år, også er holdbare.
Selvfølgelig indgår det i billedet, men udgangspunktet er, at de retmæssige ejere er dem, der ejer det efter dansk lov.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg vil sige, at den her sag om Sakajev, specifikt udleveringssagen, kører fuldstændig efter de almindelige juridiske procedurer.
Jeg havde lejlighed til i går, hvor jeg var i Moskva i et helt andet ærinde, nemlig som repræsentant for EU-formandskabet, at have en kort drøftelse med en af de russiske anklagemyndighedspersoner.
I den anledning modtog vi yderligere materiale fra russerne, og jeg fik dér gjort det fuldstændig klart for russerne, at den her sag kører efter alt, hvad de juridiske bøger tilsiger, herunder at vi følger udleveringskonventionen og naturligvis den danske udleveringslov, og at de tidsfrister, som er angivet, er tidsfrister, man skal overholde, og at jeg derfor ikke så mig i stand til at diskutere den konkrete sag med hr. Ustinov.
Jeg lægger meget vægt på, at den her sag i det videre forløb bliver behandlet strengt juridisk.
Politisk kan man naturligvis også her i Danmark diskutere sagen, men jeg mener, at i forhold til sagsbehandlingen er det meget, meget væsentligt, at man holder fast i, at det her er en juridisk afgørelse, hvor processen jo er ganske velkendt.
Men såfremt jeg får spørgsmålet, vil jeg også gerne redegøre for, hvordan det videre forløb bliver.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Nu ved jeg ikke, hvem de andre, der skal betale, er.
Sådan er det meget enkelt efter dansk lov.
Det er selvstændige, juridiske enheder.
Jeg så gerne, at alle landets kommuner var i stand til at være gældfrie.
Jeg vil glæde mig over, at kommuner er i stand til at nedbringe deres gæld.
Det, der er afgørende, er, at der i den økonomiske politik, der tilrettelægges, og også i de aftaler, der indgås både med kommuner og amter, tages hensyn til de grænser, der er for den aktivitet, vi kan have i Danmark.
Jeg vil så sige, at jeg ikke havde noget imod, at Københavns Kommune solgte deres ejendomme.
Jeg synes, det var meget klogt; det var der mange, der fik glæde af.
Det, vi kritiserede, var, at staten lagde et beløb i milliardstørrelsen oveni.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Det er rigtigt, som hr. Ole Stavad siger, at det er målrettet den gruppe pensionister, der som udgangspunkt ikke har anden indtægt end deres folkepensions grundbeløb og pensionstillæg.
Med hensyn til udbetalingstidspunktet arbejder regeringen ud fra den forudsætning, at man vælger den løsning, der giver mindst muligt bureaukrati, og det vil sige, at det opgøres på det tidspunkt, hvor man i øvrigt opgør de skattemæssige forhold, herunder formueopgørelse og indtægtsopgørelse, dvs. primo år 2003. Man skal ikke lige binde mig op på tidspunktet på klokkeslæt, men det vil blive i februar måned, hvor ligningsafdelingerne har de nødvendig oplysninger.
Det foregår altså ikke efter ansøgning, men det foregår ved et tillæg til den pension, som beregnes i den enkelte kommune.
Ole Stavad (S), 2002-11-06:
Det var dog lidt af en nyhed, hvis det er sådan, at finansministeren mener, at man hos skattemyndighederne er i besiddelse af formueopgørelser, som vil kunne anvendes til det her.
De fleste selvangivelser sendes ud i dag, uden at man behøver at reagere på dem, fordi skattemyndighederne har alle relevante oplysninger.
Blandt de relevante oplysninger er i dag ikke likvide formuer.
Derfor har vi i alle andre situationer, hvor den konkrete likvide formue har været et af kriterierne, været nødt til at sige, at så skal der en konkret ansøgning ind.
Benægter finansministeren det?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Mig bekendt har skattemyndighederne oplysninger om bankindestående og rentetilskrivning i løbet af et år.
Sådan mener jeg det er.
Det, der arbejdes med, er at finde det tidspunkt på året, hvor ligningsmyndigheden har det maksimale antal oplysninger om den enkelte person.
Det kommer så som et tillæg, og så er der tale om en senere efterregulering, hvis forudsætningerne har ændret sig.
Ole Stavad (S), 2002-11-06:
Jeg synes, det lyder, som om finansministeren måske ikke har brugt så mange kræfter på det her, som det vil være klogt af ham at gøre, for likvid formue er jo ikke kun bankindeståender; det er aktier, det er obligationer, det er pantebreve, som der ikke er nogen sikkerhed for at der er nogen automatisk indberetning af.
Det forudsætter i givet fald, at det ligger i depot.
Hvis det er udenlandske indeståender, hvis der er andre former for indeståender, man ikke har registreret, så fremgår det ikke.
Derfor vil jeg godt spørge finansministeren: Kan finansministeren ikke bekræfte, at i alle andre situationer, hvor man har anvendt konkret likvid formue, har man været nødt til at bede om, at hver enkelt afleverer en ansøgning, hvor man skriver under på og dokumenterer, hvilken likvid formue man har?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jeg vil gerne sige, jeg ser det som en stor glæde, at det er lykkedes at lave en finanslovaftale, der sikrer, at de pensionister, der ikke har anden indtægt end deres folkepension, altså grundbeløb og pensionstillæg, får et tillæg til deres folkepension.
Vi vælger det tidspunkt, hvor ligningsmyndighederne har den optimale viden om personernes økonomiske forhold med de indberetninger, der finder sted til ligningsmyndigheden, og så kan der blive tale om korrektion efterfølgende, og det vil også finde sted.
Den problematik, at der kan blive tale om efterregulering, skal ikke forhindre, at pensionisterne får de penge, vi har besluttet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-06:
Det lyder, som om finansministeren ikke er bekendt med, at det rent faktisk er tilfældet, og det er måske ikke særlig betryggende, hvis ikke det er indgået i overvejelserne i forbindelse med det, man nu er i gang med. Man skal jo i hvert fald kunne forudse her, at det vil give et betydeligt administrativt bøvl.
Vi har prøvet det tidligere i andre sammenhænge og har set, hvor store problemer det giver.
Det må da være noget, der må have indgået i finansministerens overvejelser.
Det kan da ikke være rigtigt, at finansministeren er ukendt med det.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Der er ikke noget, der afskrækker i forbindelse med tilrettelæggelsen af en udbetaling af 5.000 kr. til de alderspensionister, som har mindst.
Der kan godt blive en korrektion efterfølgende af den likvide beholdning osv., man har kendskab til fra indberetninger fra pengesystemet.
De problemer skal vi nok løse.
Jeg vil sige, at hr. Jens Peter Vernersen og hr. Ole Stavad kan være helt trygge.
Det skal nok finde et leje, hvor alle er tilfredse.
Ole Stavad (S), 2002-11-06:
Det er jo en flot målsætning, at alle skal blive tilfredse.
Der vil vi vente og se.
Men jeg forstår finansministeren sådan, at han siger, at nu vil man så på grundlag af de oplysninger, man har, udbetale de pågældende beløb, og så bliver det den pågældendes eget ansvar med strafansvar osv., hvis vedkommende får et beløb, han ikke er berettiget til, fordi man ikke har de rigtige oplysninger hos myndighederne.
Mener finansministeren, det er rimeligt at sige til vore gamle, at de skal vide det her, at de skal sidde og kontrollere myndighederne?
Jeg synes, det er meget beskæmmende, hvis det er finansministerens tilgang til det her. Så vil jeg godt som det sidste spørge: Mener finansministeren ikke, at det er meget rimeligt, at man på det her punkt laver et skattestop, når det er sådan, at man nu har ramt en skatteprocent på 100 i forhold til de pensionister, der har allermindst?
Er det tilsigtet?