Helle Sjelle (KF), 2004-02-25:
Danske virksomheders konkurrenceevne er afhængig af, at arbejdsstyrken hele tiden opkvalificeres med nye kompetencer.
Det har dansk erhvervsliv i mange år været opmærksom på.
En nylig undersøgelse fra Institut for Konjunktur-Analyse viser tilsyneladende, at de private virksomheders indsats i forbindelse efteruddannelse er faldende.
Hvis tallene afspejler et reelt billede af situationen, er der god grund til bekymring.
Der er imidlertid, skal man være opmærksom på, ikke nødvendigvis nogen entydig sammenhæng mellem IFKA's tal og niveauet for efteruddannelse ude på virksomhederne.
IFKA's tal fortæller os om et fald i antallet af virksomheder, der i 2003 har efteruddannet medarbejdere, men intet om, hvorvidt det er den interne efteruddannelse, den private eller den offentligt finansierede efteruddannelse, der er reduceret.
Undersøgelsen tager heller ikke hensyn til, at der er en tendens til, at medarbejdere ofte videreuddannes på andre måder.
En stadig større del af virksomhedernes kompetenceudvikling finder i dag sted i relation til medarbejdernes job og i mindre grad i forbindelse med kurser.
Det er vigtigt at se tallene i det lys.
En af årsagerne til, at der er et fald i uddannelsesaktiviteterne, kan jo være, at virksomhederne er blevet opmærksomme på de nye måder at opkvalificere på.
IFKA har da også i dagspressen erkendt, at deres undersøgelse ikke tager højde for disse former for mere uformel videreuddannelse og opkvalificering af medarbejderne.
Når det er sagt, skal der dog ikke være tvivl om, at Det Konservative Folkeparti gerne ser en højere aktivitet på dette område ude på virksomhederne.
I en globaliseret konkurrence bliver kvalificerede medarbejdere en knap ressource og den parameter, som danske virksomheder skal være bedst til at konkurrere på.
Det er dog ikke ligegyldigt, hvordan det offentlige tilrettelægger sit engagement i voksen- og efteruddannelse.
Som på alle andre områder er Det Konservative Folkeparti også her optaget af, at vi får mest udbytte af de investerede skattekroner.
I regeringen har vi derfor gennemført en tiltrængt reform af det erhvervsrettede voksen- og efteruddannelsesområde, bl.a. ved en ændret form for deltagerbetaling, som målretter efterspørgslen til virksomhedernes reelle behov, og det er vi glade for.
Statstilskuddet finansierer dog fortsat langt hovedparten af uddannelsesindsatsen.
Deltagerbetaling udgør i 2004 typisk mindre end 10 pct. af udgifterne.
Derudover er vi også glade for, at regeringen har oprettet regionalt forankrede institutioner for erhvervsrettet uddannelse.
Med denne form for institutionsstruktur er der skabt bedre sammenhæng mellem den erhvervsrettede grund-, voksen- og efteruddannelse.
Der er sluttelig også gennemført en indholdsreform af arbejdsmarkedsuddannelserne fra den 1. januar 2004, som vil være med til at sikre en øget fleksibilitet, samtidig med at virksomhederne får et bedre overblik over de samlede efteruddannelsesmuligheder.
Det er i hvert fald hensigten.
Der er altså efter vores opfattelse rimeligt styr på indsatsen fra det offentliges side, men der kan være god grund til at undersøge nærmere, hvorfor dele af det private erhvervsliv har oplevet en ringere kompetenceudvikling af medarbejderstaben i de seneste år.