runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Trøjborg (S), 2004-05-12:
Det er en vigtig debat, og jeg lægger som forslagsstillerne også meget vægt på, at åbenhed om arbejdet i efterretningstjenesterne skal til debat.
Derfor deler jeg intentionerne bag forslaget, men må samtidig slå fast, at dette ikke er nogen enkel sag.
Eksempelvis er vilkårene for danske efterretningstjenester ikke de samme som i USA
, og derfor kan offentliggørelse af dokumenter i de to lande efter min opfattelse ikke umiddelbart sammenlignes, som det gøres i nærværende forslag.
Hvis vi reelt ønsker debat om efterretningstjenesterne, hvis vi ønsker større åbenhed, hvis vi ønsker en garanti for, at efterretningstjenesterne altid anvendes i demokratiets tjeneste, så skal vi tage os tid til at gøre det rigtige.
Derfor planlægger jeg, at vi i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne udarbejder en beretning om: Punkt 1. Budgetkontrol eller indsigt i anvendelsen af de midler, der er til rådighed.
Punkt 2. Afklassificeringspolitik for dokumenter.
Punkt 3. Åbenhed i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Hvad kan der gøres med fornuft?
Er det åbenhed, at chefen for FE deltager i regeringens pressekonferencer?
Er det åbenhed, at chefen for FE skriver artikler i Jyllands-Posten?
Eller er det andre tiltag, der skal til?
Jeg tror mere på det sidste.
Punkt 4. En årlig sikkerhedsvurdering af tjenester som grundlag for debat.
Punkt 5.
En beretning, der også beskriver betingelserne for udvalgets arbejde.
Vores sigte er at skabe åbenhed og offentlig debat om forhold, der er af samfundsmæssig og demokratisk betydning.
I den forbindelse vil en årlig sikkerhedsvurdering af tjenesterne være et godt udgangspunkt for en debat.
Eksempelvis mener jeg, at det eksemplar, jeg står med her fra den 2. april 2003, der hedder »Den sikkerhedspolitiske situation - en risikovurdering«, vil være et glimrende udgangspunkt for en debat her i Folketinget.
Endvidere vil en budgetindsigt gøre det muligt for Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne at gennemføre en politisk diskussion om prioritering af indsatsen.
Det skal stå helt klart, at Socialdemokratiet finder det afgørende, at den nyttige viden, der er opsamlet i efterretningstjenesterne, kommer den offentlige debat til gode.
Men vi finder det også afgørende, at efterretningstjenesterne kan virke under rimelige forhold, og derfor bør der skelnes mellem need to know og nice to know.
Den skelnen er ikke tilstrækkelig klar i det nærværende forslag.
Socialdemokratiet støtter intentionerne bag det forslag, som SF har fremsat her.
Vi kan ikke støtte forslaget som sådan, idet vi mener, at forslaget er for snævert og ikke i tilstrækkelig grad forholder sig til behovet for demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne i bred forstand, men vi vil arbejde for, at Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne igangsætter en proces, der reelt fører til større åbenhed og større demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-12:
Nu kan jeg jo ikke se meget lukkethed i, at hr. Villy Søvndal formår at finde forskellige dokumenter på internettet.
Tværtimod viser det jo en vis åbenhed.
Men vilkåret er jo det, at den danske efterretningstjeneste er afhængig af at kunne samarbejde med andre efterretningstjenester, og hvis det er sådan, at der skal være en fortrolighed og en tillid til, at informationer, der er videregivet til Danmark, forbliver fortrolige, så nytter det ikke noget, at Danmark konsekvent nedklassificerer, uden at vi har talt med de nationer, der vælger at nedklassificere. Eftersom man må formode, at vurderingerne bygger på mange forskellige kilder, så vil der være et stort stykke arbejde i at skulle vurdere det. Når det er sådan, at man kommer dertil, så vil bureaukratiet ikke mere, når hr. Villy Søvndal alligevel kan finde de samme informationer ved at søge på internettet.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Et andet område, nemlig nedklassificeringen: Jeg sad en dag og legede lidt med min skærm.
Hvis man nu går ind på Google-søgemaskinen, taster ind på det, der hedder declassified, altså afklassificeret, og derefter taster ind på Irak, så vil man finde alle de amerikanske vurderinger af sikkerhedssituationen op til udbruddet af Irakkrigen.
Så spørger jeg bare: Er det næsten ikke for meget skæg og blå briller, at hvis man kan finde rundt i søgesystemet på Google, så kan man gå ind og finde de amerikanske nedklassificerede efterretningstjenester, hvor vi hører hr. Ulrik Kragh sige, at dem må man skam ikke sende ud til offentligheden?
Hvorfor skal vi vejen omkring nedklassificerede amerikanske efterretningsoplysninger for at få information?
Er det ikke underligt, at Danmark fastholder
en lukkethed over for omverdenen, der er så hermetisk?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Jeg må sige, at jeg ikke kan gå ind og kommentere konkrete sager.
Jeg kan henvise til den lovbehandling, der finder sted her i Folketinget, hvor der var opstillet et eksempel på, hvordan det her ville virke.
Der vil jeg anbefale, at man fordyber sig i den konkrete besvarelse af de spørgsmål, der blev stillet dengang.
Men jeg kan ikke gå ind og kommentere konkrete skatteyderes forhold.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg synes, det var en ganske overordentlig interessant tale, hr. Ulrik Kragh holdt.
Han indledte med at sige, at oppositionen havde beklikket regeringen i forhold til Irakkrigen.
Det har oppositionen ikke.
Oppositionen har bare konstateret, at regeringen talte usandt.
Det er jo ikke at beklikke regeringen, det henhører under kategorien historiske kendsgerninger, at såvel den danske regering som andre regeringer bragte oplysninger frem, der helt oplagt ikke havde noget hold i virkeligheden.
Der synes jeg, man skal huske, at en efterretningstjenestes opgave jo ikke er at beskytte en regering, der har talt usandt.
En efterretningstjenestes opgave er jo at beskytte nationen mod trusler udefra.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Ulrik Kragh, om han ikke synes, det er betænkeligt, at man som regering i den grad gemmer sig bag en efterretningstjeneste, sådan som regeringen har gjort i Irakkrigen?
Ulrik Kragh (V), 2004-05-12:
Beslutningsforslaget om øget åbenhed i efterretningstjenesterne kommer i forlængelse af debatten om beslutningsgrundlaget for Irakkrigen.
Forslagsstillerne henviser også til dette i bemærkningerne til forslaget.
Vi accepterer i Venstre, at der kan være forskellig opfattelse af Irakkrigen.
Hvad der til gengæld ikke burde være tvivl om, er grundlaget, hvorpå et flertal i Folketinget besluttede sig for dansk deltagelse.
Det fremgår tydeligt i beslutningsforslaget for en dansk indsats i Irak.
Alligevel har dele af oppositionen siden beslutningen på alle mulige måder forsøgt at beklikke formålet med grundlaget for afsættelsen af Saddam Hussein, og i den føljeton er vi så i dag kommet til et af regeringens væsentligste værktøjer, nemlig efterretningstjenesterne.
Forslagsstillerne vil med dette forslag øge efterretningstjenesternes åbenhed, således at offentligheden får større mulighed for at følge efterretningstjenesternes arbejde og vurderinger.
Venstre er enig i ønsket om åbenhed i det omfang, det kan lade sig gøre, uden at det forhindrer efterretningsvæsenets mulighed for at kunne fremskaffe de oplysninger, der giver regeringen grundlaget for at beskytte nationens sikkerhed.
Der er dog for Venstre tre hensyn, som er helt essentielle, og som går forud for ønsket om åbenhed.
Som punkt 1 må åbenheden ikke ødelægge efterretningsvæsenernes mulighed for at kunne fremskaffe de nødvendige informationer.
Forslaget, som vi behandler her, vil give anledning til, at de tre hensyn ikke kan opfyldes, og derfor afviser vi forslaget.
Konkret lægger forslaget op til, at efterretningsrapporter i lighed med amerikansk og britisk praksis kan offentliggøres.
Jeg forstår forslaget således, at rapporter vil kunne offentliggøres i takt med, at de kan nedklassificeres.
Umiddelbart lyder dette tilforladeligt.
Men der er blot det vilkår, at mange og væsentlige dele af de danske rapporter naturligvis vil indeholde en del oplysninger, der er indsamlet ved internationalt samarbejde.
Dermed vil fortroligheden og tilliden hos samarbejdspartnere kunne blive svækket i uønsket grad.
Der er altså en automatik, som vi finder uhensigtsmæssig. En anden del af forslaget går ud på, at efterretningstjenesternes officerer skulle stå til rådighed
for høringer, der afholdes i Folketinget
Venstre finder det naturligt, at det alene er cheferne for efterretningstjenesterne eller personer, der er udpeget af disse, der udtaler sig om klassificerede forhold.
Hvis Folketinget kræver, at man afviger fra dette princip, vil der være stor risiko for, at delinformationer overgives uden den rette sammenhæng, samt at de pågældende vil kunne have vanskeligt ved at kunne sige noget sammenhængende af hensyn til kildebeskyttelsen.
Af ovennævnte grunde afviser Venstre forslaget og ser i stedet for frem til øget åbenhed om efterretningstjenesternes arbejde igennem de tiltag, som forsvarsministeren redegjorde for i sit indlæg.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-12:
Det kan naturligvis ikke udelukkes, at der vil være flere, der benytter sig af det her, og det skulle der jo i og for sig gerne være, i og med at man får ret til det.
Vi ved jo, at der er nogle, der er afskåret fra at have orlov i dag, fordi de ikke har haft retten.
Men igen er vi bare meget optaget af, at de personer, der af en eller anden årsag ikke er overenskomstdækkede, netop også får de rettigheder. Men jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at det er vigtigt, at vi hører de mennesker, der arbejder med det, og som har forstand på det.
Og vi tager gerne ved lære af det.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-12:
Det bliver sagt, at forslaget her tager hensyn til aftalegrundlaget på arbejdsmarkedet i dag, og det er for så vidt rigtigt, men i og med at vi vedtager det her forslag, for vi er jo ikke uenige om det, så går vi også ind og rører ved noget, der er bygget ind i nogle overenskomster, og derfor berører det jo selvfølgelig arbejdsmarkedets parter.
Derfor er det også kun naturligt i et demokrati, at man spørger parterne om, hvad de mener.
Der kan også være nogle andre småting.
Jeg må indrømme, at Kristendemokraterne har haft en meget heldig hånd, da man skrev det her, men alligevel kunne der godt være noget af det, som Kristendemokraterne har skrevet, der set med andre øjne måske kunne trænge til en lille teknisk ændring.
Så vil jeg nærmest af hensyn til bogføringen sige, at det er beskrevet, at det koster 11 mio. kr., men det er jo kun til de 2 uger, så vidt jeg har forstået.
Der er ingen beregninger af, hvad det koster, når det her sandsynligvis vil føre til, at flere vil benytte sig af denne ordning, det har Kristendemokraterne ikke beregnet.
Men det skal ikke ødelægge en ellers god modtagelse af det her forslag. Jeg synes, at Kristendemokraterne skal have stor ros.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-12:
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at der er et stort behov for, at vi udvikler og fornyer reglerne om sygefravær og sygedagpenge.
Vi skal have bedre regler, vi skal have mere moderne regler, og vi skal forvalte reglerne på en bedre måde.
Der er et kæmpestort potentiale for både den enkelte og samfundet i, at vi nedbringer sygefraværet, og at vi, mens folk er syge, får en bedre dialog mellem de forskellige parter: kommunen selv, sundhedsvæsenet, virksomheden, hvor vedkommende er ansat, og selvfølgelig patienten selv.
Det skal simpelt hen ske for at sikre den bedst mulige behandling, så man i alles interesse hurtigst muligt får normaliseret den pågældendes tilværelse og får vedkommende i arbejde igen, så han igen kan tjene en normal arbejdsindkomst og leve et normalt liv.
Det skal vi sætte alle kræfter ind på, og derfor har regeringen også fremlagt en ganske omfattende handlingsplan netop med det sigte at reformere både reglerne og forvaltningen af reglerne.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti meget tilfredse med. Men målet kan jo ikke være, at man skal sikre folk ret til sygedagpenge i ubegrænset tid, som Socialistisk Folkepartis forslag lægger op til.
Nej, vi skal sikre, at folk bliver raske igen så hurtigt som muligt, for det er i alles interesse.
Jo længere tid man er fraværende fra sit arbejde på grund af sygdom, jo vanskeligere bliver det for den enkelte at vende tilbage til et normalt arbejdsliv.
Risikoen for, at man aldrig vender tilbage, stiger, jo længere tid man er fraværende på grund af sygdom.
Jeg vil godt give Socialistisk Folkeparti ret så langt, at det ikke er problemløst, sådan som reglerne er udformet i øjeblikket.
Det har debatten jo også vist.
Der er helt klart problemer i kommunerne på grund af et samspil mellem mange regler og forskellige økonomiske incitamenter, og man kan helt sikkert finde eksempler på, at nogle er faldet uden for den beskyttelse, man skal have, når man er syg, altså at de mister sygedagpenge og overgår til kontanthjælp, og at der sker manglende sagsbehandling, manglende opfølgning osv. i kommunerne.
Det skal der selvfølgelig sætte ind over for.
Jeg synes, det skal tages med i betragtning, at når reglerne bliver moderniseret, skal vi være sikre på, at de fungerer fornuftigt i alle tilfælde, og det vil jeg i hvert fald gerne tilsige Det Konservative Folkepartis positive og konstruktive medvirken til.
Men som forslaget her er udformet, må vi afvise det.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-12:
Jeg mener under ingen omstændigheder, at man kan klandre nogen for at gemme sig bag efterretningstjenesterne i forhold til de grundlag, vi har behandlet de forskellige beslutningsforslag på, i betragtning af at det ikke har været en del af bevæggrunden for at deltage.
Det er klart, at efterretningstjenesterne er kommet med nogle vurderinger af truslen, men i forhold til grundlaget for, hvorfor man deltog, har det ikke haft relevans for beslutningerne.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Det synes jeg var en meget fornuftig tale, og den vil jeg godt kvittere for. Hr. Bent Bøgsted siger, at der er to muligheder:
Enten det forslag, som SF har fremsat, eller også at ministeren kommer med et bedre bud.
Jeg vil bare advare imod fugle på taget, for de er svære at få ned i maven, og derfor vil jeg foreslå, at hvis beskæftigelsesministeren ved slutningen af denne debat vil afgive den garanti, at intet menneske skal komme i en situation, hvor der på grund af sygdom ikke er nogen indkomst, er jeg villig til at trække forslaget her på stedet.
Men hvis det bare bliver noget med, at man vil lave forskellige incitamenter og sådan noget, og at man vil anspore til, og at man vil prøve osv., vil jeg advare Dansk Folkeparti imod at hoppe på den limpind, for så er vi lige præcis, hvor vi har været hele tiden.
Jeg vil spørge hr. Bent Bøgsted, om han ikke er enig i, at det skal være noget meget håndfast, f.eks. i form af en garanti for, at intet menneske skal miste indkomst på grund af sygdom.
Så er vi tilfredse, og så trækker vi gerne forslaget.
Lene Espersen (KF), 2004-05-12:
Det kan jeg simpelt hen ikke forholde mig til.
Hvis der er organisationer, som begår terror i Danmark, er jeg ret overbevist om, at politiet er meget opmærksom på det, og det gælder alle dele af politiet, så jeg har meget svært ved at forholde mig til det postulat, som fru Elsebeth Gerner Nielsen kommer med. Til de indledende bemærkninger om, at Det Radikale Venstre nu heller ikke ønsker, at jeg skal overtræde lovgivningen: Det er jeg naturligvis glad for, ikke mindst efter de udtalelser, der kom i sidste uge.
Men jeg må så også mane en misopfattelse i jorden, som også florerede i sidste uge.
Den debat, der var i sidste uge, var om, at det lød, som om Hizb-ut-Tahrir sikkert godt kan forbydes; det afhænger af nogle juridiske tvivlsspørgsmål, og nu er vi så meget i tvivl og roder fuldstændig rundt i det alle sammen, så skulle vi ikke lige sende det til domstolene, og så må de lige kunne slå noget fast én gang for alle!
Det er simpelt hen ikke en rigtig opfattelse af, hvordan virkeligheden er, og jeg siger det i alt stilfærdighed til fru Elsebeth Gerner Nielsen, for det er meget forkert at sige, at vi må få afprøvet grænserne eller rammerne.
Der er sådan set slet ikke noget tvivlsspørgsmål i den her sag.
Det spørgsmål, som man skal tage stilling til, som Rigsadvokaten skal tage stilling til, er, om der kan føres tilstrækkeligt bevis for, at der foreligger et ulovligt formål, altså at en forening f.eks. har til formål at anspore til vold.
Jeg skulle hilse og sige
, at den problemstilling er altså ikke en, der kræver store juridiske overvejelser.
Det er et meget enkelt bevismæssigt spørgsmål at tage stilling til.
Derfor er det forkert at give befolkningen et indtryk af, at vi er så meget i tvivl alle sammen og famler i blinde, så nu må vi hellere spørge domstolene om det.
Det er et meget klart spørgsmål at tage stilling til og et meget klart juridisk spørgsmål at afklare.
Det har Rigsadvokaten én gang forholdt sig til, og der var hans konklusion klokkeklar: Det kunne der ikke føres bevis for.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-12:
Tak for redegørelsen.
Jeg håber, at ministeren er opmærksom på, at Det Radikale Venstre selvfølgelig ikke har nogen som helst intention om, at ministeren ikke skal holde dansk lovgivning, men det er bare vores opfattelse, at vi alle sammen på det her punkt er ude på tynd is, måske også Rigsadvokaten, fordi vi ikke har meget forhistorie at læne os op ad.
Det er baggrunden for de mange spørgsmål, som jeg ikke håber at ministeren vil tage os ilde op. Når Hizb-ut-Tahrir er en terrororganisation i Sverige, er der så ikke også en vis sandsynlighed for, at Hizb-ut-Tahrir er en terrororganisation i Danmark, set i lyset af at der i Rigsadvokatens redegørelse står, at Hizb-ut-Tahrir er en international organisation?
Lene Espersen (KF), 2004-05-12:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen har stillet spørgsmål om, hvorfor Hizb-ut-Tahrir er forbudt i Tyskland, andre nordiske lande samt England, Frankrig osv.
Jeg kan oplyse, at det ikke er korrekt, når det i det foreliggende spørgsmål lægges til grund, at Hizb-ut-Tahrir er forbudt i England, Frankrig, Finland, Island og Norge.
Foreningen er, efter hvad jeg har fået oplyst, ikke forbudt i nogen af disse lande.
For så vidt angår Sverige, fremgår det af sammenfatningen i Rigsadvokatens redegørelse, som også Retsudvalget har modtaget, som vedrører Hizb-ut-Tahrir, at Hizb-ut-Tahrir i Sverige betragtes som en terrororganisation.
Det fremgår ikke af Rigsadvokatens redegørelse, hvilke retsvirkninger dette eventuelt måtte have; altså hvilken betydning det har, at man kalder det en terrororganisation.
Rubriceringen er ifølge Rigsadvokatens sammenfatning ikke baseret på oplysninger af en så detaljeret og konkret karakter, at de vil kunne anvendes i en retslig sammenhæng, og kan derfor efter Rigsadvokatens vurdering heller ikke indgå i en begrundelse for at forbyde Hizb-ut-Tahrir i Danmark.
Jeg kan bekræfte, at Hizb-ut-Tahrir er forbudt i Tyskland.
Der er imidlertid meget betydelige forskelle på den tyske og den danske retstilstand, når det gælder spørgsmål om adgang til at opløse foreninger.
Det er netop også dette forhold, som Rigsadvokaten fremhæver i sammenfatningen af sin redegørelse om Hizb-ut-Tahrir.
Afslutningsvis kan jeg oplyse, at jeg ikke har kendskab til, hvorvidt medlemmer af foreningen er blevet dømt for vold, hverken i Tyskland eller England.
Rigsadvokaten har jo for ganske få måneder siden afleveret en redegørelse, hvor der ikke var noget grundlag for at søge Hizb-ut-Tahrir opløst ved dom.
De forlydender, der har været i pressen, har netop gået på det, der er noget af kernen i det, vi har diskuteret, nemlig om der er medlemmer af denne forening, der med trusler om vold kræver, at unge mennesker indmelder sig i foreningen.
Det er jo meget relevant i forhold til hele spørgsmålet, om der er ulovligt formål, og det er kernen i det, vi diskuterer, når det drejer sig om at søge en forening opløst ved dom.
Derfor vil det naturligvis være relevant at bede Rigsadvokaten om at genoptage sagen, såfremt det viser sig, at der er begået noget strafbart, der flugter med de forlydender og de historier, der har været i medierne om, hvad der er foregået.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Naser Khader (RV), 2004-05-12:
Det, jeg har forstået, er, at Glostrup Politi er i gang med at undersøge, om der er begået noget strafbart, eller om der er begået noget, der kan medføre, at Rigsadvokaten kan genoptage sagen. Skal det først dokumenteres, at der er begået noget strafbart, før Rigsadvokaten genoptager sagen?
Lene Espersen (KF), 2004-05-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Naser Khader, at jeg jo netop har tilkendegivet, at det vil kunne blive aktuelt at tage spørgsmålet om en eventuel opløsning af Hizb-ut-Tahrir op på ny, hvis det viser sig, at medlemmer af foreningen har begået noget strafbart i forbindelse med de forhold, som har været omtalt i pressen i den seneste tid.
Blot fordi der er gennemført en grundig juridisk undersøgelse, betyder det jo ikke, at en forening eller organisation er fredet til evig tid.
Man må følge udviklingen og se, hvad der sker.
Politiet er naturligvis meget opmærksom på, hvad der sker i samfundet, og hvis politiet finder, at der er grundlag for det, tager politiet jo initiativ til efterforskning i de sager, hvor det er relevant.
Som sagt, jeg udelukker ikke, at der er sager, der kan gå tilbage til Rigsadvokaten, såfremt der er et tilstrækkeligt grundlag for det, og det er der, hvis der er begået noget strafbart.
Naser Khader (RV), 2004-05-12:
»For så vidt der er begrundet tvivl om karakteren af visse udtalelser fra og aktiviteter hos medlemmer af Hizb-ut-Tahrir, vil ministeren genoverveje, om Rigsadvokaten skal undersøge, om Hizb-ut-Tahrir som forening er i strid med grundloven?«
Lene Espersen (KF), 2004-05-12:
Jeg må bare fastholde, at jeg synes, det først og fremmest lyder af ren og skær mistillid til det arbejde, der foregår i Rigsadvokaturen, og det stiller jeg mig meget, meget, meget uforstående over for.
Jeg kan sådan set godt forstå, at Det Radikale Venstre nu er i fuld gang med et tilbagetog i forhold til de udtalelser, der kom i sidste uge, hvor man ønskede, at jeg skulle overtræde lovgivningen og svigte mit ministeransvar.
Nu forsøger man så at lægge aben over på Rigsadvokatens skuldre.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det hverken er politisk fair eller en ordentlig måde at diskutere politik på, at man her i Folketingssalen stiller spørgsmålstegn ved Rigsadvokatens juridiske ekspertise.
Det er næsten på grænsen til at være frækt, vil jeg sige til hr. Naser Khader, og nu bruger jeg endda et pænt udtryk, for vi er jo blandt venligsindede mennesker, men jeg synes simpelt hen ikke, at det er Det Radikale Venstre værdigt at opføre en sådan forestilling her i Folketingssalen.
Hvis hr. Naser Khader efter at have modtaget det materiale, der allerede er tilsendt, har en større spørgelyst, vil jeg foreslå hr. Naser Khader at spørge til det, og så må vi jo tage stilling til det.
Det kan jeg ikke tage stilling til her og nu.
Det er en meget, meget mærkelig måde at drive politik på. Hermed sluttede spørgsmålet.
Naser Khader (RV), 2004-05-12:
Vi har nogle juridiske eksperter, Gorm Toftegaard Nielsen og andre, der har sat spørgsmålstegn ved nogle af de redegørelser.
Det, der er vigtigt for mig, er at få lov til at se, hvad det egentlig er for kilder - de der åbne kilder - der blev brugt i forhold til vurderingen af, om Hizb-ut-Tahrir er en ulovlig forening, om de er en international terrororganisation, om historikken bag Hizb-ut-Tahrir.
Der er nogle ting, som jeg ikke mener bør være hemmeligstemplede.
Det er vigtigt, at vi som lovgivere kan få lov til at vurdere kilderne til de rapporter, der bliver lavet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-12:
Er det sådan, at justitsministeren læser Rigsadvokatens redegørelse på den måde, at Rigsadvokaten overhovedet ikke er i tvivl om, hvorvidt vi her har at gøre med en forening, der har et ulovligt formål?