runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2005-11-04:
Det her lovforslag tager udgangspunkt i, at vi i Danmark også er kommet ind i en ny tid.
Hvis vi går tilbage til grundlovens tilblivelse, især § 77, hvor vi jo har nogle grundlæggende principper om ytringsfrihed i Danmark, som det er værd at værne om, som det er værd at passe på, og som er et helt grundlæggende fundament for hele vores demokrati, så må vi sige, at vi i dagens Danmark får nogle provokationer udefra af borgere, som er bosat i Danmark, som har tænkt sig at bygge deres liv i Danmark, som har tænkt sig at blive i Danmark, og som har tænkt sig at bygge de næste generationer her.
For nogle af de borgere, der er kommet hertil, kan det være svært at forstå hele vores tradition og hele vores kultur, der ligger omkring demokratiet og ytringsfriheden.
Det er jo sådan, at enhver har ret til at ytre sig, og det skal i særdeleshed indskærpes, og alle skal være opmærksomhed på, at enhver har ret til at ytre sig i det offentlige rum.
Vi har set nogle eksempler, som vi må sige har været temmelig groteske.
Der var Carsten Niebuhr Instituttet, hvor en professor underviser i islam og efterfølgende modtager trusler på grund af det foredrag, der er givet på Carsten Niebuhr Instituttet, fra nogle grupper, der var imod det, der var blevet sagt, og som ikke var enig med professoren.
Der har vi en demokratisk metode i Danmark, hvor man selvfølgelig har lov at tage til genmæle, men ikke med trusler.
Vi har haft en oplevelse med en ung pige med en udenlandsk baggrund, som offentligt ytrer sig og går imod tvangsægteskaber, hvorefter hun modtager trusler – og trusler på livet.
Det kan vi ikke leve med.
Ytringsfriheden og alle de demokratiske rettigheder skal vi værne om.
Derfor kan Venstre også gå ind for det lovforslag, som justitsministeren fremsætter nu, nemlig lov om ændring af straffeloven, hvori det bliver indskærpet, at enhver har ret til at ytre sig offentligt uden at skulle udsættes for trusler.
Og ifald det sker, så indgår det tydeligt i straffeloven, at man kan straffes for at udøve trussel mod nogle, der ytrer sig i det offentlige rum.
Venstre ser det her som et meget fornuftigt forslag og går fuldt ind for det og vil derfor stemme for det.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Jeg vil bare bede fru Irene Simonsen om at bekræfte, at der også findes eksempler på folk, der er blevet udsat for voldstrusler og vold, fordi de har fremført synspunkter, som var vendt imod fremmedhadske og racistiske synspunkter i den danske debat.
Og så vil jeg bare gerne have, at fru Irene Simonsen også bekræfter, at racistisk vold udøvet af etniske danskere også er steget radikalt.
Det er bare, fordi jeg synes, at fru Irene Simonsens eksempler på, hvorfor det her er nødvendigt, måske var lidt rigeligt, kan man sige, sådan sorteret efter en logik, som jeg ikke deler.
Men synes fru Irene Simonsen så alligevel ikke, at det er bemærkelsesværdigt, at de eksempler, hun vælger at fremhæve, entydigt retter sig mod én bestemt gruppe, hvor man jo lige så godt kunne finde en række eksempler, som ville rette sig mod andre grupper.
Hvis man nu inddrog andre grupper, så kunne det også fremstå lidt mere, som om det er Venstres position, at man faktisk vender sig mod ekstreme og truende kræfter, uanset om de tilhører det meget dansknationale segment eller de tilhører en muslimsk fundamentalistisk gruppe.
Irene Simonsen (V), 2005-11-04:
Men den er tovejs; den gælder begge veje.
Og der har været en tendens til, at når det var en ytring mod danskere, så har vi måttet dukke os lidt, fordi vi endelig ikke skal hænges ud som racister.
Nu er der lighed for loven, og det er tydeligt her.
Derfor går Venstre også ind for det her forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren, og jeg kan selvfølgelig bekræfte de oplysninger, hr. Morten Bødskov fremkommer med.
Jeg synes, det er vigtigt, at lige meget hvem det er, der prøver at begå overgreb mod ytringsfriheden, skal samfundet forsvare sig.
Hr. Morten Bødskov har selvfølgelig fuldstændig ret i, at det både gælder, hvis det er islamiske fundamentalister, der fremsætter trusler mod f.eks. hr. Naser Khader, og hvis det er højreorienterede ekstremister, som er skyldige i forskellige former for ekstremistiske og racistiske angreb.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i den balance, og det var også derfor, jeg netop påpegede de ting og holdt dem op mod de taler, der kom fra Venstre og Dansk Folkeparti.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-04:
Jeg lyttede interesseret til den tidligere formand for Retsudvalgets ordførertale, for jeg har en forventning om, at netop hun må kende den danske straffelov.
Når hun nu gør meget ud af at understrege, at bestemmelsen både gælder dem, som angriber muslimer på grund af deres tro, og muslimer, som angriber ytringsfriheden, fordi den er en del af demokratiet, vil jeg gerne spørge, om fru Baastrup ikke er enig i, at det at angribe folk på grund af deres tro faktisk allerede i dag er omfattet af den paragraf, vi taler om, og som siger: »... at gerningen har baggrund i andres etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering eller lignende ...«.
Når det allerede står i paragraffen, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvorfor fru Baastrup kan mene, at den ændring, vi foretager her, skulle have noget at gøre med angreb på andre på grund af deres tro.
Det er jo allerede omfattet af paragraffen, så den retorik, som fru Baastrup sammen med sine venner i andre partier gør brug af, kunne jeg egentlig godt tænke mig at få en udspecificering af.
Troen er omfattet, det er kun ytringerne, vi taler om her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-04:
Der er jo ikke noget underligt i, at Det Radikale Venstre stiller sig skeptisk over for en reduktion af grundskyldpromillen.
Men jeg argumenterede jo for, at det forbedrer rammevilkårene, at det er et væsentligt bidrag til skovbrugets økonomi, og at det konkurrencemæssigt stiller skovbruget i samme situation som skovbruget i de lande, vi konkurrerer med.
Jeg mener principielt, at det her er en bæredygtig løsning, det er jo hektar for hektar og dermed en mulighed for, at denne her reduktion deles ud over skovbruget på en lige og fornuftig måde – og det ligestiller i øvrigt landbrug og skovbrug.
Ole Glahn (RV), 2005-11-04:
Det er, fordi vi lægger noget forskelligt i ordet bæredygtig.
Jeg har forståelse for, at det ud fra en økonomisk synsvinkel er bæredygtigt, og at man sidestiller skovbrug med landbrug, men for os er bæredygtig i høj grad også noget med, hvad det er for en form for skovdrift, man har; er det løvskov, eller er det nåleskov, bruger man pesticider osv.?
Der er en lang række betingelser, som vi godt vil have undersøgt i udvalget om man kan stille i forbindelse med det her.
Det, vi siger, er, at vi ønsker at prøve at gøre det lettere for skovbruget, ikke bare med en sænkning af afgiften, men ved, at man får en anden udvikling i den meget værdifulde del af dansk natur, som skovene udgør.
Det er en almen interesse, men selvfølgelig er der også en privatøkonomi, som skal hænge sammen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-04:
Bæredygtighed betyder jo her både et socialt bæredygtigt, et økonomisk bæredygtigt og et økologisk bæredygtigt skovbrug, så det er jo et totalt syn på skovbrug.
Og når vi snakker rammevilkår, er det jo klart, at så vil vi gerne se på alle faktorer, og her er så et af de elementer, som kan være med til at gøre det bæredygtigt.
Så jeg er ikke ude på, at man her tager fat på skovlovsdiskussionerne eller noget andet, men på at sige, at det her er et af de elementer, der skal til for at gøre det bæredygtigt, når man ved, hvad skovbruget har været udsat for af stormfald osv., og når man tillægger muligheden for at give publikum en god oplevelse stor vægt.
Ole Glahn (RV), 2005-11-04:
Jeg forstår, at hr. Christian Wedell-Neergaard ser det her ud fra en økonomisk synsvinkel, og det har jeg respekt for, men jeg vil så sige, at vi altså også ser det ud fra en miljømæssig synsvinkel, og det element vil vi gerne have ind, og det vil vi gerne have belyst under udvalgsarbejdet.
Ole Stavad (S), 2005-11-04:
Jeg vil godt spørge den radikale ordfører, sådan lidt i forlængelse af de tidligere spørgsmål, om ikke også man hos De Radikale ser det her som noget meget, meget kortsigtet, for den omkostningslettelse, det her forslag vil indebære, vil selvfølgelig give en mindre omkostning for de nuværende skovejere, men når næste generation kommer til – det siger al erfaring – så får de ingen omkostningslettelse, for så kapitaliseres den og ender som en højere pris, når den omsættes, med den konsekvens, at så får man i stedet for en renteudgift.
Ole Glahn (RV), 2005-11-04:
Den mekanisme kender vi, og den oplever vi jo også i høj grad inden for forskellige områder, bl.a. for dem, der ejer privat ejendom.
Vi har jo set, hvordan skattestoppet nu har betydet, at huspriser og ejendomspriser er eksploderet.
Det er en af faktorerne, der påvirker det.
Og jeg sagde i indledningen til mit indlæg, at vi tager afstand fra det, sådan som det er nu, isoleret set, for det er ikke en helhedsbetragtning, hvor man medtager både en økonomisk, en social og en økologisk bæredygtighed.
Vi mangler det sidste, og det er en betingelse for os for, at man går ind i en løsning.
Det her er et selektivt indgreb, kun økonomisk, og det går vi ikke med på.
Ole Stavad (S), 2005-11-04:
Først vil jeg godt lige takke for den åbenhed, som indenrigs- og sundhedsministeren signalerer, med hensyn til at vi prøver at finde en løsning, som også de folkevalgte ude i kommunerne kan få til at fungere i det virkelige liv.
Det vil vi meget gerne bidrage til.
Men når ministeren nu rejser spørgsmålet om nedsættelse af grundskylden i forhold til skovene med begrundelsen stormfald, vil jeg godt spørge ministeren, om han ikke ville kunne erklære sig enig i, at den metode, som den tidligere regering anvendte, da man havde et meget betydeligt stormfald, så vidt jeg husker i 1999, nemlig det såkaldte stormfaldsfradrag, faktisk er langt mere effektivt og meget mere målrettet og sikrer, at det er dem, der har fået de store ulemper og kommer til at lide nogle betydelige tab, der også får den økonomiske gevinst.
Vi er enige i, at der selvfølgelig skal tages et ordentligt hensyn til skovdriften, når der sker ulykker, som man ikke selv er herre over.
Men lad os nu ikke tage sorgerne på forskud.
For så vidt angår det andet spørgsmål, må jeg sige, at hvis regeringen havde skønnet, at der var en anden metode, som var mere effektiv, ville regeringen jo have valgt den metode.
Stormfaldet og stormen, som ikke kun er et dansk fænomen, men også et skandinavisk fænomen, har presset priserne på træ helt generelt, og derfor er det det samlede danske skovbrug, der står presset.
Det er sådan set også baggrunden for, at regeringen har fundet det hensigtsmæssigt at byde ind med en løsning, som kommer det samlede danske skovbrug til gode.
Jeg vil kun spørge, om ministeren, når han lytter godt efter, hvad han selv siger, ikke kan høre, at argumentationen måske ikke holder alt for godt, i og med at jeg forstår, at det er regeringens hensigt, at det her er en permanent løsning, fuldstændig uafhængigt af, om træpriserne er høje eller lave, om det går godt eller mindre godt, og at regeringens model derfor også har den ulempe, at den kun er en hjælp til de nuværende skovejere.
Når der har været et generationsskifte og man har betalt markedsprisen for en skov, vil den lavere omkostning, som det her forslag medfører,
Regeringen anfører så to gode grunde.
Dels er der den ulykkelige hændelse tilbage i januar, som politisk satte sig i et ønske hos regeringspartierne om at give en håndsrækning med øjeblikkelig effekt til dansk skovbrug – det er udtrykt i regeringsgrundlaget, og det indfrier vi nu – dels har regeringen en ambition om også mere langsigtet at skabe større økonomisk bæredygtighed i det danske skovbrug.
Det er jo så argumentet for at give en generel og permanent nedsættelse af grundskylden.
Så der er sådan set to gode grunde, og jeg synes jo ikke, at en idé bliver dårligere af, at man kan anføre to og ikke kun ét argument for at gennemføre den.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Da Venstres skatteordfører ikke kan være til stede i salen i dag, er jeg blevet bedt om at læse hans tale op.
Her står: De økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem virksomheder i Danmark og på Taiwan har igennem årene udviklet sig, og det er meget positivt.
De økonomiske aktiviteter har fået et omfang og en karakter, så det vil være hensigtsmæssigt, at virksomhedernes forhold kan reguleres på samme måde, som vi kender det fra traditionelle dobbeltbeskatningsaftaler.
Det er i dette lys, at det her lovforslag skal ses.
Dobbeltbeskatningsaftalen er indgået den 30. august 2005 mellem de danske erhvervsorganisationers kontor i Taipei og Taipeis repræsentationskontor i Danmark.
Aftalen indebærer, at der etableres et arrangement, hvorefter danske virksomheder i Taiwan og taiwanesiske virksomheder med aktiviteter i Danmark stilles på samme måde, som hvis der havde eksisteret en egentlig dobbeltbeskatningsaftale mellem Danmark og Taiwan.
Danmark fører i lighed med de fleste andre lande en etkinapolitik.
Danmark anerkender Folkerepublikken Kina og ikke Taiwan.
Etkinapolitikken er fortsat gældende.
Den aftale, vi her behandler, berører således ikke vores etkinapolitik og kan ikke udlægges som en ændring heraf.
Den foreliggende aftale er udformet på samme måde som almindelige dobbeltbeskatningsaftaler, men ordlyden er tilpasset efter, at aftalen ikke er indgået mellem to stater, men mellem to private organisationer.
Venstre kan støtte forslaget.
Grethe H. Nielsen (S), 2005-11-04:
Med forslaget her bliver virksomhederne stillet på samme måde,
som hvis der var forelagt en helt almindelig dobbeltbeskatningsaftale.
Så Socialdemokraterne støtter forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2005-11-04:
Denne lov har til formål at skabe klarhed over beskatningsforholdene for grænseoverskridende aktiviteter mellem Danmark og Taiwan.
er indgået mellem danske erhvervsorganisationer i Taiwan og Taiwans repræsentationskontor i Danmark, til grundlaget for den administrative praksis hos skattemyndighederne.
Aftalen er bygget op på samme måde som en traditionel dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Dermed ligestilles Taiwan med andre lande over for Danmark i skattemæssige relationer.
I Dansk Folkeparti beklager vi den danske etkinapolitik.
Vi havde jo gerne set, at forholdet til Taiwan kunne normaliseres, ved at Danmark anerkender Taiwan som en suveræn stat.
Det sker så ikke i denne omgang, men da aftalen klart markerer en stor forbedring af Taiwans relationer til Danmark, støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig lovforslagets vedtagelse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-04:
Da den konservative skatteordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Vi henholder os helt til den positive tilkendegivelse, der er kommet fra de tidligere ordførere, og Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Da den radikale ordfører, hr. Poul Erik Christensen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hans tale op for ham.
Danmark har med andre lande indgået en række dobbeltbeskatningsaftaler, der har til formål at indgå international dobbeltbeskatning som følge af, at Danmark og den anden part i aftalen beskatter en person eller et selskab af den samme indkomst.
Aftalen, der ligger til grund for lovforslaget, er udformet efter samme model som de almindelige dobbeltbeskatningsaftaler, dog tilpasset det særlige forhold, at aftalen ikke kan indgås mellem to stater, men mellem to private organisationer.
Danmark og EU følger i lighed med de fleste andre lande, herunder USA, en etkinapolitik.
Det betyder, at Danmark anerkender Folkerepublikken Kina og ikke Taiwan.
Etkinapolitikken ligger fast.
Denne aftale berører ikke etkinapolitikken, og aftalen kan ikke udlægges som en direkte eller indirekte ændring heraf.
Med baggrund heri vil Det Radikale Venstre deltage i udvalgsarbejdet og være positivt indstillet over for forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-04:
SF’s indfaldsvinkel til dette lovforslag var: Jamen hallo, er det her ikke allerede kriminaliseret i § 81?
Derfor fandt vi i og for sig, at lovforslaget var overflødigt, men samtidig har vi jo respekt for Justitsministeriets jurister, og hvis det er korrekt, at der simpelt hen er et hul i § 81, vil vi naturligvis støtte lovforslaget.
Der har mildt sagt været en forbløffende tilgang til lovforslaget – forbløffende!
Dansk Folkepartis og specielt ordførerens holdning er vi jo fuldstændig klar over, men at Venstres ordfører kunne have den samme indfaldsvinkel kom bag på mig.
Der er naturligvis ingen diskussion om, at lovlige ytringer skal have lov til at blive ytret.
Forudsætningerne for et demokrati er ytringsfrihed, og det er en skærpende omstændighed, hvis man som person bliver angrebet på grund af en lovlig ytring.
Vi har jo alle den historiske erfaring fra Nazityskland, så vi ved, hvad det kan ende med, hvis man begynder at angribe mennesker på grund af deres lovlige ytringer.
Jeg vil i den forbindelse minde om Niemüllers sætninger, som vi alle skal huske: »Først tog de kommunisterne; jeg gjorde ingenting, for jeg var ikke kommunist.
Og sådan forsætter det.
Det er derfor helt afgørende, at vi herinde står vagt om den ytringsfrihed, der er så central, hvis vi skal kunne bevare vores demokratiske styre.
Derfor støtter SF lovforslaget, men vi vil naturligvis under udvalgsarbejdet benytte os af lejligheden til at få hel klarhed over: Hvor er grænserne for straffelovens nuværende § 81, og hvad er det for et hul, der bliver fyldt ud?
Anne Baastrup (SF), 2005-11-04:
Jeg kan forstå af hr. Messerschmidts argumentation, at han føler sig trængt.
For mig at se er der ingen diskussion om, at dette er en klargøring af hate crimes, og hr. Messerschmidt ved jo eller burde vide, at antallet af mennesker, der udsættes for trusler, er stigende.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-04:
Nej, jeg vil afkræfte, at jeg føler mig trængt.
Jeg føler mig snarere lidt overbærende, for sagen er jo den, at det, fru Baastrup siger, simpelt hen ikke er rigtigt.
Fru Baastrup gjorde i sin ordførertale meget ud af at sige, at det handler om begge grupper.
Det handler både om dem, som ytrer sig imod en gruppe mennesker på grund af deres tro, og om dem, som ytrer sig mod det danske samfund, fordi det danske samfund er et demokrati.
Det er selvfølgelig et hæderligt synspunkt, men det er altså bare ikke i overensstemmelse med gældende lov her i landet, netop fordi straffelovens § 81, stk. 1, nr. 6, allerede omtaler den gruppe mennesker, som altså er personificeret ved tro eller etnisk oprindelse.
Så vil jeg bare spørge, om fru Baastrup ikke godt kan give mig ret i, at når noget allerede er omfattet af straffeloven, kunne det godt være, at det lovforslag, som justitsministeren har fremsat, ikke bare søger at bekræfte den eksisterende straffelov, men rent faktisk prøver at tilføje noget nyt, nemlig at nu er det altså ytringer og ikke religiøs overbevisning, vi har med at gøre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-04:
Jeg holdt min første ordførertale i 1992 som suppleant for Karen Højte Jensen netop om denne lov.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen ville nedsætte et udvalg, som skulle vurdere den langsigtede bæredygtighed for skovbrugene og mulighederne for at forbedre de økonomiske rammer, herunder ejendomsbeskatning, for private skovbrug.
Det sker som følge af, at regeringen i takt med reduktionen af EU-tilskuddene til landbruget nedsætter landbrugets indenlandske omkostninger gennem en nedsættelse af beskatningen af landbrugets produktionsjord.
Skovbruget har ikke modtaget EU-tilskud og derfor heller ikke fået en reduktion af grundskyldpromillen som det øvrige jordbrug.
Der sker med forslaget en ligestilling mellem landbruget og skovbruget.
Samtidig har skovbruget været ramt af et stormfald i 1999 og 2004, hvilket har forringet vilkårene meget.
Vi synes derfor, det er et godt forslag.
Det forbedrer rammevilkårene for skovbruget.
Det er et væsentligt bidrag til skovbrugets økonomi, og lande, som aftager skovbrugets produkter, har ikke ejendomsskatter på produktionsjord, således som vi har det.
Den foreslåede nedsættelse betyder, at den amtskommunale grundskyldpromille nedsættes fra 10 promille til 1,5 promille, og det indebærer en nedsættelse af skovbrugets omkostninger med 27 mio. kr. i 2006.
Det svarer til næsten en halvering af den samlede grundskyldpromille.
Skovbrugets rammevilkår har været bestemt af forordningen om fredskov fra 1805 samt af den nylig vedtagne skovlov, som blev behandlet her i Tinget for 2 år siden.
Den fastsætter rammerne for moderne skovdrift, for god og flersidig skovdrift, som er et af målene.
Til det formål ydes der jo væsentlig støtte fra staten.
Som følge af stormfald og de meget dårlige træpriser har skovbrugets økonomi været meget presset gennem en længere årrække.
Det skyldes et stort udbud af træ, og det betyder, at skovbruget generelt set har været underskudsgivende.
Netop det forhold, at træ er en vare, der handles globalt, gør det meget vigtigt, at der ikke er konkurrenceforvridende skatter, som gør det dyrere at producere i Danmark.
Hverken de øvrige nordiske lande eller de baltiske lande betaler grundskyld af produktionsjord, således som vi gør det i Danmark.
Forslaget om fremrykning af beslutningen om opkrævning af dækningsafgift giver mulighed for, at vurderingsmyndighederne kan nå at udføre deres arbejde, hvilket jeg også synes er fornuftigt.
På det grundlag kan Det Konservative Folkeparti støtte dette lovforslag.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-04:
Hr. Morten Messerschmidt bruger mange ord, men ikke alle er helt klart forståelige.
Det, det drejer sig om, er, som mit eksempel gik på, at da jeg som flygtningeordfører op gennem 1990’erne blev udsat for trusler, var jeg helt sikker på, at hvis de blev ført ud i livet, var jeg beskyttet af straffeloven.
Men fordi dette lovforslag er blevet fremsat, kan jeg nu forstå, at det var jeg ikke.
Irene Simonsen (V), 2005-11-04:
Jeg vil da gerne over for fru Anne Baastrup bekræfte, at jeg bestemt i den grad tager dyb afstand for højreekstremistiske kræfter, som benytter sig af trusler.
Det hjælper ikke, at fru Anne Baastrup står og ser overbærende ud, som om jeg ikke har fattet en pind, for det har jeg.
Når jeg kigger på lovforslaget, kan jeg se, at gerninger, som har baggrund i anden etnisk oprindelse, tro, seksuel orientering eller lignende, allerede er omfattet af straffeloven.
Jeg vil ikke fejlciteres af andre fra talerstolen.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-04:
Jeg kan forstå, at fru Irene Simonsen er blevet bekymret over den måde, som både hr. Simon Emil Ammitzbøll og jeg har fortolket fru Irene Simonsens tale på, så derfor er det jo godt, at fru Irene Simonsen via sine korte bemærkninger kan præcisere, at det såkaldt liberale parti Venstre stadig mener, at der skal være retssikkerhed til stede i det danske samfund.
Jeg tror faktisk ikke, fru Irene Simonsen helt har hørt efter, hvad det var, jeg sagde.
Jeg har troet, at § 81 omfattede dette forhold, men efter at justitsministeren har fremsat dette lovforslag, kan jeg forstå, at ikkelovlige ytringer ifølge straffeloven ikke betragtes som en skærpende omstændighed, så jeg forstår ikke, hvorfor jeg skal have skældud for, at SF faktisk støtter forslaget.