runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Mikkelsen (S), 1998-10-07:
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at det altså ikke er det spørgsmål, hr. Søren Kolstrup rent faktisk har stillet.
Men jeg vil tillade mig at svare på det spørgsmål, som ministeren rent faktisk har fået stillet af hr. Søren Kolstrup, nemlig: Vil regeringen i det kommende folketingsår tage nye initiativer, som kan sikre CO2-målet på trafikområdet, dvs. en nedsættelse af tranportens CO2-bidrag med 3 pct. årligt frem til år 2005?
Den seneste fremskrivning af CO2-udslippet for transportsektoren peger på, at udslippet i år 2005 vil ligge 25 pct. over niveauet i 1988, hvis der ikke tages yderligere initiativer.
Når CO2-udslippet skal begrænses, er det helt centralt, at bilindustrien presses til at producere mere energieffektive biler.
Det er muligt at lave biler, der kan køre 20 km på literen eller mere, men det kræver en omfattende omstillingsproces i bilindustrien.
EU er nu tæt ved at indgå en aftale med bilindustrien, der stiller krav om en gennemsnitlig energieffektivitet på 16,6 km pr. liter for nye benzinbiler og 18,5 km pr. liter for nye dieselbiler i år 2008. Det vil give en forbedring på ca. 25 pct. for nye biler.
Efterhånden som bilerne bliver mere energieffektive, må vi forhøje brændstofafgifterne for at sikre, at det lavere benzinstofforbrug ikke bare omsættes i mere kørsel eller større biler, men reelt medfører den tilsigtede forbedring af miljøet og begrænsning af CO2-udslippet.
Regeringen har senest, i øvrigt sammen SF og Enhedslisten, besluttet at forhøje benzinafgifterne og forhøje beskatningen af dieselbiler som en del af pinsepakken.
Vi må imidlertid erkende, at begrænsningen af CO2-udledningen for trafikområdet er et langt, sejt træk, hvor vi også er i et afhængighedsforhold til den omgivende verden.
Vi skal derfor ikke lade os paralysere af, om vi lige netop når et bestemt CO2-mål lige netop et bestemt år, men arbejde stædigt og ihærdigt på, at CO2-kurven på transportområdet så hurtigt som muligt knækker og begynder at falde.
Jeg har nogle initiativer på vej, men min svartid er færdig.
Regeringen har altså fortsat viljen.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-10-07:
Jeg vil spørge ministeren, om jeg hørte rigtigt, da ministeren sagde, at det afgørende ikke var, at man nåede den reduktion af CO2, som målsætningen var for år 2005, er det vel, hvor man skal være bragt ned i forhold til 1988-niveauet, men bare retningen var den rigtige. Er det rigtigt forstået?
Er det et signal om, at regeringens politik på det område skrider, hvad jeg sådan set ikke synes er så ufornuftigt i lyset af den manglende seriøsitet eller opfyldelse af CO2-målene i landene omkring os, og at man ligesom vil bruge lidt mere tid?
Er det regeringens intentioner på det område?
Steen Gade (SF), 1998-10-07:
Jeg synes, det er lidt trist, at trafikministeren tilsyneladende er enig i det, finansministeren sagde, da finansloven blev fremlagt.
Men der var dog lidt håb i trafikministerens formulering, og det var, at man stadig væk vil arbejde hårdt - sådan forstod jeg det - på området, og at der vil komme nye initiativer.
Men så er det, jeg spekulerer på: Hvorfor står det ikke i statsministerens redegørelse, den skriftlige del?
Og derfor: Kunne vi få løftet lidt af sløret for, hvad det er for nogle initiativer, som ikke kan stå på tryk endnu, og som vi i hvert fald venter på og mener det er helt nødvendigt at vi får taget også i den her samling?
Sonja Mikkelsen (S), 1998-10-07:
Der er flere af spørgerne, der har spurgt til, hvilke redskaber regeringen vil tage i anvendelse i denne sammenhæng.
Jeg kan sige, og det er så også forklaringen på, at der ikke står noget i den skriftlige redegørelse fra statsministeren, at der er et debatoplæg under udarbejdelse, som vil betyde, at vi vil forsøge at se sammenhæng imellem bekæmpelsen af CO2-udslippet og andre trafikpolitiske mål,
f.eks. begrænsningen af forureningen i øvrigt og fremme af trafiksikkerheden, sådan at vi opnår flere fordele med de samme initiativer.
Der vil blive lavet et debatoplæg, og i starten af det nye år vil jeg indbyde til en konference, hvor vi så får de forskellige ideer præsenteret og får mulighed for at diskutere dem, og så vil ministeren udarbejde et virkemiddelkatalog, som så kan skitsere grundlaget for de nødvendige politiske beslutninger.
Jeg håber, at den proces, der her er sat i gang, vil give os et fingerpeg om, hvilke realistiske muligheder vi har både på kortere sigt og på længere sigt til at begrænse trafikkens CO2-udslip, og hvilke vi derfor bør prioritere.
I den sammenhæng kan jeg så svare hr. Peter Hansen-Nord, at vi ikke har yderligere konkrete planer ud over de forsknings- og udviklingsaktiviteter, som Trafikministeriet i forvejen bidrager til på det her område - i øvrigt på en række områder i samarbejde med Miljø- og Energiministeriet.
Til hr. Kristian Jensen kan jeg svare, at den type af afgift, jeg her nævnte, ikke vil have nogen virkning for mobiliteten på landområderne, fordi det, jeg taler om, er alene at score den billiggørelse, der er ved at få mere energiøkonomiske biler, så man ikke skal købe så meget benzin for at køre lige så langt på literen eller for at køre lige så mange kilometer.
Den prisforskel skal ikke omsættes til større biler eller til, at man kører endnu mere, men skal omsættes til en fordel for miljøet.
Så der bliver overhovedet ikke tale om i sammenhæng med den melding, jeg gav her, nogen ændring af mulighederne for mobilitet i landdistrikterne.
Og til hr. Frank Dahlgaard kan jeg svare, at når jeg svarer her, som jeg gør i mit første svar, så hænger det bl.a. sammen med, at vi nu er klar over, at den aftale, der er på vej til at blive indgået eller meget tæt på at blive indgået mellem EU og automobilindustrien, rækker frem til 2008, men derfor har vi vel lov til at tælle den med alligevel som en del af vores resultat i den her sammenhæng.
Vi har selv forudsat, at vi skulle have hjælp på europæisk plan til at kunne nå målet.
Det skal ikke alene Danmark, det skal alle de europæiske lande.
Så når målet kan nås i 2008, må vi vel så også kunne stille os tilfreds med det.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-07:
Er det korrekt opfattet, at ministeren vil indkalde til en konference, og derefter vil der komme et idékatalog - og der er jo ikke nogen af os, der kan have noget imod konferencer og idékataloger - men derudover vil der ikke blive foretaget nogen initiativer?
Tanker om bompenge, tanker om f.eks. at luge ud i parkeringspladser er blevet skrinlagte.
Er det korrekt opfattet?
Kristian Jensen (V), 1998-10-07:
Jeg kunne godt tænke mig, at trafikministeren ville konkretisere sit ønske om højere afgifter og eventuelt komme med et bud på, i hvilket leje disse højere afgifter skal ligge, samt - hvis der er en overvejelse herom - hvilken virkning en sådan højere afgift vil have på mobilitet i landområderne.
Det kunne være rart at høre ministerens bud på disse områder.
Jørgen Estrup (RV), 1998-10-08:
Ja fru Pia Christmas-Møller skruer sig jo godt op.
Løftebruddene har floreret her i den sidste halve times tid med udpræget moralsk autoritet, så megen moral, at vi også har været nødt til at gå over i amerikansk politik.
Det skal jeg ikke sige noget til, men blot til det sidste, fru Pia Christmas-Møller påberåbte sig, nemlig at regeringen nu var løbet også fra både lejebolig-, ejerbolig- osv.-løfter, spørge, hvordan Det Konservative Folkeparti har det med erhvervslejelovgivning.
Jeg mindedes, at vi her før sommerferien havde et klart tilsagn om, at Det Konservative Folkeparti ville være med til at ændre erhvervslejelovgivningen, men jeg har hørt, at fru Pia Christmas-Møller oven i købet gør sig til af at være løbet fra det løfte og er meget glad for det.
Jeg kunne jo så konstatere, at i den betænkning, der kom fra Lejelovskommissionen, var der ét medlem, der gik imod forslaget til ny erhvervsleje.
Det var LLO's medlem.
Jeg må nok sige, at det er jo en alliancepartner, som vil noget for Det Konservative Folkeparti.
Det kan man da kalde lederskab.
Peter Duetoft (CD), 1998-10-08:
Jeg må advare fru Pia Christmas-Møller imod at få den efter min mening forkerte opfattelse, at bare noget er upopulært, så er det også rigtigt.
Det var sådan lidt den tone, jeg hørte i svaret til mig.
CD er enige i, at alle over 50 år skal føle sig velkomne på arbejdsmarkedet.
Vi er enige i, at vi skal have mennesker til at være længere på arbejdsmarkedet, fordi de er velkomne, fordi de får udfordringer, fordi de er med.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Derfor vil jeg sige til fru Pia Christmas-Møller: I stedet for at stå og true med at stoppe systemer, med, at folk i fremtiden ikke kan det ene og det andet, og med, at vi vil alt muligt, så lad os i fællesskab skrue tingene sådan sammen, at mennesker kan blive på arbejdsmarkedet, så længe de vil, og få de udfordringer, der skal til.
Så er der ikke noget problem med, at efterlønnen eksisterer, for så går de mennesker på efterløn, som har behov for det, mens de mennesker, der har lyst til at gøre et stykke arbejde, lader være.
Så kunne vi løse problemet i stedet for at stå her og forsøge at lege med populære, upopulære, eller hvad slags forslag det nu er, fru Pia Christmas-Møller kommer med.
Pia Christmas-Møller (KF), 1998-10-08:
Jeg har et problem, for jeg holder så meget af hr. Peter Duetoft, men det, vi lige har hørt, er enten baseret på ren uvidenhed eller på den rene demagogi, for vi kunne jo ikke drømme om at fjerne dagpengerettighederne for de 60-63-årige, og vi taler heller ikke om at fjerne muligheden for at gå på efterløn for de 60-63-årige.
Men på lang sigt vil vi gerne have ændret efterlønnen.
Vi vil gerne have ændret det, at man i dag gennemsnitligt trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet som 61-årig.
Det er simpelt hen for tidligt, og vi mister for megen arbejdskraft på lang sigt, men vi kunne ikke drømme om at fjerne deres muligheder for at blive forsikret i dagpengesystemet. Så til hr. Buksti: Jeg var meget glad for hr. Bukstis indlæg.
Meget glad.
Jeg fik at vide, at jeg ikke have leveret nogen som helst upopulære synspunkter, og det var sådan ligesom lidt hånligt sagt, men fint nok.
Jeg opfatter hr. Bukstis indlæg sådan, at Socialdemokratiet nu også er parat til at indgå en aftale om efterlønnen.
Tak for tilsagnet.
Det løfte håber jeg virkelig ikke man ender med at bryde.
Det vil vi videre forfølge.
Jeg vil gerne sige til hr. Jørgen Estrup om erhvervslejeloven: Det Konservative Folkeparti har ikke givet tilsagn om at gennemføre de ændringer, som by- og boligministeren har arbejdet med i erhvervslejeloven.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at vi har givet tilsagn om det. Derfor er der heller ikke tale om noget som helst løftebrud. Der har været nogle samtaler og nogle forhandlinger over en lang periode før og efter valget.
Det har der, men der har ikke på noget tidspunkt været tale om, at man bare var tæt på at skulle lave en aftale.
Vi vurderede så de samlede muligheder for at præge loven i den rigtige retning, og vi vurderede, at der ikke var
særlig store behov for ændringer her og nu.
Helt afgørende for vores holdning er, at de ændringer, som by- og boligministeren arbejder med, vil være en direkte barriere imod generationsskifte for en lang række forretninger og virksomheder.
Det er et hovedproblem, som vi ikke så nogen umiddelbar løsning på.
Det er 5-års-reglen, jeg sigter til,
og selv om man rykkede den til en 7-års-regel, ville der stadig væk være et generationsskifteproblem.
Derfor sagde vi i god ro og orden til by- og boligministeren: Vi synes, at ministeren og regeringen skal droppe de overvejelser om ændring af erhvervslejeloven.
Den virker faktisk meget godt; den blev jo liberaliseret for nogle år siden.
Der er heller ikke tale om nogen kovending eller lignende, uanset hvor hånligt hr. Jørgen Estrup ellers pakker det ind over for mit parti.
Ole Sohn (SF), 1998-10-08:
Nu lykkedes det jo ikke at få et svar på spørgsmålet, sidst jeg stillede det, så jeg vil dels gentage det, dels glæde mig over, at fru Pia Christmas-Møller understregede fra talerstolen, at hun ikke ønskede at lade Det Konservative Folkeparti fremstå som et parti, der udelukkende vil skære ned over for de arbejdsløse.
Derfor vil jeg gerne spørge Det Konservative Folkeparti: Hvad agter Det Konservative Folkeparti at gøre for at sikre, at den del af arbejdsmarkedsreformen, som indebærer forpligtelser for arbejdsgiverne, bliver en realitet enten i form af de nødvendige økonomiske incitamenter eller af nødvendige sanktioner for at sikre, at det tilstrækkelige antal aktiveringspladser er til stede?
Jette Gottlieb (EL), 1998-10-08:
Jeg vil gerne sige til fru Pia Christmas-Møller, at gratisturen jo ikke bliver mere troværdig af, at den bliver længere.
Altså, spørgsmålet er: Hvad betyder det, at man vil arbejde for de 50-54-åriges sikkerhedsnet, men at man ikke vil sætte forliget til?
Jamen forliget handler jo netop om det.
Har man tænkt at stille ændringsforslag, eller har man ikke tænkt sig det?
Har man tænkt sig at stemme for et ændringsforslag, eller har man ikke?
Hvad betyder det, at man vil arbejde for det, men at man ikke vil sætte det forlig til, der handler om, at der er sådan et forslag?
Birthe Skaarup (DF), 1998-10-08:
Jeg spurgte faktisk før fru Pia Christmas-Møller, om det er et ultimativt krav fra Det Konservative Folkeparti for at indgå et finanslovforlig med regeringen, at der bliver indført en behandlingsgaranti på sygehusområdet?
Jeg synes, det er meget vigtigt her i dag at få en udmelding fra fru Pia Christmas-Møller.
Pia Christmas-Møller (KF), 1998-10-08:
Til hr. Ole Sohn, som jeg beklager jeg ikke har haft mulighed for at svare før: Naturligvis skal virksomhederne også påtage sig deres del af det sociale ansvar, og det gør mange virksomheder også.
Men hvad sker der med de virksomheder, som påtager sig et socialt ansvar over for de medarbejdere, som bliver syge, skal opereres af den ene eller anden grund, hvor virksomheden f.eks. tegner en privat forsikring?
Jeg synes, at vi her i Folketinget skulle prøve at berede vejen lidt for virksomhedernes sociale ansvar i stedet for af ideologiske grunde at fastholde nogle for længst stivnede barrierer.
Men det er klart, at det, denne arbejdsmarkedsreform handler om, er at sikre, at de job, der jo rent faktisk er mulighed for at skabe nu, også kan blive besat med ledig arbejdskraft.
Mange af dem, der er ledige i dag, har ikke de nødvendige kvalifikationer, og et af elementerne i arbejdsmarkedsreformen, som den foreligger, er at gøre dem kvalificerede.
Så til Dansk Folkeparti: Jamen det er stensikkert, at vi vil have en behandlingsgaranti, og vi vil bruge alle vores kræfter på at få den gennemført.
Vi vil simpelt hen ikke finde os i, at mennesker med oven i købet livstruende sygdomme bliver henvist til at vente på ubestemt tid.
Det kan vi ikke være bekendt i et velfærdssamfund, og der er altså råd til det.
Hvis vi ser på, hvor mange skattekroner der ekstra er kommet ind her i år i forhold til i 1993, ja, så er
det i størrelsesordenen 100 mia. kr. - hundrede milliarder kroner mere i statskassen end i 1993, vel at mærke hundrede gode milliarder netto kroner renset for inflation m.v. Skulle der så ikke være råd til at bruge én milliard på ventelisterne?
Skulle der så ikke være råd til de forslag, Det Konservative Folkeparti er kommet med?
Jo, så sandelig er der det.
Det er alene et spørgsmål om prioritering i denne sal.
Klaus Hækkerup (S), 1998-10-08:
Lad mig nu allerførst, når jeg nu får lejlighed til det - det havde jeg jo ikke før - sige til fru Ulla Tørnæs, at jeg ville sætte pris på, at jeg var blevet citeret korrekt, da fru Ulla Tørnæs citerede mig for min holdning til devaluering.
Jeg må så også sige til hr. Holger K. Nielsen og til SF, at den fremstilling, SF kommer med, om, at kommunerne er ved økonomisk at køre i ruin, ikke har hold i virkeligheden.
I de 10 år vi havde borgerlig regering, blev kommunernes udgifter opgjort i faste priser og korrigeret for opgaveoverførsler reduceret med 3 pct. I de første 6 år med socialdemokratisk ledet regering øgedes kommunernes reelle udgifter med over 10 pct. - over 10 pct.!
Der blev virkelig sat skub i udviklingen
i kommunerne.
Under hensyntagen til, at vi jo fortsat har en stor statsgæld, der skal afvikles, og at vi har en meget stor renteudgift på finansloven, har vi aftalt med kommunerne, at til næste år øges kommunernes serviceudgifter med 1 pct.
Der er altså tale om en vækst, og ikke sådan som hr. Holger K. Nielsen fremstiller det i den tale, der just er holdt:
Det er en forkert fremstilling, og den opfattelse er i sig selv hæmmende for, at vi kan lave en realistisk aftale om en sund økonomi for Danmark til næste år.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-10-08:
Jeg hæftede mig ved hr. Holger K. Nielsens kritik af, at statsministeren ikke havde omtalt omsorgsdage i åbningstalen.
Det undrer mig egentlig lidt, at hr. Holger K. Nielsen interesserer sig for dette emne.
Jeg erindrer i foråret, da vi behandlede lovforslaget vedrørende overenskomsterne, hvori der var indarbejdet omsorgsdage for i titusindvis af forældre, at vi hørte hr. Holger K. Nielsen stå her på talerstolen og råbe og skrige imod sådanne dage.
Jeg hørte også hr. Holger K. Nielsen beklage sig over, at der ikke var noget om fleksibel børneorlov.
Jeg har læst - men det har hr. Holger K. tilsyneladende ikke - den skriftlige del af redegørelsen, hvori det klart er bebudet, at der kommer ændringsforslag om orlovsordningen med henblik på at gøre den mere fleksibel.
Det fremgår klart.
I øvrigt synes jeg, at jeg tydeligt kan genkende SF's udmeldinger fra 1994 og fra 1996 om, at SF vil være regeringens sociale ansvarlighed, hvis den vil gennemføre en politik, der rammer de svage økonomisk, og hvor forholdene for de arbejdsløse forværres, osv.
Så vil man være efter regeringen, siger hr. Holger K. Nielsen.
Sådan sagde man i 1994, sådan sagde man i 1996.
Hvordan er det, det er gået siden?
Klaus Hækkerup (S), 1998-10-08:
Hr. Holger K. Nielsen spørger helt korrekt, hvad de forældre, der nu ikke kan få deres børn passet i Esbjerg, kan bruge dét til, at vi har ført en bedre politik end de borgerlige regeringer.
Det synes jeg at de forældre skulle spørge deres borgmester om.
Bloktilskuddet til kommunerne er fastsat sådan, at hvis kommunerne fortsætter aktiviteten i 1999, som de har kørt med den i 1998, så er der oven i det bloktilskud fra statens side lagt 1.149.000 kr.
Det betyder for Esbjergs vedkommende, at hvis de kører den samme aktivitet, så har de oven i det bloktilskud, de har fået, fået godt 17 mio. kr ekstra til at forbedre serviceniveauet med.
Og så må borgerne i Esbjerg gå ud og spørge borgmesteren, hvordan godt 17 mio. kr. ekstra kan blive til nedskæringer på daginstitutionsområdet.
Det er det spørgsmål, der er centralt, og det er det, vi mangler et svar på, og det er det, SF ikke skal bruge til at kritisere regeringen for; det kan de kritisere borgmesteren i Esbjerg for.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-10-08:
Jeg kan forstå på hr. Holger K. Nielsen, at også hr. Holger K. Nielsen har fundet ud af, at regeringen faktisk har bebudet forslag om en mere fleksibel børnepasningsorlov.
Det kunne jeg høre på hr. Holger K. Nielsen for et øjeblik siden.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg hørte jo også den påstand, da vi havde debatten i foråret om overenskomstindgrebet, at det var en dårligere løsning end den, folk havde stemt nej til.
Jeg hæftede mig ved den påstand, men jeg har ikke siden fået den dokumenteret fra nogen side.
Så vil jeg i øvrigt godt spørge hr. Holger K. Nielsen, som jo bruger vendingen, at hvis endnu flere smides ud af dagpengesystemet, hvordan det er gået siden 1994.
Kan vi ikke få nogle tal på, hvor mange der er blevet smidt ud af dagpengesystemet siden 1994?
Noget tyder jo på med den vending, der bliver brugt her, at der er et eller andet stort antal personer, der er blevet smidt ud af dagpengesystemet.
Det vil jeg godt høre lidt om fra hr. Holger K. Nielsens
Hvad ligger der til grund for den vurdering, og hvad ligger der bag de bemærkninger, der er her?
Mig bekendt er der ikke nogen, der er blevet smidt ud af dagpengesystemet siden 1994, og mig bekendt er det også sådan, at vi har en klar holdning i Socialdemokratiet til, at det er der ikke nogen der skal fremover, uanset hvad opfattelse hr. Holger K. Nielsen så måtte have af de arbejdsmarkedspolitiske ændringer, der kommer nu.
Aase D. Madsen (DF), 1998-10-08:
Jeg fik ikke noget svar på mit spørgsmål.
Jeg synes, det er ret alvorligt, navnlig i forbindelse med den ideologi, som man formodentlig har fra SF's side om, at landmænd f.eks. ikke skal forgyldes. Her bliver landmænd, der sælger vindmøllejord, forgyldt.
Det er således, at de får 13-14 pct. i afkast om året efter skat, hvis de opfører en vindmølle på deres jord.
Jeg vil gerne spørge, hvad SF vil gøre ved det, om man vil gå sammen med Dansk Folkeparti for at få nedsat de fuldstændig urimelige tilskud på trekvart milliard kroner, der ligger?
Jeg synes, det er lidt dårligt, at SF holder hånden over de såkaldte vindmøllebaroner.
Det er ikke mig, der kalder dem det.
Det er offentligt kendt.
Vindmøllebaronerne pudser deres grønne glorie med de røde afgifter.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-10-08:
Jamen hr. Holger K. Nielsen svarede jo ikke på mit spørgsmål.
Endnu flere smides ud af dagpengesystemet, sagde hr. Holger K. Nielsen ordret i sin ordførertale.
Hvad er det for nogle?
Jeg tolker det, som hr. Holger K. Nielsen sagde, som fortid.
Så hvad er det for nogle, der er blevet smidt ud af dagpengesystemet hidtil?
Og hvad er det for nogle, hr. Holger K. Nielsen forudskikker der skal smides ud af dagpengesystemet fremover?
Hvad er dét for nogle?
Hr. Holger K. Nielsen bruger også vendingen, at de 50-54-årige smides ud af dagpengesystemet og over på bistandshjælp.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke give bare ét eneste eksempel på, at vi smider en 50-årig over på bistandshjælp med det, der bliver lavet nu, og det, der lægges op til?
Bare ét eneste sølle eksempel!
I stedet for at stå og sige sådan noget som det i en ordførertale så kom med noget dokumentation for og nogle konkrete eksempler på, at det vil ske!
Det savner vi i høj grad her.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-10-08:
Jamen jeg kan da ikke komme med nogen konkrete eksempler, for lovgivningen er jo ikke trådt i kraft endnu, og jeg håber heller ikke, at den kommer til at træde i kraft.
Men hr. Dyrlund står i virkeligheden og siger: Vi laver en lovgivning her, som ikke skal virke.
Det synes jeg da er en interessant tilgang til de her ting.
Han siger direkte: Vi fjerner sikkerhedsnettet for de 50-54-årige, men ingen skal alligevel falde ud.
Jamen så forstår jeg ikke, hvorfor man laver denne her lovgivning, og jeg savner stadig væk hr. Dyrlunds nærmere forklaring på, hvorfor vi så skal ændre de her regler for de 50-54-årige?
Det savner jeg en forklaring på, for ellers
hænger overhovedet intet sammen i det her.
Jacob Buksti (S), 1998-10-08:
Nu ved jeg, at fru Pia Christmas-Møller går meget op i, hvordan og hvorledes tonefaldet er, så det skal jeg ikke sige ret meget mere om.
Men jeg går ud fra, at når fru Pia Christmas-Møller tager denne side om, at De Konservative freder de ældre ledige, så er det, for at citere fru Pia Christmas-Møller,
Fru Pia Christmas-Møller siger på et andet tidspunkt, at man skal påtage sig lederskab og sige noget, selv om det er upopulært.
Så er det, jeg spørger mig selv: Hvad siger
fru Pia Christmas-Møller egentlig, som er upopulært?
Jeg synes simpelt hen, det er en jagt efter alle de populistiske standpunkter.
Der foreslås en behandlingsgaranti, som koster over 1 mia. kr. om året.
Vi har en folkeskole, De Konservative ikke vil gøre noget ved.
Forsvaret skal fredes, og så er der alle de sædvanlige boligejere, bilejere, pensionsopsparere, højtuddannede, højtlønnede, lavtlønnede, tyndtbefolkede områder osv.
Kan vi ikke bare få en antydning af, hvor pengene skal komme fra?
Det er luftsteg og vindfrikadeller det hele.
Der er ikke bund i noget som helst.
Kunne fru Pia Christmas-Møller ikke bare komme med antydningen af, hvor alle de mange penge skal findes, hvor det her lederskab skal komme fra?