runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaj Ikast (KF), 1998-06-16:
Nu tror jeg, at jeg har hørt alle dem, der ikke vil have en motorvej.
For hvis vi ser på sammensætningen af den trafik, der kommer fra de store industriområder omkring Herning-Viborg og fra Billundområdet, er det altså tunge lastvogne blandet med let persontrafik, og det er turister med campingvogne og anhængere og turister, der skal til lufthavnen i Billund eller med børnene op at se Legoland. Det vil sige, at denne blanding er den farligste, vi har, for man kan ikke overhale, hvis lastbilerne ligger og blokerer på en motortrafikvej af den sparetype, som vi har her, og derfor er det med stor sikkerhed, vi går ind for en motorvej.
Og det tager 6 år at bygge dette lille bitte stykke vej, og på den tid stiger godstrafikken med over 20 pct. på den strækning.
Klaus Kjær (DF), 1998-06-16:
Hvis saglighed for Socialdemokratiet ikke er en mangedobling af sikkerheden, af risikoen for ulykker osv. på en motorvejsstrækning i forhold til en trafikvej, hvis saglighed for Socialdemokratiet ikke er en langt bedre mulighed for udvikling i det vest- og nordvestjyske område med dertil hørende industri, arbejdspladser osv. i en direkte og naturlig forlængelse af den nye broforbindelse osv., hvis det ikke er saglighed, men hvis saglighed for Socialdemokratiet betonsocialistisk alene er et spørgsmål om 90 mio. kr., så giver jeg ikke meget for den saglighed.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-06-16:
Jeg troede, jeg havde hørt forkert, da jeg hørte hr. Kristian Jensen sige, at Det Radikale Venstre var gået ind for en motortrafikvej her, men jeg kan forstå, det er noget, der er foregået i 1989, hvor vi var medlemmer af VKR-regeringen.
Jeg vil godt gentage, hvad jeg sagde ved førstebehandlingen: Efter Det Radikale Venstres opfattelse er der ikke noget sagligt belæg rent trafikmæssigt for at lave en ren motorvej her.
Det er det første.
Det andet er, at vi jo ikke har fuldstændig ufattelig mange midler at gøre godt med på det her område, så jeg synes egentlig, man skulle stille sig tilfreds med det, man får nu, nemlig en motortrafikvej fra Ris til Ølholm.
Kristian Jensen (V), 1998-06-16:
For ca. ni et halvt år siden traf Folketinget faktisk en klog, fremsynet og rigtig beslutning.
Man vedtog nemlig at anlægge en motorvej mellem Esbjerg og Kolding, en beslutning, som få i dag finder overflødig, ekstravagant eller bare forkert.
Man vedtog at anlægge en motorvej på baggrund af trafikmængden, som dengang var mellem 5.500 og 9.000 køretøjer, og som man sagde ville stige til mellem 7.000 og 12.000 køretøjer daglig.
Faktisk var det så god en beslutning, at Socialdemokratiet skrev i betænkningen, at det var uacceptabelt, at vejen ikke blev bygget før, og De Radikales ordfører sagde under førstebehandlingen, og det kan læses i Folketingets forhandlinger 1988-89, 1. samling, sp. 5839: »Det Radikale Venstre mener, at der er saglig begrundelse for at anlægge en 4-sporet motorvej fra Kolding til Esbjerg.
Trafikken er så intens, at man ikke kunne nøjes med en 2-sporet motortrafikvej.«
Vi står i dag over for en vejstrækning, der, når man kigger på muligheden for at anlægge en samlet løsning som en motorvej, vil have 11.000 årsdøgnstrafikanter og derfor er tilsvarende ruten Esbjerg-Kolding.
Venstre er meget enig i den holdning, som de nuværende regeringspartier lagde for dagen dengang, men tilsyneladende var det mere fremsynede personer, der prægede partierne i 1989, for et ønske fra et flertal i Trafikudvalget om at anlægge er blevet afvist af de samme partier, som dengang mente, at en motortrafikvej var alt for kortsigtet en løsning.
I udvalget har vi fået oplyst, at trafikmængden på Ris-Ølholm vil være lige så intensiv som Esbjerg-Kolding.
Vi har fået bekræftet, at andelen af tung trafik på denne vejstrækning vil overstige andelen af tung trafik på allerede eksisterende motorveje, og vi har oplevet en ekstraordinær interesse fra erhvervsliv og fagbevægelse for at få lavet den rigtige løsning fra starten til gavn for udviklingen af arbejdspladser i Midt- og Vestjylland.
Derfor fastholder Venstre ønsket om en motorvej og håber, at klarsynets nådegave vil blive tildelt regeringen i sidste øjeblik.
Carsten Koch (S), 1998-06-16:
Ja, jeg skal svare på de spørgsmål.
Fru Margrete Auken spørger først, hvor mange der har været smittet i forbindelse med de her tilfælde.
Det er der ikke tal for overhovedet.
For det andet spørges der om tallene fra Sverige, efter at man har ophævet anonymiteten.
Dertil kan jeg sige, at ved den lejlighed faldt antallet af donorer betragteligt.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt sige noget om det nuværende antal donorer, men det faldt altså ganske betydeligt, da man indførte det her.
Så var der spørgsmålet, om amterne blev påtvunget en anvisning af IVF-behandling, og det kan jeg ikke på nuværende tidspunkt svare på, men vil gerne svare i udvalget eller i forbindelse med revision af loven.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt svare på det.
Margrete Auken (SF), 1998-06-16:
Jeg havde faktisk stillet nogle spørgsmål til ministeren, og jeg mener også, jeg siden har prøvet at få dem besvaret.
Jeg vil egentlig godt have dem besvaret her, for det er min eneste chance.
Carsten Koch (S), 1998-06-16:
Jeg skal meget kort gøre rede for, at regeringen vil stemme for lovforslaget.
Begrundelsen kan man se i forbindelse med førstebehandlingen, så der er ingen grund til at gentage den.
Ændringsforslaget vil vi stemme imod, og en af grundene til det er, at det er et forslag, som har vidtrækkende konsekvenser, og da vi jo skal revidere selve loven i samlingen 1999-2000, synes vi, det var mere passende, at vi tog hele debatten op i forbindelse med det, hvor man alligevel skal foretage en fuldstændig revision af selve loven.
Anna-Marie Hansen (S), 1998-06-16:
Lovforslaget her er fremsat med den hensigt at ophæve § 3, hvoraf fremgår, at læger kun må tilbyde kunstig befrugtning til kvinder, som er gift eller lever sammen med en mand i et ægteskabslignende forhold.
Med loven om kunstig befrugtning i forbindelse med lægelig behandling, diagnostik og forskning, jf. lov nr. 460
af 10. juni 1997,
blev rammerne for kunstig befrugtning vedtaget af et flertal her i Folketinget, der sikrede, at kriterierne for kunstig befrugtning bygger på barnets ret til en mor og far i relation til behandling for barnløshed, således at ufrivillig barnløshed bliver taget alvorligt, samtidig med at barnet afvises som et forbrugsgode. Som en konsekvens af forplantningsteknologiens udvikling findes en række etiske dilemmaer, først og fremmest at barnets tilblivelseshistorie kompliceres af, at barnet som følge af den lovbestemte donoranonymitet fratages retten til at få kendskab til 50 pct. af sit biologiske ophav.
I forbindelse med det aktuelle lovforslag finder jeg det
yderst betænkeligt, at det med ønsket om en fordelingsretfærdighed påstås, at enlige og lesbiske diskrimineres på grund af gældende lovs kriterier for kunstig befrugtning.
I argumentationen ses bort fra, at kunstig befrugtning er indført i det danske sundhedsvæsen som en behandling af barnløshed.
Det at være enlig eller lesbisk betragter jeg ikke som en sygdom eller en behandlingskrævende tilstand.
Derfor vil jeg også afvise, at enlige og lesbiske bliver diskrimineret, fordi de ikke kan blive behandlet for barnløshed ved hjælp af teknikker til afhjælpning af barnløshed.
Argumentationen for at ophæve bestemmelsen om, at kunstig befrugtning kun kan tilbydes kvinder, der er gift eller lever sammen med en mand i et ægteskabslignende forhold, bygger på en teknologisk tilgangsvinkel til barnet og er et skridt i retning af at ændre barnets status.
Barnet er ikke et rettighedsobjekt, og jeg vil derfor advare imod forveksling af almindelig tolerance over for lesbiske med deres krav om retten til kunstig befrugtning.
Jeg mener, at samfundet har en særlig forpligtelse til at tilgodese barnets tarv, når samfundet stiller behandlingsforanstaltninger til rådighed, som berører barnet.
Ændringsforslaget om, at kvinder, som ikke er gift, eller som ikke lever i et ægteskabslignende forhold, kun må tilbydes kunstig befrugtning, såfremt donoranonymiteten ophæves, stemmer jeg for af to grunde, nemlig for det første, som jeg tidligere har nævnt, fordi det er et skridt i den rigtige retning til generelt at sikre børn, der bliver til via kunstig befrugtning, en mulighed for at få kendskab til deres biologiske ophav, og for det andet fordi ændringsforslaget sikrer, at barnet vil kunne indhente oplysninger om sit biologiske ophav.
Jeg håber, at vi fortsat har den lov, som vi vedtog i 1997, og selv om jeg stemmer for ændringsforslaget, betyder det ikke, at jeg vil støtte lovforslag nr. L 53.
Hans Peter Baadsgaard (S), 1998-06-16:
Jeg er da helt enig med fru Dorte Bennedsen i, at vi ikke kan lovgive om folks adfærd, men vi kan sende nogle signaler, og vi kan lave nogle regler.
Hvis dette lovforslag bliver vedtaget, sender Folketinget det signal, at for eftertiden har vi ikke interesse i, ønsker vi ikke, at et barns ret til en far og en mor skal være det grundlæggende.
For faderskabssager har jeg nævnt, at det vil få den konsekvens, at når justitsministeren til efteråret skal fremsætte forslag til en ny børnelov, vil han skulle følge det her op
Det er et spørgsmål om, hvorvidt Folketinget vil sende de rigtige signaler og pege på de udviklingsretninger, som vi ønsker på disse områder.
Det er noget helt andet end at foregøgle os selv, at vi kan regulere folks adfærd i detaljer, og det har jeg aldrig gjort.
Margrete Auken (SF), 1998-06-16:
Jeg vil bare sige til hr. Tom Behnke, at hvis han havde læst forslaget, ville han have set, at der udtrykkeligt står - fuldstændig som i Sverige - at man ikke kan komme med civilretlige krav i denne situation.
Det står klart, det er faktisk gennemarbejdet, og sådan er det også i den svenske lovgivning.
Problemet dukker selvfølgelig op, hvis man indvilliger i at være donor, for så må man altså tilkendegive, at man er indforstået med, at ens anonymitet brydes.
Det er det eneste sted, hvor det i givet fald kommer ind, at man må være indforstået med det på de vilkår, som bliver indført i loven, men det får ingen civilretlige følger.
Der er ingen krav om børnepenge.
Man kan kun, efter at barnet er fyldt 18 år, risikere, at barnet tager kontakt.
Jeg vil bestemt også opfordre til, at man stemmer nej til det ændringsforslag, og jeg synes lige, jeg vil fortælle Venstres ordfører, at hvis han er interesseret i at høre noget om, hvad det koster, det dér med trafiksikkerhed, at én ting er altså, at man synes, det er fedt med store, dejlige motorveje, hvor man kan hakke sømmet i bund og ikke lade sig genere af noget som helst - det er ærlig snak, men lad være med at bruge færdselssikkerhedsargumentet.
Så hvis det er færdselssikkerhed, man er optaget af, er der altså en helt, helt anden fornuftig måde at bruge pengene på og spare mange, mange flere trafikuheld.
Mange flere.
Men nu tror jeg så heller ikke, at det er det, man er optaget af.
Man er optaget af at få lov til at have sin store flotte motorvej, og det er sådan set ærlig snak.
Og jeg vil da medgive Venstres ordfører, at i betragtning af, at Socialdemokraterne kom igennem med de dér to veje - som oven i købet med ære kom til at hedde Risgaard og Knudsen, fordi ingen djævel ellers kunne forstå, hvorfor de skulle ligge deroppe med deres tomme skønhed; det er de to nordjyske, vil jeg lige sige; det er vist de usagligste motorveje, der er blevet bygget og lagt an til i dette land - så er det i orden.
Jeg synes bare ikke, at man skal påberåbe sig noget som helst andet, end det er flot med motorveje, og at alt andet egentlig er ufærdigt og halvt osv.
Det er fuldt tilstrækkeligt at få motortrafikvej på den strækning her, og det støtter vi.
Så vil jeg i øvrigt lige sige, at de tal, der kommer på dem, stadig er over det niveau, mener jeg man vil bygge motorveje til Øresundsbroen for, men det er så en anden side af sagen.
Dér er vi derovre, hvor der alligevel er en motorvejsdille i foretagendet.
Men altså, vi støtter det, der ligger i forvejen
, om jeg så må sige, og håber, at man ikke sjasker med pengene ved at støtte Venstres og De Konservatives ændringsforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-06-16:
Men det er jo ikke det, hr. Heiselberg går efter.
Nej, det, hr. Heiselberg går efter, er, om han kan få en populær løsning her, som sagkundskaben siger at der ikke er belæg for.
Det kan da godt være, at der bliver belæg for den, men når hr. Heiselberg nu taler om lokalområdet, synes jeg, han burde interessere sig for, at den sag, som er indgået i Storebæltsforliget, bliver færdiggjort.
For var der noget, der kunne tales om, var det jo netop trafikken fra Norge med store lastbiler og med campingvogne, altså alt det, man siger om denne vej.
Kristian Jensen (V), 1998-06-16:
Det er rigtigt, som trafikministeren sagde, at det her er den anden del af udbygningen af rute 18, og jeg skal derfor også gøre opmærksom på, at Venstres ordfører under behandlingen af den første strækning, nemlig Brande Omfartsvej, gjorde opmærksom på, at Venstre anså det for nødvendigt, at den kunne indgå i en samlet plan af den løsning, vi forestillede os skulle være en motorvej.
Dernæst skal jeg så sige, at når vi sammenligner, og når vi tager dette stykke og tager hele udbygningen af rute 18 i betragtning, er det, fordi det er et nøglestykke.
Og når ministeren siger, at der skal være mulighed for at kigge på trafikken fremover, håber jeg da, at det er et tegn på, at hun er indstillet på at lave motorvej, når vi kommer længere op i landet, fordi det deroppe også vil være nødvendigt.
Arne Melchior (CD), 1998-06-16:
Hr. Kristian Jensen, som er Venstres ordfører i denne sag, er nyvalgt medlem af Folketinget, og jeg synes, hans tale i dag medfører, at han allerede har tjent sin løn fuldt og flot ind, også hvis den skulle gå hen og blive forhøjet, for jeg synes, det var en meget vedkommende og rimelig velbegrundet tale, han holdt; især var sammenligningen med Esbjerg-Koldingvejen fuldstændig relevant. Derimod kan jeg ikke forstå, at den sidste ærede taler kunne blande Storebælt ind i det her vejstykke.
Og så blandede hun også de nordjyske motorveje ind i sagen, men de har ikke en pind, ikke en millimeter vej, med denne sag at gøre.
Jeg lægger meget stor vægt på de mangfoldige henvendelser fra både lokalområdet og nærområdet, som vi har modtaget i udvalget både ved personligt fremmøde og i skriftlig form, og der er kommet meget veldokumenterede indlæg.
Og jeg ved ikke, om der har været en enkelt undtagelse, men ellers har samtlige partier i deres lokale folkevalgte forsamlinger både i amtet og i de berørte kommuner og endda i et fjerntliggende amt og de kommuner, der hører til dette, stærkt understreget nødvendigheden af, at denne vej bliver bygget som en motorvej. Fru Lis Greibe talte om de 90 mio. kr. mere, som det koster, og sagde, at dem ville hun hellere benytte til noget andet.
Jamen vist skal vi da bekæmpe sortpletter, og de står hvert år øverst på enhver trafikministers budget, men de hindrer ikke, at man også skal bære sig klogest muligt ad på diverse nyanlagte strækninger.
Og som flere ordførere i korte bemærkninger har været inde på, er det i høj grad også et sikkerhedsspørgsmål, og fra de 90 sparede millioner skal så trækkes udgifterne i adskillige år ved flere ulykker.
Og til fru Auken vil jeg sige, at vi kører altså ikke kun på motorvej, fordi den er hurtig; vi kører mange gange omveje for at komme hen på den, fordi den er sikrere både for os selv og for vore medtrafikanter.
Som det er sagt i betænkningsbidraget fra flertallet, lægger vi også stærkt vægt på de indvendinger og de ønsker, der er kommet fra repræsentanterne for Jelling Kommune, og jeg vil gerne have nævnt også i denne debat her, at vi altså i betænkningen har udtalt, at dem bør der tages hensyn til.
Jeg vil derfor henstille, at flest muligt samler sig om at lave den rigtige løsning med det samme.
Og jeg vil tillade mig at sige til formanden, at skulle ændringsforslaget ikke blive vedtaget, så foreslår vi, at sagen bliver taget tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling.
På forhånd tak!
Tom Behnke (FP), 1998-06-16:
Må jeg ikke have lov til at gøre opmærksom på som en kort bemærkning til hele spørgsmålet om det genetiske ophav og det ændringsforslag, som er stillet af fru Margrethe Auken, at dette ændringsforslag jo har ganske, ganske vidtrækkende konsekvenser, som jeg synes at debatten slet ikke har taget højde for, og som man slet ikke har været inde på.
De, der i god tro har været med til at levere til sædbanken, vil jo efter dette ændringsforslag kunne bindes op på at være far til et barn, og det har jo konsekvenser i anden lovgivning.
Hvem skal betale børnepengene til et barn, når man nu pludselig ved, hvem der egentlig er far til det?
Ja, det skal faderen. Med en sådan ordning hvem ved så, hvor mange børn man i virkeligheden er far til?
Derfor: Inden sådan et ændringsforslag skal vedtages, kræver det en meget, meget grundigere debat, end der har været mulighed for her i dag,
Ole Donner (DF), 1998-06-16:
Det er rigtigt, hvad hr. Heiselberg siger, nemlig at der har været nogle forhandlinger, men så vidt jeg er orienteret, har der ikke været forhandlinger uden for Trafikudvalgets vægge.
Der er i hvert fald ikke skrevet noget nogen steder om, at man har indgået de her aftaler.
De Konservative har jo stillet et ændringsforslag, som er tiltrådt af Dansk Folkeparti og Venstre, og vi stiller det her forslag, som Venstre direkte stemmer imod.
Uanset om hr. Heiselberg føler sig for gammel eller kommer fra et stort parti, så synes jeg, det er for dårligt, at man først markerer så klart og tydeligt, som man gjorde ved førstebehandlingen, at det her går man ind for, fordi det må være rimeligt, at de får pengene ude i kommunerne, for så dernæst, når vi står ved målstregen og skal stemme, at stemme imod, at kommunerne får de her penge.
Jeg skal huske at lægge mærke til, om hr. Heiselberg bliver citeret yderligere for dette Venstreparadeforslag i aviserne.
Svend Heiselberg (V), 1998-06-16:
Nu forholder det sig jo sådan, at vi - i hvert fald for mit vedkommende - er kommet i den alder og har fået den størrelse, hvor vi ikke har brug for paradeforslag, sådan som hr. Donner har.
Ole Donner (DF), 1998-06-16:
Også i det tilfælde her er vi hundrede procent enige med partiet Venstre.
Det har slet ikke noget med det forslag at gøre, som Venstre var så ivrige for at få gennemført, for det er jo ikke mere bureaukratisk at lade kommunerne få pengene, end det er at give trafikministeren bemyndigelse til at fordele det mellem nogle forskellige mennesker.
Det, vi siger her, kunne udmærket vedtages, og derfor forstår vi ikke, at Venstre direkte stemmer imod.
Man kunne så have fortrudt det og undladt at stemme, men at man stemmer imod, at kommunerne får pengene, forstår vi ikke.
Jeg er helt enig med hr. Heiselberg i, at der er mange aspekter i den her sag, og vi stemmer selvfølgelig også for de ændringsforslag, som trafikministeren har stillet, for vi synes, at det er fornuftige forslag, og vi vil gerne være med til at afbureaukratisere som meget som overhovedet muligt.
Svend Heiselberg (V), 1998-06-16:
Jeg mener ikke, at det har været refereret nogen steder, at jeg skulle have forsøgt at tage nogen ære af at fremføre hr. Ole Donners forslag.
Men det er rigtigt, at vi i Venstre føler, at det er helt forkert, at erhvervslivet skal sidde og administrere opkrævningen af parkeringsbøder.
Det er jo sådan, at i Venstre vil vi gerne give indrømmelser, også gerne lave aftaler.
Det modsatte
har vi jo desværre ved den forrige afstemning set at ministeren ikke er indstillet på.
Der er selvfølgelig en forklaring på, at i 1950 var tallet 565.000, i 1960 var det 474.000, i 1970 436.000, og her i 1998 er tallet 239.000.
Tallet, jeg her taler om, er antallet af selvstændige erhvervsdrivende i Danmark.
Sådan er der sket et fald, og det er bl.a. på grund af det bureaukrati, som man hele tiden smider over på erhvervslivet.
Ole Donner (DF), 1998-06-16:
Dansk Folkeparti indstiller det her foreliggende lovforslag til vedtagelse med de ændringsforslag, der er stillet.
Bl.a. har Dansk Folkeparti stillet et ændringsforslag, som jeg under ingen omstændigheder kan forstå at partiet Venstre ikke støtter.
Under førstebehandlingen var der en debat om, hvorvidt de parkeringsafgifter, der blev indkrævet, skulle kunne tilfalde kommunerne, og både Venstre og De Konservative tilkendegav, at de syntes, det var en udmærket idé, og Venstre især.
Jeg gjorde allerede under førstebehandlingen opmærksom på, at Dansk Folkeparti ville stille et ændringsforslag til dette lovforslag om, at hele provenuet skulle tilfalde kommunerne.
Og jeg har set i dagspressen indtil flere steder, at Venstre har gjort sig til talsmænd for, at det var en god idé, at kommunerne fik de penge.
Jeg har sågar set refereret, at hr. Heiselberg har fået æren af at være ophavsmanden til dette forslag.
Det er han nu ikke, men selv om han var, ville Dansk Folkeparti alligevel have stemt for forslaget. Vi har også stillet et mindre betydende ændringsforslag
om, at ministeren ikke skulle have så mange beføjelser
Det har vi fuld forståelse for at Venstre og De Konservative ikke støtter, fordi de vil jo gerne have, at ministrene har så meget magt og så meget bureaukrati som muligt.
Arne Melchior (CD), 1998-06-16:
Jeg mener, at trafikministeren kom til at citere mig forkert eller overciterede mig.
Jeg har bestemt ikke sagt, at 90 mio. kr. ikke er mange penge.
Der er nogle, der siger, jeg er lidt flot med mine egne penge, men jeg er det aldrig med andres og ikke med samfundets.
Jeg ved, hvor svært det er at skaffe millionerne, når man mangler dem.
Her er altså tale om, hvis jeg husker ret, en 5-årig anlægsperiode, så det er altså 18 mio. kr. pr. år, og på trafikministerens budget kan det ikke være ødelæggende.
Til gengæld får vi den rigtige løsning for pengene.
Så har jeg heller ikke sagt, at det er relevant at anføre de nordjyske motorveje og Esbjerg-Kolding.
Det er ikke en pind relevant, sagde jeg, at blande de nordjyske motorveje ind.
De var jo en forudsætning for, at vi kunne få den aftale, der førte til festen i søndags og til den berigelse af Danmark, som er lavet på Storebælt.
Derimod er det meget relevant, som hr. Kristian Jensen gjorde, at anføre Esbjerg-Kolding, for - som han dokumenterede - er det jo relevante tal.
Det er eksakt de samme tal på den strækning.
Det har vi skriftligt.
Det kan hr. Kristian Jensen bevise.
Arne Melchior (CD), 1998-06-16:
Jamen det synes jeg da var en god idé, hvis min gode ven og kollega vil gøre det, men det kan ikke rigtig bruges i den nuværende debat, men nu kommer den jo altså til tredje behandling.
Jeg skal endnu engang henvise til hr. Kristian Jensens helt relevante og saglige og fortrinlige ordførertale, og den kunne det godt være at min kollega også skulle læse én gang til.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-06-16:
Så jeg er nødt til at sige til hr. Arne Melchior, at jeg meget gerne vil have, at han går hjem og læser Storebæltsaftalen og ser, hvad der står om de øvrige veje, og hvordan de skulle bringes i orden.
Arne Melchior (CD), 1998-06-16:
Jeg kender ikke til nogen aftale, ikke til skyggen af en aftale, som mit parti og de andre partier, der har stillet det pågældende ændringsforslag, bryder ved at stille det - aldeles ikke.
Og jeg fastholder stadig væk, at det ikke har noget med de nordjyske motorveje at gøre, om vi skal lave denne strækning som motorvej eller som motortrafikvej - ikke en pind.
Det er ren saglighed, det er ren fornuft, det er ren husmandsøkonomi, og derfor kan jeg ikke se, at de nævnte indvendinger i den sidste korte bemærkning har nogen relevans i sammenhængen.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-06-16:
... forstår ikke, at jeg blander tingene sammen, men jeg mener, at det er svært for os, som kommer oppe fra Thy, at lade være med at sige, at man skal fastholdes på det, som man har været med til at vedtage, også det, som hr. Arne Melchior har været med til at vedtage, nemlig at de jyske tværregionale veje skal bringes i orden.
Men jeg kan jo også huske, at vi havde en dyst i 10 år, inden vi fik omfartsvejen ved Thisted, og at vi brugte mange argumenter af både den ene og den anden slags.
Og jeg har her stilfærdigt fremført, at jeg synes, man skal leve op til de aftaler, inden man begynder at lave nogle nye store aftaler, som gør, at vi ikke får de nødvendige trafikløsninger.
Min gode ven Arne Melchior ...