runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-16:
Jeg tror simpelt hen, jeg vil foreslå, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen i Boligudvalget prøver at gennemgå de forskellige muligheder for anvisninger, både hvordan det er i dag, og hvad man kan aftale sig frem til, og hvad det så er præcis, der ligger i lovforslaget.
Jeg tror, det kunne være nyttigt for forsamlingen, at vi simpelt hen får skabt klarhed over, hvad det er, det indebærer.
Men jeg ser gerne, at vi kommer tilbage til det under udvalgsarbejdet.
Så ved jeg ikke, om det er bevidst eller ubevidst, at hr. Keld Albrechtsen, skal vi sige kludrer rundt i, hvorvidt vi taler om kommunens forpligtelser, eller vi taler om den tidsperiode, der gør sig gældende.
Kommunen skal anvise en erstatningsbolig, og så hedder det »så vidt mu ligt« eller »helst«, eller hvad det nu er for nogle ord, man tager i brug, inden for 6 måneder.
Der synes jeg bare sådan sagligt, åbent og ærligt, at jeg vil understrege, at der jo kan være nogle situationer, hvor det måske er vanskeligt at opnå det inden for 6 måneder.
Så der, hvor fleksibiliteten er, er i forhold til tidsperioden, men det er ikke i forhold til den forpligtelse, kommunen har, for der skal kommunen anvise en erstatningsbolig.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
I SF ser vi med meget stor alvor på de alt for mange boligområder, der er kommet ind i en meget uheldig spiral og får større og større problemer med det, som man med et måske ikke så dækkende ord kalder ghettoisering.
Der er en masse andre forslag, som vi skal have i spil, og desværre en masse andre forslag, som regeringen også var med til at beskære.
Det drejer sig om diskussionen om byfornyelse, kvarterløft og områdeløft, det drejer sig om beboerrådgivningen og i det hele taget spørgsmålet om, hvordan man får de her boligområder til at blive mere attraktive og fungere bedre.
Men SF ønsker også, at der skal indføres redskaber, som gør det lettere at ændre sammensætningen af beboere i de her boligområder, som er inde i sådan en negativ udvikling med bl.a. en meget stor andel af beboere, som står uden for arbejdsmarkedet.
Vores betænkeligheder ved det her forslag drejer sig i virkeligheden om de ting, som ikke er med, og som er en forudsætning for, at man kan lave en sådan model.
Det drejer først og fremmest om to ting: For det første drejer det sig om den manglende forpligtelse til at sikre dem, der bliver afvist, en alternativ tilsvarende bolig, og for det andet drejer det sig om, hvorvidt forslaget i det hele taget reelt skaffer boliger nok til de afviste, eller om det i stedet for bidrager yderligere til den hjemløshed, som er i stærk vækst under den nuværende regering, og som også Rådet for Socialt Udsatte peger på i deres høringssvar.
Derfor vil SF gerne med hensyn til det videre arbejde foreslå, at vi udbygger det her forslag på et par punkter: for det første, at man giver de afviste boligsøgere en egentlig ret til en tilsvarende bolig inden for et bestemt tidsrum, og for det andet, at man udvider adgangen til, hvilke boliger der kan komme i spil.
Det kan bl.a. ske ved at sikre, at kommunerne kan få 100 pct.s anvisningsret i de velfungerende almene boligafdelinger, ligesom man ved lov kan indføre en egentlig anvisningsret i det private udlejningsbyggeri.
I den forbindelse kan det jo ikke undgå at undre en lille smule, at man er så lidt offensiv i forhold til de private udlejningsbyggerier: man øger godt nok den andel, som private udlejere kan få refunderet, til 30.000 kr., men man svækker i øvrigt muligheden for, at man også får det private udlejningsbyggeri i sving – ikke mindst når det drejer sig om det offentligt støttede private udlejningsbyggeri, som man er i gang med at opføre.
Her ville det være helt oplagt, at man burde kræve, at der blev lavet en anvisningsret.
Endelig er der selvfølgelig også, som der også blev peget på i flere af høringssvarene, brug for at se på det problem, der opstår, når boliger faktisk ikke kan lejes ud.
Her er der altså brug for at sikre, at kommunerne rent faktisk betaler udgifterne til de almene boligorganisationer i forbindelse med ordningen.
Grundlæggende er det en accept af, at vi er nødt til at have et værktøj, som minder om det her, men der er brug for en stærkere retsgaranti for, at der faktisk kommer en anden bolig til dem, som bliver kørt over af den her ordning, og for, at vi rent faktisk sørger for, at der er flere boliger til rådighed, som vi kan anvise til.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Nu synes jeg, ministeren skal begynde at overveje sine svar meget nøje også af hensyn til ministeransvarlighedsloven.
Ministeren sagde, at der står i lovforslaget, at kommunen skal skaffe en bolig.
Så tillader jeg mig at citere, hvad ministeren selv skriver i bemærkningerne: »Afviste boligsøgende skal af kommunalbestyrelsen så vidt muligt inden for 6 måneder have anvist en anden passende bolig.«
»Så vidt muligt«
betyder ikke »skal«, det betyder »måske«.
Vil ministeren fastholde, at her står »skal«?
Det var det, ministeren sagde til Folketinget og befolkningen lige for et øjeblik siden.
Så løser man problemet ved simpelt hen at borttrylle ventelisten, hokuspokus filihankat, du er ikke blevet sprunget over i ventelisten, for der var slet ingen venteliste, den eksisterer ikke.
Nej, jeg håber, ministeren selv kan se, at der hoppede kæden af.
Grunden til, at jeg tager ordet, er to ting.
For det første at jeg synes, at ministeren skulle tage og lytte meget til de tilkendegivelser, der er kommet både fra hr. Freddie H. Madsen og fra hr. Kramer Mikkelsen om, at der bør indbydes til forhandling.
Nu vil jeg da ikke lægge skjul på, at jeg ikke håber, at ministeren vil lave et forlig med Dansk Folkeparti, for Dansk Folkepartis krav er, at der skal laves en ny type lejekontrakter, der gælder specielt for flygtninge og indvandrere, og som indeholder en hel masse forpligtelser, som andre lejere ikke har.
Det er jo ren diskrimination.
Det er ikke overraskende, at det kommer fra Dansk Folkeparti.
Men alligevel synes jeg, at ministeren bør indbyde alle partier til den første drøftelse for åbent at få kortlagt, hvor mulighederne ligger for at skabe flertal.
Det har allerede vist sig under denne debat, at der er et flertal for at involvere flere kommuner under et.
Det andet, jeg vil sige, er, at så forsøger ministeren at sætte lighedstegn mellem det, der står i Institut for Menneskerettigheders papir om en ubetinget pligt til at skaffe en bolig, og ministerens eget forslag.
Så siger ministeren, at kommunen skal, og så tøver ministeren lige et øjeblik, fordi hun så bliver klar over, at nu er hun kommet for langt ud, og så siger hun, helst skaffe en bolig – der er lige det lille ord helst.
Så har man med et pennestrøg fjernet alle ventelisterettighederne for alle dem, der stod på ventelisten.
Så står der om dem, der mister ventelisterettighederne, at det betyder, at der ikke tilbydes en erstatningsbolig.
Jeg synes, ministeren har en traurig sag.
Tove Videbæk (KD), 2004-12-16:
Alle gode elementer og gode initiativer vil vi gerne være med på, men her i dag kan jeg ikke give tilsagn om at være med på nogle konkrete forslag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-12-16:
Nu gik jeg måske lidt for vidt i mit spørgsmål, men ikke med hensyn til det, vi ønsker at inddrage, fordi vi synes, problemet med forslaget er, at det er lidt tyndbenet.
Der er gode takter i det, men der mangler simpelt hen en lidt bredere indsats for at løfte boligområderne, og det, jeg søger lidt efter, er sådan set, om Kristendemokraterne er med på ideen om at satse lidt bredere end blot den lille, snævre indsats, man forsøger her.
Tove Videbæk (KD), 2004-12-16:
Under udvalgsbehandlingen af lovforslaget vil vi naturligvis være med til alle gode initiativer, som kan sikre, at de mennesker får en bolig.
Alle gode initiativer, som kommer op under udvalgsbehandlingen, og som kan være med til at modvirke ghettoisering og fremme integration, vil vi gerne være med til, det er helt sikkert.
Jeg kan ikke stå her og tage stilling og give tilsagn om at være med på nogle forslag, men alle gode initiativer vil vi gerne være med på.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-12-16:
Det er jo en lidt interessant debat, fordi det er lidt svært at finde ud af, om regeringen har flertal for sit forslag eller ikke har det, eller om der måske i virkeligheden er et andet flertal end det, der normalt eksisterer bag regeringens forslag.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvis det nu er sådan, at Socialdemokratiet er med på forslaget ud fra den forudsætning, at vi måske kan få regeringen med på et lidt mere sprælsk forslag, som handler om en mere samlet social indsats, som også sætter penge af til nogle andre ting, og som laver sociale handlingsplaner for de pågældende boligområder – planer, som omfatter både politi, uddannelsesinstitutioner, arbejdsformidling og i bredere forstand nogle af alle de offentlige myndigheder, som har med alt det her at gøre – hvis vi altså ser samlet på boligområderne i stedet for kun at se på anvisning af boliger, vil Kristendemokraterne så være med til et sådant forslag?
Tove Videbæk (KD), 2004-12-16:
Jeg går da ud fra, at hr. Keld Albrechtsen har ret, når han siger, at det for det meste er udenlandsk klingende navne, der står på ventelisterne, og det er jo også det indtryk, man får fra medierne.
Jeg har selv besøgt Gellerupparken, men jeg har slet ikke det indgående kendskab til den, som hr. Keld Albrechtsen har.
Men jeg er enig i, at forslaget kan få uhyggelige konsekvenser for de familier, som får at vide, at de får en lejlighed inden 6 måneder, hvis det altså kan lade sig gøre.
Vi ved jo, at kommunerne meget ofte siger: Jamen hvis det er noget, vi ikke er tvunget til at gøre, så gør vi det ikke.
Der er nemlig mange ting, vi skal gøre, og dem gør vi først, så hvis det bare er noget, vi så vidt muligt skal gøre, kommer det ned i skuffen.
Derfor kan jeg være meget nervøs for, at forslaget kommer til at ramme nogle familier virkelig hårdt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Jeg går ud fra, at fru Tove Videbæk er enig med mig i, at introduktionsydelsen faktisk er målrettet flygtninge og indvandrere.
Med hensyn til dem, der er på kontanthjælp, er det naturligvis fair nok, at fru Tove Videbæk ikke ved konkret, hvem der står på ventelisten i Gellerupparken, men hvad er
fru Tove Videbæks formodning?
Er det typisk -sennavne, eller er det typisk navne af anden etnisk oprindelse?
Det tror jeg vi alle sammen ved, og også når vi ser på f.eks. Mjølnerparken eller Vollsmose, tror jeg, vi alle sammen ved, hvad der er tale om.
Det er derfor, jeg indledte med at sige, at på det punkt havde Dansk Folkeparti faktisk ret, fordi de lod være med at forholde sig hyklerisk til, hvad forslaget handler om, men sagde rent ud, hvad det handler om, nemlig de flygtninge og indvandrere, som står på ventelisterne.
Tove Videbæk (KD), 2004-12-16:
Jeg må beklage, for jeg er ikke så bekendt med Gellerupparken, som hr. Keld Albrechtsen er, og jeg har heller ikke set ventelisterne, så det kan jeg ikke så godt udtale mig om.
Men det er klart, at lovforslaget er møntet på mennesker, som har været uden arbejde i en længere periode og har modtaget kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse, så det er i hvert fald møntet på både danskere og mennesker af anden etnisk herkomst.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Det glæder mig, at fru Tove Videbæk også er optaget af det spørgsmål om menneskerettighederne, som vi har rejst her i debatten.
Fru Tove Videbæk mener, at forslaget også drejer sig om andre end flygtninge og indvandrere.
Jeg vil medgive, at der måske godt kan være tale om f.eks. en person på bistandshjælp, som har været alvorligt syg i lang tid.
Men jeg tror, fru Tove Videbæk må medgive mig, at hvis vi f.eks. ser på ventelisten i Gellerupparken, er det så ikke korrekt, at det er utrolig svært at finde et -sennavn?
Tove Videbæk (KD), 2004-12-16:
Ghettoisering er et meget stort problem.
Netop fordi procenten af mennesker af anden etnisk herkomst end dansk er alt for høj, bliver integrationsprocessen yderligere vanskeliggjort.
Hvad gør vi så ved det?
Der er mange måder at forsøge at løse problemerne på, og i L 135 er der foreslået nogle initiativer.
Det foreslås, at kommunalbestyrelsen kan beslutte, at afdelinger af almene boligbyggerier kan afvise boligsøgende på ventelisten, hvis de i en længere periode har modtaget kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse.
Hvis boligen ikke kan udlejes til andre, kan vedkommende, som er på overførelsesydelse, få boligen, men hvis de forbliver afvist, skal kommunalbestyrelsen inden 6 måneder anvise dem en anden, passende bolig, så vidt det er muligt.
Disse sidste ord her kan få meget, meget vidtrækkende betydning for en familie på venteliste, så det er klart, at også vi gerne vil have disse ord slettet, så vi kan være sikre på, at disse familier får anvist en bolig.
Kommunalbestyrelsen kan også beslutte, at hele ansøgningsretten overgår til kommunen med det formål at styrke beboersammensætningen.
Lovforslaget skal altså bekæmpe ghettoisering af personer, der modtager kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse, altså socialt set meget svage mennesker.
Det er således både danskere og tilflyttere og ikke blot mennesker af anden etnisk herkomst, lovforslaget drejer sig om.
På Dansk Folkepartis ordfører lød det, som om forslaget kun drejer sig om boligsøgende af anden etnisk herkomst end dansk, men det er, så vidt jeg kan læse lovforslaget, ukorrekt.
Lovforslaget skal være med til at modvirke ghettoisering eller koncentration af personer, der ikke er i arbejde eller under uddannelse, og som ofte ikke har nogen kontakt med det omgivende samfund.
Som vi ser forslaget, er der positive elementer i det, men der er desværre også en del ulemper.
Der er elementer, der kan nærme sig diskrimination, og fra Dansk Folkepartis ordfører lød det meget skingert, som om det drejer sig om at jagte mennesker med en anden hudfarve og få dem til at underskrive en kontrakt om, hvordan de skal opføre sig i Danmark.
Jeg må sige, at indlægget nærmede sig det usmagelige, men nok om det.
Det er klart, at der skal gøres en indsats for at hindre ghettoisering og fremme integration i belastede områder.
Som vi ser det, rejser forslaget det spørgsmål, om man ikke på en eller anden måde kan gøre brug af de mange tomme almene boliger, som findes i nogle byer i provinsen.
Det har også været rejst her i dag, og vi er bestemt villige til at være med til at kigge på, om de ikke kan inddrages på en eller anden måde.
Derude, hvor de tomme boliger findes, er der vist ikke ret lange ventelister.
Kristendemokraterne vil følge behandlingen af lovforslaget meget nøje, og under udvalgsbehandlingen vil vi tage stilling til forslaget.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Det tror jeg sådan set også vi kan i SF, så jeg synes, der begynder at tegne sig konturerne af et flertal for at lave en løsning, hvor man også kan gå på tværs af kommunegrænserne, når det drejer sig om løsning af anvisningsproblemet.
Det ser jeg fortrøstningsfuldt på, og hvis vi kan nå frem til at stille et ændringsforslag, regner jeg selvfølgelig med Dansk Folkepartis støtte ved andenbehandlingen.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Nu ved jeg godt, at SF og Dansk Folkepartis politik på flygtninge/indvandrerområdet ikke er ret ens, og vi bliver heller aldrig enige om noget overhovedet på det område.
Men alligevel synes jeg nok, hr. Per Kaalund kom med en rigtig god idé, nemlig om det ikke kunne være muligt at anvise borgere fra ghettoområderne til en bolig i en anden kommune.
Det synes jeg er en fantastisk god idé, og jeg tror i hvert fald, vi kunne blive enige med Socialdemokratiet langt hen ad vejen, hvad det angår.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Jeg må konstatere, at Dansk Folkepartis opmærksomhed ligger et helt andet sted.
Den ligger udelukkende på at fjerne rettigheder fra flygtninge og indvandrere.
Dansk Folkeparti har jo ikke på noget tidspunkt fremsat forslag om, at der skulle sikres et retskrav på en bolig for borgere i Danmark.
Der tror jeg, at SF ubetinget ville støtte sådan et forslag.
Men hr. Per Dalgaard stiller jo aldrig nogen sinde forslag om, at vi skal sikre flere rettigheder til f.eks. en bolig for danske borgere.
Så i stedet for bare at snakke om, hvordan vi kan pille rettigheder fra folk, kan vi så ikke også prøve at se på, hvordan vi kan give nogle rettigheder?
Jeg vil godt give tilsagn om, at hvis Dansk Folkeparti kan støtte det, vil SF gerne stille forslag om, at danske borgere får et retskrav på en bolig inden for f.eks. 3 måneder.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-16:
Tidligere var det sådan, at når en flygtningefamilie kom til en kommune, havde den et retskrav på en bolig inden for 3 måneder.
Det her viser så bare, synes jeg, at der, hvor opmærksomheden fra venstrefløjen er, er omkring indvandrere/flygtninge, mens det at kere sig om sine egne borgere sådan set er noget second hand.
Det er noget, man kan tage sig af, når lejligheden byder sig,
i hvert fald ikke lige nu og slet ikke med den opmærksomhed og den entusiasme, som det her får.
Så det viser bare lidt om, hvor opmærksomheden egentlig ligger hos venstrefløjen i forhold til, hvilke borgere man vil tage sig af, og hvilke man ikke vil tage sig af.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Det ville jeg egentlig gerne være med til.
Der tror jeg måske, at hr. Per Dalgaard og jeg kunne blive enige om at sikre, at borgere i Danmark fik et retskrav på en bolig.
Der tror jeg måske, at Dansk Folkeparti og SF ville kunne mødes om det punkt.
Jeg ved ikke, om jeg kan betragte det som et tilsagn fra hr. Per Dalgaard om at nå dertil.
Men hvis vi kan det, så tror jeg, vi er nået langt.
Hr. Per Dalgaard skal dog være opmærksom på, at det, min kritik drejer sig om, jo ikke er at sikre et generelt retskrav på en bolig, men om, at det, hvis man har stået på en venteliste og skulle have haft en bolig og er blevet sprunget over på grund af de her forslag, så kun er ret og rimeligt og i øvrigt i overensstemmelse med menneskerettighederne, at man får en bolig et andet sted.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-16:
Jeg vil også spørge SF's ordfører, hvilke danske grupper han kan se, der har et retskrav på en bolig.
Hvis der findes nogen, der ikke har det, hvad mon Institut for Menneskerettigheder så siger til det?
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Der er sådan set heller ikke nogen af høringspartnerne, som deler den grænseløse optimisme om, at der vil være boliger nok – specielt ikke når det drejer sig om de private udlejere.
Det har i forvejen ikke været nogen succes at få de private udlejere på banen, og når man laver en løsning, hvor man godt nok skruer lidt op for beløbet, men til gengæld begrænser antallet af kommuner, som den her ordning overhovedet kan findes i, så er jeg altså ikke specielt fortrøstningsfuld.
Igen: På bundlinjen drejer det sig jo om, at de her folk, som må være med til at betale prisen for at få løst det her problem, så til gengæld har brug for en sikkerhed for, at de får en anden bolig.
Det kan de altså ikke få med det her lidt tænkte regnestykke, som fru Inge-Lene Ebdrup lægger for dagen.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Tak for det.
Jeg vil bare for at gøre det færdigt spørge hr. Morten Homann: Hvis nu det, vi anslår, holder stik, nemlig at 600 personer vil opleve at blive afvist på baggrund af de her regler, og at der med den økonomi, der ligger her, er mulighed for at købe sig til godt og vel 460 boliger hos de private, så mangler der i omegnen af 140 boliger, som man så kan finde ved at udnytte den ekstra anvisningsret i kommunerne.
Her går man altså fra at have anvisningsret til hver fjerde til at have anvisningsret til hver tredje.
Burde det ikke ifølge hr. Morten Homann kunne være nok til at løse denne her opgave og de forpligtelser, som man her er så bekymret for?
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Jeg synes ikke, der er noget i hverken lovforslaget eller de høringssvar, der er givet, som er specielt beroligende i forhold til, om der er boliger nok.
Som fru Inge-Lene Ebdrup selv siger – selv med den optimistiske opremsning – så er der stadig væk en manko, en mangel på boliger, som de her folk kan blive anvist til.
Men grundlæggende har jeg det sådan med det problem, at de mennesker, som bliver sprunget over på grund af det her – hvilket er en pris, jeg er villig til at betale for at løse det her problem – altså ikke er dem, som skal løbe risikoen for, om vi nu har fået kalkuleret rigtigt, om der er boliger nok.
Det er ikke dem, der skal stå uden tag over hovedet om et år, fordi det viser sig, at fru IngeLene Ebdrup og socialministeren har været for optimistiske.
De har altså brug for, at der er en sikkerhed for, at der er boliger nok, sådan at når de bliver afvist for at sikre, at vi bekæmper ghettoiseringen, så er der en anden bolig, så de kan få tag over hovedet.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Jeg må nok konstatere, at jeg i så fald ikke er den eneste i denne sal, som ikke er i stand til at høre ordentlig efter, hvis ministeren har hørt det sådan, at SF ellers ubetinget støtter forslaget.
SF har på linje med adskillige af høringsparterne peget på, at det antal boliger, som bliver stillet til rådighed, er helt utilstrækkeligt.
Hvis det er sådan, at lovforslaget allerede sikrer det, kan vi så ikke være enige om under udvalgsarbejdet at lave en præcisering, sådan at også Institut for Menneskerettigheder og SF kan forstå det?
Det må jo være i alles interesse.
Hvis lovforslaget ikke sikrer et retskrav på en bolig, er vi altså tilbage ved det grundlæggende problem, som gør, at det her forslag er på kollisionskurs med menneskerettighederne.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-16:
Jeg er nødt til at sige til hr. Morten Homann, at det ikke var det, hr. Morten Homann gav udtryk for i første omgang.
Der refererede hr. Morten Homann nemlig til kommentarerne fra Institut for Menneskerettigheder og spørgsmålet om kommunens forpligtelse til at anvise en bolig.
Derfor er der ingen grund til nu at køre det over i en helt anden diskussion, nemlig om der er sikret et retskrav på en bolig eller ej, for det var faktisk heller ikke det, som hr. Morten Homann i første omgang gjorde gældende i sine bemærkninger til lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Jeg kan selvfølgelig bare ærgre mig lidt over, at ministeren ikke har været til stede i Folketingssalen under mit ordførerindlæg, hvor jeg meget klart gjorde rede for, at der netop var brug for en rettighed for dem, der blev sprunget over på ventelisten.
Men jeg er helt sikker på, at ministeren kan få sin sekretær til at tage et uddrag af Folketingets debatter, så hun kan forsikre sig om, hvor SF står henne i den diskussion.
Så vil jeg spørge ministeren, om ministeren ikke vil give mig ret i, at der med de nugældende formuleringer af lovforslaget sådan set ikke er noget til hinder for, at en person, som springes over på ventelisten, kan stå der i endog meget lang tid, i flere år, uden at få tilbudt en alternativ bolig.
Mener ministeren, at det er en rimelig retsstilling at give de folk, der springes over på ventelisten?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Det, der bringer mig herop, er hr. Lars Kramer Mikkelsen, som påstår, at der ikke er et flertal bag forslaget.
Nej, det har hr. Lars Kramer Mikkelsen ret i, der er ikke et flertal på nuværende tidspunkt.
Men Dansk Folkeparti har heller ikke sagt, at vi vil stemme imod forslaget.
Vi har sagt, at vi vil se på selve forslaget her mellem første og anden behandling, og vi vil så komme med vores krav til det, få ændret de ting, vi mener skal ændres.
Jeg går ud fra, når man har et lovforslag, at man så ud fra det kan lave nogle forhandlinger.
Det er i hvert fald i mit indre sådan.