runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Jeg vil starte med hr. Flemming Oppfeldt, som spørger: Er der ikke brug for noget i forhold til den fastfrysning, der sker af langvarige kontanthjælpsmodtagere?
For det er jo rigtigt, at mens arbejdsløsheden faldt for dagpengemodtagerne, så faldt den ikke, men tværtimod steg den for kontanthjælpsmodtagerne.
Så vi er enige i billedet.
Jeg synes jo, at det afgørende spørgsmål i virkeligheden igen vender tilbage til hr. Flemming Oppfeldt: Hvem var det, der lavede aftalerne om aktivering?
Vi advarede imod det.
Hvem var det, der på socialområdet lavede loven om aktiv socialpolitik?
Det var den daværende regering sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti. Det, vi advarede imod allerede dengang, var, at man var i gang med at opbygge noget, der var så stift og så rigidt, at det i en række tilfælde ville komme til at spærre for de her menneskers muligheder for at udvikle sig. Så er det selvklart, at vi gerne vil være med til at ændre den fejl, som den daværende regering var med til at begå sammen med Venstre og De Konservative. Så jeg vil sådan set bare bede hr. Flemmming Oppfeldt bekræfte, at det er en virkelig beskrivelse af, hvordan forligene blev til. Hr. Kristian Jensen kan næsten ikke holde ud at høre på mig, men derefter spørger han mig alligevel, så jeg er nødt til at svare ham, hvilket jo i sig selv er en voldsom selvmodsigelse.
Han mener, at jeg er selvgod.
Det mener jeg sådan set ikke.
Vi, SF og Venstre, er bare politisk uenige om, hvor den vigtigste vækst skal ske. Vi har fra SF's side et ønske om at lukke nogle huller
i velfærden i det offentlige system for dem, der ikke kan få en bolig.
Dem, der ikke får en ordentlig behandling, fordi de hænger fast i et eller andet system, vil vi hjælpe videre.
Venstre vil derimod belønne privatforbruget, men det har jo ikke noget med selvgodhed at gøre.
Det er to forskellige politiske udviklingslinier, og det synes jeg er helt fair.
Fru Pia Christmas-Møller spørger, om indgåede aftaler ikke skal overholdes,
og det er jo et godt spørgsmål fra netop denne regering.
Jo, det er bestemt SF's opfattelse, at indgåede aftaler skal overholdes.
Vi har bare ikke altid været enige i de aftaler, der er blevet lavet på kommuneområdet, fordi vi mente, at de var for stramme, og det er lidt i forlængelse af svaret til hr. Kristian Jensen.
Vi er jo tilhængere af en højere offentlig vækst, fordi vi gerne vil have løst nogle af de problemer, som man ellers ikke kan løse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-02:
, så jeg kunne sådan set være fuldstændig ligeglad.
Men jeg synes da, det er lidt interessant at få et svar fra hr. Villy Søvndal, for det, hr. Holger K. Nielsen, SF's formand, udtrykte i går under de røde faner under 1. maj-møderne var jo, at SF nu skal opfattes som et protestparti, et populistisk venstrefløjsparti, som gerne vil stå uden for det hele med den betydning, det giver, som ganske vist ikke er ret stor, at kunne stå her i Folketingssalen og pudse den hellige glorie.
Er det i hele taget ikke netop det, SF vil?
Og heldigvis for det!
Hr. Villy Søvndal omtaler forlig, hvor SF ikke rigtig kunne komme igennem over for den forrige regering: Hvem var det, der var med til at afskaffe efterlevelsespensionen?
Hvem var det, der var med i en førtidspensionsreform, som der er utrolig meget utilfredshed med fra førtidspensionisternes side?
Hvem er det, der vil opretholde satspuljeforliget, hvor man tager fra pensionisterne for at dele ud til andre?
Er det ikke SF?
Bare for at nævne nogle eksempler.
Jeg kan godt komme med flere.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-05-02:
Jeg skal vende tilbage til denne så meget omtalte pjece, hvor vi fra Venstres side har gennemgået, hvad vi synes, der skal ske over for de udsatte grupper.
Når hr. Villy Søvndal nu prøver at kritisere bevillingerne, vil jeg gerne spørge hr. Villy Søvndal helt konkret, om der er tal, som hr. Villy Søvndal er uenig i.
Jeg er glad for, at vi over årene har kunnet blive enige i satspuljekredsen om at bevilge penge til bl.a. de udsatte grupper og netop sørge for at komme med nogle konkrete initiativer, og jeg synes, det har været positivt, at så mange partier har stået bag de aftaler, der er blevet indgået.
Men er hr. Villy Søvndal uenig i de tal, der er opgivet i pjecen?
Jens Rohde (V), 2002-05-02:
Jo, selvgodheden lyser nu ganske godt ud af SF, men der er jo sådan set ikke noget nyt i, at den gør det på venstrefløjen.
Jeg synes, at retorikken indeholder nogle af de gamle spor tilbage fra kulturrevolutionen dengang midt i 1960'erne.
Jeg tror, det var 1966, at der var tale om de progressive og de kontrarevolutionære: Dem og os, og dem og os.
Det er stort set den retorik hr. Villy Søvndal i en lidt anden udgave benytter sig af her i dag.
På den baggrund kan det måske undre, at jeg faktisk hører til dem, som på utrolig mange punkter synes enormt godt om SF.
Jeg synes, at de har mange spændende tanker, og navnlig mange af de nyere medlemmer signalerer helt klart, at de ikke ønsker, at SF skal ligge i en hængekøje, men prøve at samarbejde og prøve at få indflydelse på det, der sker.
Nu vil regeringen jo fremlægge en lang række initiativer.
Vi har også hørt, at der med finansloven kommer penge på bordet i forbindelse med nogle initiativer, der skal iværksættes over for de udsatte grupper, og derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at SF på forhånd melder sig ud.
Jeg må nemlig tage det for givet, at når hr. Villy Søvndal ikke fornægter den udtalelse fra hr. Holger K. Nielsen fra i går, er det fordi han er enig med hr. Holger K. Nielsen i, at man skal føre rød blokpolitik og ikke være med i noget som helst.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Til fru Eva Kjer Hansen, der spørger, om jeg er uenig i tallene: Nej, det er meget præcise, meget rigtige tal, Venstre har anført i pjecen, nemlig at indsatsen over for de dårligst stillede grupper bliver løftet med ca. 0,5 mia. kr. om året eller samlet 4,5 mia. kr., som Venstre meget rigtigt gør rede for.
Men det, der bekymrer mig, er, at man nu fra statsligt hold, som statsministeren ganske rigtigt gjorde rede for - hans tal var nemlig også rigtige - halverer indsatsen over for de mest udsatte grupper.
Det er jo dét, der sker, og når man så samtidig tager amterne og kommunerne med i det stramme greb - jeg skal nok lade være med at sige kvælertag - der gør, at Storstrøms Amt skærer 14 pct. af sine sociale udgifter, går det fuldstændig galt.
Jeg synes, det ville klæde regeringspartierne at anerkende det, for det billede bliver nemlig meget hurtigt til virkelighed.
Så spørger fru Eva Kjer Hansen også: Er det ikke rigtigt, at der har været stigende udgifter til de svage, som det er beskrevet?
Jo, indtil nu, men pointen er, at lige præcis dette år og næste år bliver det afgørende brudpunkt, hvor man halverer det statslige ambitionsniveau, samtidig med at man strammer den amtslige økonomi.
Hr. Jens Rohde omtaler mange af de nyere medlemmer af SF positivt.
Jeg antager, at jeg selv hører til dem, og jeg takker sådan set for det, og når der bliver spurgt, om det kan risikeres, at jeg bliver vred over det og ikke vil levere forslag, som Venstre også kan blive inspireret af, må jeg svare: Nej, nej! Jeg har på mange måder et lyst sind, så det vil jeg skam fortsætte med, ligesom jeg altid har gjort.
Men når hr. Jens Rohde spørger, om det er sandsynligt, at vi kan mødes på afgørende stræk, er svaret efter min bedste analyse nej, og lad mig bare nævne tre ting fra diskussionen i dag: Uanset de pæne ord er kendsgerningen, at man halverer ambitionsniveauet på boligområdet; uanset de pæne ord er kendsgerningen, at indsatsen over for de mest udsatte grupper er halveret fra statsligt hold, og uanset alle de pæne ord melder samtlige Venstreborgmestre, der har ytret sig, at de får færre og ikke flere penge til de ældre.
Og sådan en hovedretning vil SF selvfølgelig ikke deltage i, det må jo være soleklart.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-02:
Hvordan kan hr. Villy Søvndal citere borgmestrene for, at de får færre penge til de ældre, da det notorisk er en kendsgerning, at vi her fra Folketingets side bevilger 0,5 mia. kr. ekstra til netop ældreområdet?
Det kan dokumenteres, og jeg synes, hr. Villy Søvndal og SF skulle stille lidt større kvalitative krav til, hvad man lægger øre til, og hvad man viderebringer.
Men det, der egentlig bragte mig på talerstolen, er et spørgsmål til hr. Villy Søvndal: Hvad ønsker SF, vækstraten skal være i den offentlige sektor?
Hvor høj en vækst skal man op på?
Vi hørte før, at SF var imod de indgåede kommuneaftaler - ikke princippet i aftalerne, men indholdet.
Man vil gerne have en højere vækst i den offentlige sektor, men hvad er SF's forventede niveau, og hvordan vil man finansiere det?
Hvor går SF's smertegrænse for, hvor høje skatter vi kan have her i landet?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Hvor højt skal vi op, både når det drejer sig om vækstraten i den offentlige sektor, og når det drejer sig om skattetrykket på ganske almindelige arbejdsindkomster?
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-02:
Nu har jeg registreret, at i hvert fald et par af Venstres ordførere har udtømt deres antal af korte bemærkninger
, men da jeg kan se mange Venstrefolk, vil jeg antage, at det kan blive ved en rum tid endnu, og da i hvert fald halvdelen af de faldne korte bemærkninger har handlet om politik, vil jeg gerne spørge hr. Søvndal, hvad han mener, denne debat handler om.
Jeg har med interesse lyttet til diskussionen om SF's politiske habitus og villighed til at indgå i forlig, men i hvert fald for nogle af os, der har lyttet indtil videre, tror jeg, det vil være en fordel at få repeteret, hvorfor vi er her i dag.
Kristian Jensen (V), 2002-05-02:
Jeg vil naturligvis benytte mig af min ret til at bruge mine korte bemærkninger til det, jeg føler er relevant for debatten i dag, og jeg må sige, at når vi stiller spørgsmål til hr. Villy Søvndal, er det jo, fordi hr. Villy Søvndal er den eneste SF'er, der er til stede lige nu, og da det er ham, der er ordfører, må vi jo leve med, at det er hr. Villy Søvndal, der svarer på vore spørgsmål. Nu tror jeg ikke, at hr. Villy Søvndal har særlige profetiske evner og derfor heller ikke kan sige, hvad udgiftsniveauet til de svage i samfundet vil blive i næste års finanslov, da næste års finanslov jo som sagt ikke er gået i trykken endnu, men jeg skal bare have slået én ting fast, for det vil gøre det meget nemmere med næste års finanslov: Skal vi forstå det sådan, at hr. Villy Søvndal accepterer det, hr. Holger K. Nielsen sagde i går, nemlig at SF ikke er interesseret i et forlig, og at vi derfor skal bruge vore kræfter på andre partier end SF, da de heller ikke til næste år vil være med til at løfte vilkårene for de svageste i samfundet?
Har SF nu lagt sig op i den hængekøje, som de for nogles vedkommende længe har ønsket sig tilbage i, og dermed meldt sig ud af aktiv politik i Danmark?
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Jeg er for så vidt enig med fru Pia Christmas-Møller i, at man skal være omhyggelig med, hvad man lægger øre til.
Det er også derfor, jeg med meget stor omhu har udvalgt nogle, som alle sammen er borgmestre og oven i købet er valgt for Venstre, for så må man antage, at de ikke siger det, de gør, for at drille Venstre.
Alt andet ville da være underligt.
Og hvad siger de så rundtomkring?
I Sønderborg siger de, at der også skal skæres på ældreområdet.
I Varde siger borgmester Kaj Nielsen, at besparelser ikke kan undgå at ramme ældreområdet.
I Gram siger H.P. Geil, som oven i købet sidder i Kommunernes Landsforening: Vi skal spare endnu mere på ældreområdet, end vi får af regeringen, osv., og Regnar Busk i Vejen siger det samme.
Der er fem borgmestre i det område, som dækkes af min daglige avis, og deres meldinger er helt unisone: det her kommer til at gå ud over ældrearbejdet.
Så synes jeg ikke, man kan bebrejde mig, at jeg tager de folk til indtægt set ud fra virkeligheden, for det er de borgmestre, der skal lave budgetterne, der siger det.
Det er ikke nogen hr. hvem som helst.
Så spørger hr. Kristian Jensen, om det ikke er sandsynligt, at der kommer til at ske et løft på området, og om det overhovedet kan betale sig at sende bud efter SF, når man skal forhandle.
Jamen det kommer helt an på, hvad man skal forhandle om.
Nu har jeg ikke læst avisen, men jeg vil gætte på, at Holger sagde, at hvis man på det område, der drejer sig om at hjælpe de udsatte, igen lægger op til at halvere den statslige indsats, ligesom man har gjort fra sidste år til i år, og så inviterer SF og spørger, om vi kunne have interesse i at forhandle det, er svaret definitivt: Nej, det har absolut ingen interesse! Hvis det næste år igen drejer sig om at halvere det støttede boligbyggeri i forhold til det planlagte, og man spørger: Kunne SF ikke have interesse i at være med til måske ikke at halvere det fuldstændigt, men lægge 5 pct. oveni?
Ja, så ville vi da svare: Nej, det har ingen interesse, for hovedretningen i det, regeringen er i færd med, er så skæv og vil ramme udsatte grupper så hårdt, at SF ikke kunne drømme om at røre det med en ildtang.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-02:
Nu har jeg siddet hernede og kigget papirerne igennem og regnet på tallene og igen kigget papirerne igennem og prøvet
at spørge lidt rundtomkring
Vi er flere, der har kigget på det, regnet på det, set på det og tjekket tallene én gang til.
Hvis hr. Villy Søvndal virkelig mener, der er tale om en halvering af indsatsen over for de svageste, kunne vi så ikke få hr. Villy Søvndal til helt eksplicit at forklare os helt præcist, på hvilke områder det sker?
Sådan som jeg ser det, kan jeg da kun se, at denne regering har gjort én ting, og det er at styrke indsatsen for netop de svageste grupper.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-02:
Jeg synes, hr. Villy Søvndal mangler at svare på fru Margrethe Vestagers meget, meget begavede og helt naturlige spørgsmål, som kom helt fra hjertet, og jeg må spørge hr. Villy Søvndal: Er denne forespørgselsdebat egentlig rejst på baggrund af, at man vil gøre noget for de svagest stillede, finde ud af det forebyggende arbejde og helt objektivt finde ud af, hvordan det hænger sammen?
Eller er den stillet på baggrund af den evige, negative retorik fra SF's side?
Det kunne jeg godt tænke mig et helt klart svar på.
Hvad er det egentlig, SF forventer med denne forespørgsel?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-02:
Jeg tror, at hr. Villy Søvndal på sit papir har noteret halvering som præambel til hele denne her debat og ikke har taget hensyn til kendsgerningerne.
Hvis vi nu tager det boligsociale område, så indbefatter regeringens handlingsprogram etablering af 300 nye midlertidige botilbud til de svage grupper, til de udsatte grupper, og 75 alternative plejehjemspladser.
Det eneste, der er halveret i år,
er den kommunale udgift til de sociale boliger, og det er jo en helt anden sag, for det betyder, at kommunerne kan være med til at bygge mange flere almene boliger til unge, til ældre og til udsatte.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Til hr. Flemming Oppfeldt: Det afgørende er jo ikke, hvilke mindre ting man har ændret på, det er selvfølgelig fint nok.
Det afgørende spørgsmål for folk, der mangler en bolig, er, hvor mange boliger der kommer ud af det her.
Og dér er det, at jeg påpeger den halvering eller næsten halvering, for der var regnet med, at der ville blive bygget 11.000 boliger i år.
Byggeriets arbejdsgiverforening, som hedder BYG, siger, at på grund af det stramme greb om kommunerne bliver der kun bygget 6.000.
Fru Charlotte Dyremose spørger: Hvor ligger den der halvering henne, for hun har ikke kunnet få øje på den?
Det synes jeg er underligt, for Venstres udmærkede pjece fra april måned - den skal fru Charlotte Dyremose læse, jeg har et ekstra eksemplar - dokumenterer nemlig, at under den tidligere regering blev de her områder hvert år løftet med en halv milliard kroner.
Jeg kritiserede den øvrigt tit for ikke at være ambitiøs nok, men det gjorde den trods alt.
Det, der sker nu, er, at hvis man lægger tallene sammen og dividerer med fire, for det er en plan over fire år, som statsministeren gjorde rede for, da han havde ordet, og så er det da rimeligt at dividere med fire, er vi nede på under halvdelen af den foregående regerings indsats.
Det er en kendsgerning, og den lader sig ikke bortforklare.
Fru Pia Kjærsgaard synes, at denne her forespørgselsdebat ikke burde have været rejst.
Det synes jeg var lidt vel surt. Jeg kan godt forstå, at den er ubehagelig for Dansk Folkeparti, fordi den jo så voldsomt bryder med det der billede, som Dansk Folkeparti har søgt at tegne af sig selv som et socialt ansvarligt parti.
Det er da vist nok svært efter en debat, der så tydeligt har dokumenteret, at indsatsen er sænket dramatisk i forhold til de allersvageste grupper, som har påvist, at boligbyggeriet næsten er halveret, som har påvist, at alle de Venstreborgmestre, der ytrer sig, siger, at det, de mister i forhold til de ældre, er mere, end det, de får. Så forstår jeg godt, at man bliver lidt skuffet og vred, men det er nu en gang en del af den parlamentariske debat at prøve at komme så tæt på virkeligheden som muligt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-02:
Nu synes jeg faktisk, at det er lidt synd for fru Margrethe Vestager, at fru Margrethe Vestager ikke har fået svar på sit spørgsmål, så derfor så vil jeg da opfordre hr. Villy Søvndal til at svare fru Margrethe Vestager: Hvor er det, SF vil hen med denne her debat?
Jeg må jo også sige, at set med mine øjne er vi fra Venstres side nødt til at gå på talerstolen gang på gang på gang, for vi får jo ikke nogle brugbare svar.
Der regnes og regnes og regnes, og der slynges tal ud, men hvor er SF henne?
Hvor er SF henne, når der skal laves finanslov til efteråret?
at hvis det er nedskæringer og nedskæringer og nedskæringer, så vil SF ikke være med.
Det var på nogle konkrete områder.
Hvor er SF henne?
Er SF klar til at lave noget politik?
Er SF klar til at diskutere finanslov, eller er SF alene rede til at stå og sige: Vi vil ikke være med, vi vil ikke være med, vi vil ikke være med?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-02:
Jeg kan altså ikke forstå, hvordan en stigning på de kommunale budgetter på 0,7 pct. plus 0,5 mia. kr. på ældreområdet kan blive til en nedskæring i hr. Villy Søvndals verdensbillede.
Altså det er, som om hr. Villy Søvndal ikke vil lade sig distrahere af kendsgerninger.
Må jeg så ikke spørge hr. Villy Søvndal: Kan vi regne med, at SF vil deltage i dette års forhandlinger om satspuljen?
Kan vi regne med, at den linje, som har været lagt i de sidste mange år, hvorefter vi fordeler ganske store summer til udsatte grupper, vil blive fulgt også i år?
Eller betyder hr. Holger K. Nielsens melding i dag i aviserne, at SF siger pas over hele linjen og ikke vil være med?
Jeg synes ikke, at det klæder hr. Villy Søvndal at prøve at skabe nogle fjendebilleder og nogle vrangbilleder, som overhovedet ikke hører nogen som helst steder hjemme.
Lad os dog finde frem til, hvor den socialpolitiske sigtelinje skal være fremover.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-02:
Som sagt var det jo et fint regnestykke, som jeg tror at jeg fik fra hr. Villy Søvndal lige før.
Jeg lærte også at dividere med fire.
Nu blev det jo meget økonomisk, men umiddelbart tror jeg faktisk, at det er mere retorisk, for det virker, som om hr. Villy Søvndal mener, at den store synd i virkeligheden er, at vi på forhånd har sagt til bestemte
udsatte grupper, at her er et beløb, som vi med sikkerhed ved vil gå til netop det her formål.
Men hr. Villy Søvndal ved jo lige så godt som alle os andre, at der er et stort restbeløb i puljen, som selvfølgelig også vil gå til de udsatte grupper, som de plejer, og som man kan forvente.
Det ved hr. Villy Søvndal også godt.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Det ved jeg jo, fordi jeg selv har formuleret den.
Hensigten er at forsøge at få Folketinget til at diskutere forebyggelse sådan lidt mere fremadrettet.
Det synes jeg så til dels er lykkedes, men ikke fuldt ud, men debatten er jo heller ikke slut endnu.
Fru Pia Christmas-Møller spørger, hvordan det kan gå til, at det ikke betegner store fremskridt, når man lægger en stigning på 0,7 pct. plus 0,5 mia. kr. oveni.
Det afhænger jo af mange ting.
Det tror jeg at man vil komme meget tættere på i regeringen, når man skal til de kommunale forhandlinger.
Det afhænger af lønstigninger, det afhænger af den demografiske udvikling, og det afhænger af en række ting, og i virkeligheden synes jeg, at det bliver nogle meget teoretiske diskussioner.
Det, der står fast, er, at Venstreborgmestre, som jo ikke er ondsindede folk, der vil det her projekt til livs, men som er jordbundne folk, der sidder og skal have med det at gøre, som regeringen nu vedtager, enstemmigt melder ud, at det her vil betyde massive nedskæringer også på områder, der er dem meget ømme, som f.eks. ældreområdet.
De gør det ikke, fordi de er ondskabsfulde mennesker.
De gør det, fordi de er de borgmestre, der sidder med tallene og skal have dem til at nå sammen, og derfor kan de ikke klare sig med de flotte festtaler.
De er nødt til at nærme sig virkeligheden.
Det tror jeg i virkeligheden, er den store forskel.
Så spørger fru Charlotte Dyremose, om det ikke er rigtigt, at det, vi lavede ved satspuljeaftalen, gjorde, at vi ikke stod med så snævre grupper, som vi har gjort indtil nu.
Jo, det er rigtigt, og jeg synes selv, at det var en af kvaliteterne, at vi lavede nogle meget bredere puljer, som man også kan søge meget bredere.
Men selv om man slår forskellige smalle puljer sammen til en bredere pulje, bliver der jo ikke flere penge.
Det giver bare en større frihed, når man skal håndtere puljen.
Det er jeg helt enig i.
Men forestillingen om at slå flere puljer sammen samlet giver flere penge, vil jeg advare meget imod.
Jens Vibjerg (V), 2002-05-02:
Jeg kan godt forstå, at fru Margrethe Vestager spørger, hvad forespørgslen handler om, for indtil nu har der jo i hvert fald ikke været meget kød på sagen fra hr. Villy Søvndals side.
Hr. Villy Søvndal startede godt nok med at sige, at han vil prøve at dokumentere sin påstand, men vi må på baggrund af indlæg og den argumentation, der er kørt indtil nu, i hvert fald sige, at det er godt, at hr. Villy Søvndal ikke er blevet advokat, for så ville man sige stakkels klienter.
Når hr. Villy Søvndal nu kører på nogle borgmestre, kommunerne og deres situation, så synes jeg, at der er grund til at fremhæve, hvad den tidligere formand for KL, Anker Boye, sagde om aftalen med den tidligere regering for indeværende år: Vi er enormt tilfredse med aftalen; alle vore krav er imødekommet på alle de centrale velfærdsområder som ældrepleje, folkeskole, udsatte børn og unge, boligområdet og integration.
Er det ikke udtryk for, at kommunernes ønsker er opfyldt?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-02:
Jeg tror minsandten, at der er en lille smule håb om, at vi nu kan nå til en erkendelse fra hr. Villy Søvndals side.
Nu var hr. Villy Søvndal oppe at forklare, at det, at man slår små, snævre puljer sammen til en større pulje, ikke giver flere penge.
Så er det, jeg tænker: Nej, det er da rigtigt nok.
Men hvordan når hr. Villy Søvndal frem til, at det så giver færre penge?
Nu har hr. Villy Søvndal netop sagt, at det ikke giver flere penge.
Men det giver heller ikke færre penge.
Kan hr. Villy Søvndal ikke bekræfte, at det, at man laver omstruktureringer, altså ikke halverer midlerne?