runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Jeg har ikke ambition om at redde hr. Arne Melchior ud af hans vildfarelser omkring CO2-analyser, hvor det netop er marginalerne, der betyder noget.
Jeg har slet ikke ambition på det område.
Men jeg synes, det er interessant, hvis hr. Arne Melchior derudover også vil benægte den miljøanalyse, som er i den rapport, som vi også drøfter i dag.
Der er noget, der hedder kvælstofoxider, der er noget, der hedder PAH, der er noget, der hedder partikler, der er noget, der hedder meget farlig diesel, hvor alle forskere er enige om, at det ikke er godt for småfolket i byerne.
Siger CD, at man også på disse områder er aldeles uenig med Dansk Miljøanalyse, at man er uenig i denne rapports redegørelse?
Det vil være interessant.
Er man parat til at fare frem og sige: Skidt med småfolket, vi er indstillet på, at de får mere dieselos i ansigterne?
Er det CD's politik?
Arne Melchior (CD), 1999-04-28:
Jeg kan jo ikke sige andet til fru Margrete Auken, end hvad jeg har sagt, at vi skal adskille den hårde og den lette trafik, for de har ikke godt af sammenstød.
Det er altid sket på bilbanernes bekostning, og det er helt o.k.
Så jeg er altså ikke bange, når jeg cykler, på ingen måde, jeg elsker at cykle og nyder at cykle også i midtbyen.
Så er både fru Margrete Auken og hr. Søren Kolstrup inde på CO2-udslippet.
Jeg løber ikke fra noget, som jeg før har sagt, men jeg har da lov at blive klogere, og vi er alle sammen blevet klogere på, hvor meget disse udslip betyder eller ikke betyder.
Jeg er altså kommet til den erkendelse, at de betyder langtfra så meget, som det tidligere har været antaget.
Jeg er ikke specialist på området, men når jeg har hørt eksperter udtale sig før og hører eksperter udtale sig nu, er erkendelsen blevet en helt anden.
I øvrigt har jeg jo et væddemål med hr. Søren Kolstrup, som vi indgik foran, så vidt jeg ved 800.000 seere i tv, om, hvorvidt Storebæltsforbindelsen har forøget eller formindsket forureningen.
Jeg hævder stadig væk, at den har formindsket den, og hr. Kolstrup vil stadig væk ikke give sig.
Jeg har i dag foreslået ham, at vi skal bede ministeren om at afgøre væddemålet os imellem.
Jeg vil godt sige til slut til hr. Søren Kolstrup, at menneskene er meget miljøbevidste her i dette land, heldigvis.
De ved godt, hvad det drejer sig om, altså efter det, vi får at vide af eksperterne.
Trods de mange penge, biltrafikken koster, og trods den noget lavere forurening, tog og anden kollektiv trafik medfører, fravælger de alligevel i masser af tilfælde kollektiv trafik.
Og det er ikke, fordi folk er dumme eller uvillige.
Det er bare folks bedømmelse, og jeg tror, den er meget sund.
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Jeg vil lige sige til hr. Arne Melchior, at jeg er glad for, at jeg havde misforstået hr. Arne Melchior på det dér med den blandede trafik, og så går jeg ud fra, at hr. Melchior vil tænke sammen med mig, når vi nu laver de dér bus-cykel-veje, hvor der altså ikke bare er en smal cykelsti, hvor det går galt, men hvor det kun er ved de kryds, hvor man selvfølgelig skal have bilerne til at kunne passere.
Det kunne altså blive skægt, hvis man fik
sådan nogle højtprioriterede bus-cykel-veje, altså lange strækninger.
Til det dér med miljøet bliver jeg nødt til at sige, at jeg altså stadig væk er lidt chokeret.
Kyotoaftalen står vi ved, går jeg da ud fra, i Danmark.
Det kan godt være, at CD ikke synes, de skal stå ved den, men mig bekendt er der ikke noget, hvad skal vi sige, anerkendt ekspertbelæg for, at der er nogen grund til at drosle ned på trafikkens miljømål, og det er præcis dem, vi overhovedet ikke holder i Danmark, og hvor det altså også kniber med at få regeringen til at ville leve op til, at de skal holdes.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Jeg konstaterer med tilfredshed, at hr. Arne Melchior ikke tog afstand fra den miljøanalyse, som er i den rapport, vi diskuterer.
Hr. Arne Melchior nævnte, at han havde sin erkendelse - sin lidt specielle erkendelse - omkring CO2-problemet.
Den skal jeg ikke blande mig i.
Det er da et fremskridt, hvis CD ikke tager afstand fra rapporten på det punkt.
Arne Melchior (CD), 1999-04-28:
Jeg er ikke ekspert nok til hverken at godkende eller ikke godkende den miljøanalyse.
Efter min forståelse betyder det uendelig lidt med CO2- og partikeludslip fra trafikken,
uendelig lidt.
Det har været vildt overvurderet.
Men jeg er som sagt ikke ekspert på det. Så er jeg da glad for, at fru Auken og jeg er enige om cykelstier.
Jeg tror ikke, der er nogen trafikminister, der har søgt så mange bevillinger til cykelstier, som jeg gjorde i mine 4 år.
Godt nok kom De Radikale, uanset hvilket beløb
jeg satte på, altid med et overbud på 10 mio. kr. ekstra, og det var jeg med glæde villig til at nikke ja til.
Jeg kan slet ikke se, at der er nogen problemer, og vi skal selvfølgelig blive ved med - og det vil ministeren bestemt også gøre fra sin stol - at give alle trafikformerne en chance.
Hvilken trafikform man vælger, må komme an på, hvor mange eller hvor meget der skal transporteres.
Hvor meget haster det?
Hvordan er vejret?
Hvor langt er der?
Hvad er der råd til i den forbindelse?
Hvor friske skal varerne være, når de kommer hjem, eller personen?
Det er ikke altid, man kan cykle.
Hvis man skal til et sølvbryllup, så er det altså svært at cykle derhen, uden at festdragten kommer noget i uorden.
Derfor sagde jeg stærkt: Et både-og til kollektiv og individuel trafik og ikke et enten-eller.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-28:
Fru Margrete Auken siger, at den kollektive trafik kun koster lidt.
Det kommer jo an på, hvordan man vurderer det, men den koster rent faktisk 5 mia. kr. i offentligt tilskud om året, så jeg vil ikke sige, at det er lidt.
Og når fru Margrete Auken siger, at vi er det land, der har flest motorveje, må jeg sige: Ja, det betvivler jeg at vi er, det betvivler jeg endda meget stærkt at vi er.
Men jeg vil gerne sige, at vi er det land, som betaler mest i skatter og afgifter for at have en bil, og vi er også det land i verden, hvor bilisterne kan sige, at de får mindst for deres penge.
Men bilisterne kan i hvert fald føle sig helt trygge ved, at vi fortsat vil arbejde for, at de får nogle gode veje, for det betaler de for, så det vil vi fortsat arbejde for.
Og så kan jeg altså ikke se, hvorfor vi skulle overflytte passagerer fra biler til den kollektive trafik, for hvis folk ønsker at køre i bil, skal de selvfølgelig have lov til det.
Og det CO2-hysteri, som vi overhovedet ikke har noget videnskabeligt bevis for, giver jeg ikke to øre for.
Arne Melchior (CD), 1999-04-28:
Jeg er ked af at skulle bedrøve De Radikales ordfører.
Den stigning, der er i kollektiv trafik - nu har jeg ikke tallene med herned - vil jeg efter grundig læsning påstå ikke er mere i procent end den private trafiks stigning, snarere tværtimod
Det vil altså sige, vi har en total stigning i trafikken, og det får den kollektive så noget af, men ikke sådan, at den vinder nye andele på bekostning af den individuelle trafik.
Det er da selvfølgelig beklageligt nok, men jeg tror, at ministeren vil kunne bekræfte, at det desværre forholder sig sådan.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Ja, det var jo opløftende at høre den radikale ordfører tale pænt om bus og tale pænt om tog og tale pænt om kollektiv trafik.
Jeg forstod også, at den radikale ordfører ikke var begejstret for motorvejene.
Indebærer det, at Det Radikale Venstre ved de kommende finanslovforhandlinger vil søge at få udskudt disse projekter til gunst for den kollektive trafik?
Christian Jensen (FP), 1999-04-28:
Til fru Vibeke Peschardt vil jeg gerne sige: Under første behandling af lovforslagene fremsat af skatteministeren, jeg tror, det var nr. L 210, L 211 og L 212, om nye afgifter på dieselolie og udligningsafgiften, spurgte jeg skatteministeren: Dersom lastvognsbranchen er villig til at sætte disse partikelfiltre på sine køretøjer, kan den så i lighed med busvognmændene få dieselolieafgiften tilbagebetalt?
Svaret var nej.
Det skulle glæde mig, om fru Vibeke Peschardt kunne foranledige skatteministeren til at se det fordelagtige i dét, og så dermed sige, at det er miljøet, man vil gavne med de afgifter.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-28:
Først til hr. Christian Jensen.
Det er to lovforslag, der foreligger om det her.
Det ene, og jeg har været lidt inde i sagen, det er derfor, jeg ved noget om det, hedder L 52, og det andet er et, der er blevet førstebehandlet her for nylig. Det, jeg konkret kan oplyse om busserne, er, at skatteministeren her for nylig har lavet en aftale med pinsepakkepartnerne, altså SF og Enhedslisten, om, at busvognmændene fortsat får en 10-øres-afgiftslettelse i 1999, det er altså i år, og i år 2000, den falder til 5 øre i 2001, og i år 2002 udfases den.
Jeg har ikke selv deltaget i de forhandlinger, for det foregår jo på skatteministerens område, men jeg tror, det er sådan, at man forestiller sig at løse det problem på en anden måde, så man måske ligestiller kollektiv og individuel trafik.
Men det er ikke noget, vi egentlig kan drøfte i dag, der er ikke nogen, der har forudsætninger for at gøre det, heller ikke jeg.
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg sagde noget pænt om bus og tog, og det mener jeg.
Jeg vil sige to ting: Jeg mener ikke, men det kan jeg ikke gøre noget ved, at det er særlig smart at forhandle tre store vejforslag, som antagelig vil komme ind i finansloven, samtidig med at man kommer og siger, at man i en betrængt situation gerne vil have flere penge til den kollektive trafik.
Det er sådan, at der i øjeblikket ikke er sat penge af til de tre vejstrækninger, vi skal behandle senere i dag, og som jeg er enig i at vi behandler på nuværende tidspunkt.
Men det kan jo altså godt komme til at være en sten i vejen for, hvordan finansloven endeligt bliver forhandlet på plads inden for Trafikministeriets samlede konto 28. Det tror jeg ikke der er nogen tvivl om, og jeg vil sige helt klart: Jeg har ikke nogen mulighed for at få det udskudt, for så ville jeg have arbejdet på det forinden. Dernæst vil jeg sige: Vi har jo i Danmark altså både en kollektiv og en individuel trafik, og mit parti, Det Radikale Venstre, er ikke motorvejshadere på den måde eller hadere af vej.
Vi kender godt trafikmønsteret, vi anerkender også, at store dele af trafikken kører habilt, og vi går ikke ud fra, at vi kan lave om på det.
Jeg ved, det vil skuffe hr. Søren Kolstrup, men jeg bliver nødt til at sige det på den måde.
Endelig vil jeg sige til hr. Arne Melchior: Jeg er ked af, hvis jeg har rodet mig ind i noget med statistik, for det har jeg ikke så meget forstand på, men jeg mener egentlig bare, jeg sagde, at efter Storebæltsforbindelsen er åbnet, er kunderne begyndt at komme tilbage til toget, og det står faktisk også i redegørelsen.
Arne Melchior (CD), 1999-04-28:
Ja, men jeg kan da godt oplyse sagen lidt nærmere over for fru Peschardt, og jeg siger slet ikke, at hun har rodet sig ind i noget.
Jeg ville bare påpege, at det ikke stod så rosenrødt til, og min gode kollega, hr. Kaj Ikast, har forsynet mig med et hæfte, som jeg også har stående oppe på min reol, og som hedder »Nøgletal for transport«, udgivet af Danmarks Statistik og Trafikministeriet i 1998.
Det viser - spænd sikkerhedsbæltet, fru Peschardt - på side 11, at med 1987 som udgangspunkt, altså indeks 100,
er personbiltrafikken siden da steget med 37- 38 pct. frem til 1997, altså på 10 år.
Personbiltrafikken er steget med 37-38 pct.
Rutebusserne er gået ned med 11 pct., og togene er gået frem med 4 pct.
Dermed turde det være dokumenteret, at den kollektive trafik ikke vinder andel på den individuelle trafiks bekostning.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-28:
Først til hr. Christian Jensen: Jeg siger da tak for belæringen.
Jeg er jo altså ikke så godt inde i de der skatteforhold, men sådan som jeg har forstået det, var en del af øvelsen jo altså, at trafikselskaberne kun i de næste 4 år får refunderet de her penge.
Jeg har sådan set forliget liggende oppe på mit kontor, og der kan vi så måske fortsætte drøftelserne. Til hr. Arne Melchior: Jeg vil ikke sige, at jeg er så godt inde i de tal, som hr. Arne Melchior er og lige har lagt foran mig, men jeg er da ikke i tvivl om, og jeg begræder
sådan set, at det er sådan, at stigningen i biltrafikken på 10 år er 37-38 pct., mens rutebilerne er gået tilbage og togene er steget med kun 4 pct.
Men når man underprioriterer de trafikformer, vi snakker om her, nemlig bus og tog - og jeg nævnte faktisk også i mit første indlæg, at amterne jo, om jeg så må sige, skyder de gevinster, de har haft ved udlicitering og udbud og måske bruger pengene til sygehusvæsenet eller noget andet, men ikke til at forbedre den kollektive trafik - forstår jeg da godt, at folk vælger busserne fra.
Det kan man da altså ikke fortænke dem i, for jeg er nemlig også enig med hr. Arne Melchior i, at bilen jo altså er bekvem, og når man i øvrigt skal stå og vente en time i regnvejr på en bus, ja, så tager man selvfølgelig bilen, specielt hvis man bor i et landdistrikt.
Det er altså ikke så mærkeligt.
Om togene vil jeg sige, at vi jo groft kan tage tre kategorier og sige, hvad de tog duer til.
De duer til øst-vest-trafikken, de er virkelig gode, hvor man skal langt, og det er bekvemt med de tog, og de er gode til pendlertrafik.
Det er dér, den kollektive trafik virkelig har sin styrke, og det er selvfølgelig dér, man skal sørge for at forbedre forholdene.
Gør man det, så tror jeg også, at det vil gå bedre for den.
Den tredje kategori er selvfølgelig privatbanerne, som jeg ikke fik nævnt i mit indlæg, men som jeg synes trænger til en kraftig ordning, inden det er blevet så elendigt for dem, at de antagelig bliver nedlagt - hvad mange jo håber de bliver, men hvad jeg ikke håber de bliver.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Ja, jeg ville håbe, at hr. Søren Kolstrup ville tage ned og studere de dér kolonier, han har fundet et eller andet sted, og som er så miljøvenlige, i mange år, for det, han siger, er noget sludder.
Motorveje er noget af det mest miljøvenlige, vi har, for biler med en varm motor, der kører i en fast temperatur, giver det reneste udslip.
Og det er ikke sikkert, at busser er mere miljøvenlige end personbiler.
Mange steder møder man en bus med en chauffør, der sidder og synger »Hele ugen alene«, og så er en bus jo ikke miljøvenlig.
Så det er kun principielt og pr. definition, den er det for Enhedslisten, men det er ikke sikkert, den er det i virkeligheden.
Og det er heller ikke sikkert, at et tog er mere miljøvenligt end en bil, for accelerationen inden for udviklingen af miljøvenlige biler er så kraftig i de her år, at den gamle tese er passé.
Og mange af de motorveje, vi har lavet, er så skønne, at folk tager ud og ser på den natur, der er derude, og ikke ødelægger noget som helst.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Jeg hørte fru Margrete Auken nævne busser og cykler, og det overrasker mig ikke.
Men skulle taxaer ikke med sammen med busserne?
Det er jo også kollektiv trafik, og det er et spørgsmål, jeg gerne vil have besvaret.
Så roste fru Margrete Auken vældig meget den kollektive trafik.
Hvad med privatbanerne?
Jeg har siden 1996 siddet ovre på mit kontor og været klar til at gå til forhandling, fordi jeg troede, vi skulle have en aftale.
De er faktisk blevet udsultet, selv om vi fra borgerlig side har forsøgt at få flere penge til privatbanerne, men det er altså ikke sket, selv om det er en af de væsentligste kollektive trafikårer, der fører ind til Storkøbenhavn som supplement til alle de andre.
Angående CO2-udslippet: Hvorfor har vi aldrig hørt fru Margrete Auken sige, at de biler, der kører 100 km på 3 l diesel, ikke skal betale enten den ene eller anden afgift?
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Fru Margrete Auken vil gerne være med til tog under Storebælt og tog under Øresund, men hvem betaler dem?
Det er jo således, at der er lavet en aftale for jernbanen på Øresundsforbindelsen, så der er en fast minipris
på 200 mio. kr. for hvert lands jernbaneselskaber på Øresund
På Storebælt betaler jernbanen 560 mio. kr. om året - en favørpris - og hvem betaler den store del?
Det gør bilerne, for ellers kunne det ikke have ladet sig gøre at bygge den.
Men det har fru Auken aldrig forstået, og det er derfor, vores samarbejde ikke er så godt, for jeg skal altid betale for hendes fornøjelser.
Sådan er det, men det er jeg ikke spor vred over, bare det giver et ordentligt resultat, som vi har set det hidindtil.
Til hr. Poul Andersen om den kollektive trafik: Jamen vi har faktisk en meget dårlig kollektiv trafik på landet.
Det er kun få steder, man kan bruge den til og fra arbejde, når der er en tredeling af arbejdstiden på en virksomhed, og det er synd.
Vi burde kunne lave en Guds lov, der tog højde for det, og vi må finde ud af det på et eller andet tidspunkt.
Vi har ofret mange millioner i årenes løb på undersøgelser af trafikken og kollektivtrafikken i landområderne, men vi har aldrig fået nogen virkelig effektive resultater.
O.k., telebussen er kommet, og teletaxaerne er kommet, men skal der komme det store gennembrud, skal der være mere frihed i busloven, for busser er jo også kollektiv trafik.
Det er somme tider, man glemmer, at det kun er statslige foretagender, der driver kollektiv trafik.
betalte broen, og da godsjointen ikke kunne betale, betalte broen.
Og hvorfor? Fordi vi absolut ville have det, for det bliver den kollektive trafiks hovedåre de kommende år.
Dengang vi skulle have nye S-tog, købte vi dem, selv om det var under megen larm og protest, at vi gik over til et enaktersystem.
I det kommende system er vi klar til at udbygge elektrificeringen til Århus og videre til Aalborg og fra Kolding til Esbjerg; det er de to hovedopgaver, vi ser for elektrificeringen.
Og så skal vi have bygget Femernforbindelsen, for den vil også løfte den kollektive trafik.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-28:
Når hr. Søren Kolstrup blander økonomi ind i diskussionen om motorveje, så vil jeg spørge hr. Søren Kolstrup, om han er klar over, at vi kan bygge de tre vejprojekter som motorveje, alle tre, for halvdelen af det, som det koster at lave en udbygning med en ny jernbanelinje fra København til Ringsted.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-04-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan det går med EU-Kommissionens forslag om at indføre et forbud mod eksport af amerikansk oksekød, fordi der jo er fundet hormonrester i oksekødet.
Vi fik her til formiddag i Folketingets Udvalg for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri oversendt det forslag, der nu ligger fra EU-Kommissionen, og jeg håber, at den danske regering vil bakke op omkring en hurtig gennemførelse af Kommissionens forslag.
Henrik Dam Kristensen (S), 1999-04-28:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at hormonsagen jo har haft en lang diskussionsperiode, kan man sige, og det, der så er sket nu, er, at det har vist sig, at noget af det kød, som var importeret til Fællesskabet, mod aftalerne indeholdt hormoner.
Det skal selvfølgelig diskuteres imellem EU og USA.
Der er en procedure, som er gået i gang i øjeblikket, og Danmark er på lige fod med andre lande optaget af, at de regler, som vi har aftalt internationalt, også bliver overholdt; derfor har vi givet Kommissionen opbakning til at optage forhandlinger med USA.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-04-28:
Tak for svaret.
Jeg synes ikke, det var helt krystalklart, eller rettere sagt så svarede ministeren ikke på spørgsmålet.
Det, jeg spurgte om, var, om den danske regering vil støtte EU-Kommissionens forslag, som jo simpelt hen er, at USA slettes fra den liste over lande, som har adgang til at eksportere oksekød til EU's marked.
Og jeg gik egentlig ud fra, at ministeren her kunne meddele Folketinget klart og utvetydigt, at Danmark selvfølgelig støtter et sådant importforbud af den enkle grund, at vi ikke vil have hormonkød ind på vores markeder; når USA ikke kan kontrollere, at det ikke finder sted, må vi selvfølgelig lave et importforbud.
Jeg vil bede ministeren bekræfte, at en lang række høringssvar fra bl.a. Forbrugerrådet går ud på, at Danmark skal støtte Kommissionens forslag.
Jeg må sige, jeg forstår ikke helt ministerens uklare svar i første omgang, men jeg håber at få et klart og utvetydig svar nu.
Henrik Dam Kristensen (S), 1999-04-28:
Det skal hr. Keld Albrechtsen få.
Danmark er optaget af, at når der er aftalt noget internationalt, i det her tilfælde at der ikke må kunne komme hormonkød ind i Fællesskabet, så skal det overholdes, så skal det respekteres; det er Danmarks udgangspunkt. Hermed sluttede spørgsmålet.
B. Spørgetiden
Svend Aage Jensby (V), 1999-04-28:
»Vil udenrigsministeren oplyse, om der inden for de sidste tre år, men inden den 1. februar 1999, over for Danmark er fremsat anmodning/forespørgsel om udsendelse af ét eller flere flådefartøjer med henblik på deltagelse i internationale operationer, og i bekræftende fald hvilke flådefartøjer der er tale om?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet har tidligere været stillet skriftligt to gange, uden at der er blevet givet en besvarelse af spørgsmålet.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Hr. Poul Andersen talte pænt om miljøvenlig trafik og talte også pænt f.eks. om sidebanerne.
Jeg er ganske enig i det synspunkt, som hr. Poul Andersen udtrykte.
Jeg synes, der var ét spørgsmål, som ikke blev omtalt,
nemlig dér, hvor folk er flest, København, de store byer.
Det er dér, vi har de massive problemer.
Hvad er det, regeringen forestiller sig vi skal gøre i de områder, f.eks. i Københavns Kommune, hvor et flertal af husstandene ikke har en bil?
Det er et socialt problem, det er et miljømæssigt problem.
Hvad er strategien dér?
Skal vi lade stå til, skal vi have mere os?
Skal vi stadig væk lade den del af befolkningen, der ikke har en bil, sakke agterud på de områder?
Poul Andersen (S), 1999-04-28:
Jeg vil da gerne sige, at det er jeg fuldstændig enig med hr. Søren Kolstrup i, at det er netop i de større bysamfund, der skal satses omkring den kollektive trafik, og det er også netop det, ministeren i sin redegørelse har gjort utrolig meget opmærksom på.
Det er vi enige i.
Men det piner mig da lidt, at hr. Søren Kolstrup ikke selv kan huske, hvad det var, vi indgik forlig omkring med pinsepakken: netop en styrkelse af den kollektive trafik også i Københavnsområdet, netop en videreførelse af S-toget, ringbanen.
Vi er i gang med minimetro, tiltag den vej rundt, og at få det koordineret også på længere sigt, så man har et fælles takstsystem forhåbentlig, så man kan bruge både bus, S-tog og minimetro i fremtiden.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Ja, ringbanen er hr. Poul Andersen og jeg jo enige om, men mener hr. Poul Andersen så, at når vi har fået metroen og vi har fået ringbanen, så kan vi sige slut, prut, finale, så har vi løst trafikproblemerne i København? Er det Socialdemokratiets opfattelse?
Poul Andersen (S), 1999-04-28:
Nej, jeg mener såmænd ikke, at vi når endemålet på den måde, og det bliver da også spændende at se Enhedslistens stillingtagen, når vi skal til at diskutere en videreudbygning af minimetroen, hvad jeg ikke mener vi kommer uden om, når vi begynder at nærme os slutfasen, og om man vil stå bag ved den.
Der er selvfølgelig også andre elementer.
Det her er det, der er i gang på nuværende tidspunkt, men effekten får vi først i det øjeblik, tingene er færdige, og det ligger jo nogle år ude i fremtiden.
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Jeg håber, det var rent drilleri fra hr. Poul Andersens side det dér med at sige, at det store initiativ, der så skulle komme fra Socialdemokratiets side med et videre forløb i København, var viderebygningen af metroen.
Jeg mener: Jeg tror nok, at vi kommer til at tabe ret mange penge ned i det hul i forvejen.
Jeg håber, at det var rent drilleri.
Jeg vil ikke sige, at hr. Poul Andersen skal gå op og sige, at det var det, men jeg går ud fra, at der er en anden opfindsomhed på spil end den dér undergravning af København.