runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Det kan være svært at nå at besvare alle spørgsmål, men hr. Thor Pedersen har fået dette spørgsmål tre gange, så nu får han det fjerde gang.
Det er spørgsmålet om råd og nævn.
Hr. Thor Pedersen forklarer, at det er nødvendigt at lave besparelser, men jeg savner stadig væk svaret på, hvad det er, man ikke vil erhvervsfremme, når vi nu tager de 165 mio. kr. Det kan ikke være landbruget, fordi de er ikke omfattet af den ordning.
Det er noget helt andet.
De er faktisk ikke nævnt i Venstres udspil, men det kommer vel forhåbentlig senere.
Men hvad er det, der ikke skal erhvervsfremmes, når man nu skærer ned?
Det må man jo have et svar på.
Hvor er det, man vil skære ned på turismefremme i modsætning til det, Venstre har sagt hidtil?
Omkring arbejdsmarkedet: Hvordan kan det være, Venstre har stemt imod, hver gang SF har påpeget, at den mest effektive form for aktivering er privat aktivering?
Hvorfor har Venstre ikke som et led i arbejdsmarkedsforliget, som man har medansvar for, gjort op med den meningsløse aktivering?
Hvorfor har man ikke gjort brug af sine muligheder som forligspart for at sikre, at man kunne få mere privat jobtræning, men stemt imod, når vi andre kom med forslagene?
Tingene hænger ganske enkelt ikke sammen.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-09-06:
Det, der kalder mig herop, er jo hr. Thor Pedersens bemærkninger om økonomiministeren og et citat fra Jyllands-Posten her i sommer, hvori hun kaldte Venstres valgfrihedskoncept for ét stort bluffnummer.
Jeg vil gerne til illustration af, hvad jeg tror, hun mener, fortælle om en lille frontberetning fra det virkelige liv i en Venstreledet kommune, hvor jeg har siddet i kommunalbestyrelsen i 16 år.
Der har vi for tiden ventelister specielt til vuggestuer - for de mindste børn altså - på et sted mellem 60 og 80 pladser som minimum.
Nu kommer så spørgsmålet.
Venstre siger derude: Der er jo valgfrihed.
I kan vælge at gå på orlov med en pose penge, eller I kan vælge at ansætte en ung pige i eget hjem, eller I kan vælge en af de andre alternative ordninger, som så er med til at opfylde pasningsgarantien.
Så siger moderen eller faderen: Jeg vil gerne tilbage på mit arbejde.
Kunne vi ikke få lille Peter eller Dorte i en vuggestue?
Nu kommer så spørgsmålet til hr. Thor Pedersen: Er det forældrene, der har valgfrihed her, eller er det pasningskontoret?
Grete Schødts (S), 2001-09-06:
Jeg vil godt spørge partiet Venstre: Gør det slet ikke indtryk på partiet Venstre og for den sags skyld på de borgerlige partier, at 240.000 hjem besøges af en social- og sundhedshjælper, en hjemmehjælper, hver eneste dag?
Det er en halv million kontakter pr. dag årets 365 dage.
Så er mit spørgsmål: Hvad er det for en virksomhed, der kunne fremstille 180 millioner enheder, uden af der nogen sinde blev begået en fejl?
130.000 er ansat i vores ældrepleje.
De bliver hver eneste dag hængt ud af borgerlige politikere som dårlige medarbejdere, der gør deres arbejde rigtig skidt.
Hvordan tror man, de har det med det?
Bare vi privatiserer, bare vi udliciterer, så bliver det hele meget bedre.
Frit valg på alle hylder, og så kan man frit vælge.
Når man nu ser på den fritvalgsmodel, og man ser på finansieringen, så vil man finde finansieringen ved at afskaffe servicejobbene.
Det er altså 824 personer, der er i ældresektoren, man vil afskedige for at få finansieret et frit valg.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-09-06:
Hr. Jan Petersen sagde her før frokost, at landbrugserhvervet selv skal bære deres byrder uden tilskud, og jeg har da trods alt også lært i skolen, at der er en sang, der hedder »Jeg bærer med smil min byrde«, så o.k. med det.
Eller er det virkelig planen, at når nogle landmænd drejer nøglen om og ikke kan klare sig mere med de byrder, der bliver pålagt dem, køber staten ejendommene fra de landmænd, som er gået ned?
Jeg synes ikke, hr. Jens Kirk fik helt klar besked om, hvad fremtidsvisionerne er for regeringen.
Ulla Tørnæs (V), 2001-09-06:
Jeg er jo sådan set lidt ked af at få bekræftet her fra Folketingets talerstol, at det forslag, vi har hørt om hen under sommeren fra regeringen om udvidelsen af barselorloven, er rent bluff og lefleri for vælgerne.
Det har jeg fået bekræftet her fra Folketingets talerstol, for hr. Jan Petersen har som repræsentant for Socialdemokratiet ikke noget som helst bud på, hvordan Socialdemokratiet vil finansiere udvidelsen af barselorloven.
Derfor kan jeg kun betragte det som rent bluff og lefleri for vælgerne.
Så vil jeg bare spørge hr. Jan Petersen, om han er enig med Det Radikale Venstre, Socialdemokratiets regeringspartner, i, at der kan spares penge ved at lave en aktiveringsreform, og om hr. Jan Petersen er enig med Det Radikale Venstre i, at de penge naturligvis kan bruges andre steder på statens budget.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Ebbe Kalnæs, at jeg ikke skal ignorere, at det kan storme lidt omkring os, og vi er også ganske optaget af virksomhedernes konkurrenceevne, som jo hovedsagelig dannes i virksomhederne og ikke via de beslutninger, vi træffer.
Det er kun en tiendedel eller deromkring, der udløses af os.
Men en af de vigtige grunde til og det, der er afgørende for, at danske virksomheder, dansk erhvervsliv har det godt og tjener godt, er faktisk, at vi har en meget rolig og stabil økonomisk udvikling, og at dette lands økonomi ikke kommer ud af kurs, fordi nogle har for travlt på udgiftssiden.
Det er grundlæggende, og derfor drejer en del af de velfærdsforbedringer, vi har gennemført og ønsker at fortsætte i det moderate, ordentlige tempo, vi har, sig også om, at virksomhederne kan få medarbejdere, der kan det, der er brug for.
Derfor er uddannelseskompetence det, der er vigtigt, og derfor er den sunde økonomi som grundforudsætning for dansk erhvervsliv vigtig.
Herom tror jeg vi er enige med CD.
Så er der selvfølgelig forskellige erhvervspolitiske ting, man kan gøre for at sikre, at landet kommer godt ind i fremtiden, og jeg synes faktisk, at der både i den jysk-fynske erhvervsredegørelse og i de regionalpolitiske overvejelser, som erhvervsministeren gør sig, er nogle tegn, som også peger ind i fremtiden.
Til fru Susanne Clemensen vil jeg blot sige: Det er klart, at der er en principiel diskussion gemt i spørgsmålet om sygedagpenge til selvstændige: Skal det være det private forsikringsselskab, der gør det, eller er det en offentlig opgave at forsikre?
Og det, regeringen foreslår, er, at vi gør det til en privat opgave.
Det var de ikke sikre på de kunne magte, men de ville gerne være landmænd, så jeg ved ikke, om man ikke også i de mere traditionelle Venstrekredse indimellem skulle give en ny tanke en chance. Jeg ved ikke, om det er noget, der er bæredygtigt, men jeg synes ikke, man kan tillade sig i en ny tid bare at afvise sådan noget på den måde, som jeg hørte hr. Jens Kirk gøre det.
Jens Kirk (V), 2001-09-06:
Men det hænger jo ikke sammen, når man lægger ekstra afgifter på, og når det erhverv i øvrigt er et af de mindst støttede i Europa.
Men statsbrug, er det noget nyt?
Er det succesen fra øst, der nu skal flyttes til Danmark?
Er det dét, man vil genoprette?
På andre områder, statsbaner og postvæsen f.eks., liberaliserer man, men her vil man gå ind.
Hvad er forklaringen?
Er det succesen fra øst?
Vi har 1 mia. kr. Den er spredt tyndt ud, men der skal mere på.
Hvor store er reserverne?
Susanne Clemensen (CD), 2001-09-06:
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg var ret skuffet over hr. Jan Petersens ikkesvar; sådan vil jeg rubricere det.
Vi fik nærmest det indtryk, at afskaffelsen af de to forsikringsordninger, der er med til at finansiere de små selvstændige virksomheders sygedagpengeudgifter, ikke koster noget for virksomhederne.
Det koster faktisk 180 mio. kr. for år 2002, hvis regeringen vil gøre det, som den planlægger.
Derfor må jeg altså stadig sige, at der er milevid forskel på de fine målsætninger om socialt ansvar, som regeringen har og opfordrer virksomhederne til at indgå konstruktivt i, og så de konkrete initiativer.
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Jeg synes, at regeringen i stedet for skulle se mere på, hvordan den får kommunerne til at gå aktivt ind i det her.
Jeg kender rent faktisk til virksomheder, som har sagt til kommunerne, at de er parate til at påtage sig et socialt og samfundsmæssigt ansvar, men den besked, de får fra kommunerne, er: Ja, nu skal vi sætte jer på venteliste.
Og så sker der i øvrigt ingenting.
Og så vil jeg også opfordre regeringen til at se på, hvordan vi kan få servicejobordningen til at fungere noget bedre.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-09-06:
Jeg vil sige, at Socialdemokratiets ordførers besvarelse vedrørende erhvervspolitikken, som jeg var inde på i første omgang, var meget, som den plejer at være.
Jeg talte om robusthed og forberedelse til en fremtid eller nogle sorte skyer, og jeg talte om, at man skal passe på med at tro, man bare sådan uden videre kan hente tingene hos erhvervslivet, så de ikke kan gardere sig, bare fordi man synes, de for tiden tjener penge.
Indtjeningen er god for tiden, sagde hr. Jan Petersen, men det er jo netop lige præcis det, der er problemet: når indtjeningen er god for tiden, regner man med, at så kan man godt tage fat og sprede den til velfærdsordninger.
Det er fint nok, at vi gerne vil have nogle velfærdsordninger, men lige præcis på det sted, hvor pengene skal tjenes, skal man passe på, at finansieringskilden til velfærdsordningerne ikke bliver ødelagt.
Jeg vil gerne sige det med nogle ganske få ord: Det, der er problemet, og det, der gør det meget svært at lave erhvervspolitik med Socialdemokratiet, er, at trangen til at spise det korn, der skal bruges til at så med til foråret, er for stor.
Det er farligt, hvis vi stadig vil have et velfærdssamfund og have en finansiering af velfærdssamfundet.
Frank Aaen (EL), 2001-09-06:
Hr. Jan Petersen har flere gange fremhævet det udmærkede princip, at de, der vil være med til at bruge penge, også skal være med til at skaffe pengene; det støtter vi fuldt ud i Enhedslisten.
Men det undrer os, at det princip ikke altid gælder, og det, jeg tænker på, er selvfølgelig, at Venstre og De Konservative har været med til at træffe beslutning om for 4 mia. kr. motorveje - overflødig beton i tonsvis - uden at skulle være med til at skaffe finansiering.
Hvis man vil være ansvarlige politiske partier, sørger man vel for, at der er dækning for de regninger, man er med til at udskrive.
Det undrer mig meget, og det undrer også Enhedslisten meget, at man har den lemfældighed over for statens finanser og bare lader pengene gå uden at sørge for, at der er indtægt.
Men det undrer mig, at hr. Jan Petersen holder så stædigt fast i det princip, man kalder satspuljen, og som ingen forstår hvad er, men som går ud på, at man systematisk udhuler pensioner og dagpenge.
En enlig folkepensionist har i år 2.500 kr. mindre, end vedkommende ville have haft, hvis man havde lavet en fuld regulering efter indkomstudviklingen, og andre har mistet ca. 3.000-4.000 kr. på grund af regeringens kompagniskab med Venstre og De Konservative.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen holder fast i, at man fortsat skal sakke bagud, hvis man er på pension eller dagpenge.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Jeg vil gerne sige en enkelt ting til fru Pia Kjærsgaard.
Det er min mening, og det er også Socialdemokratiets mening, at vi skal have bedre sikkerhed for, at de regler, der gælder for bl.a. hjemmehjælp og pleje af ældre, fungerer i alle kommuner.
Det vil man komme til at høre mere om, men det er vores opfattelse, at vi skal have en højere sikkerhed her.
Så er hr. Jens Hald Madsen og hr. Kristian Jensen nok i gang med deres finansielle skuespil.
Historien er jo - for nu lige at tage den ind i erindringen - at der ved hvert eneste finanslovforslag, der er præsenteret af denne regering og af den tidligere regering - og nu er vi tilbage i 1992 - har været udeståender i finanslovforhandlingerne, og jeg kan betro de ærede medlemmer af Venstres folketingsgruppe, at det var over dobbelt så meget, da vi havde en KV-regering.
Så der er ikke noget nyt i, at en regering går ind i en finanslovforhandling og siger: Vi har en finansiering, som vi vil tale om med de partier, som vil være med til at løfte en finanslovaftale.
Det andet er så, at finansieringen kommer.
Jeg er ikke i tvivl om, at man gerne vil have mig til at røbe hemmeligheder, men jeg har dem ikke alle sammen.
Der står i finansloven, og det er i øvrigt noget nyt i forhold til den tidligere regering, hvad det er for nogle temaer, der kan tænkes at indgå i en finansiering.
Det gjorde man ikke i KV-regeringens tid, men der kommer finansiering, for der bliver ikke udløst de udgifter på velfærden, hvis ikke finansieringen er i orden.
Jeg syntes, jeg gjorde det ganske klart før pausen, at uden finansiering af barselorlov bliver der ingen barselorlov, og den finansiering, Venstre mener at have, kan ikke bruges, for den eksisterer ikke.
på det punkt?
Ellers skal jeg gerne gentage det.
Så vil jeg også gerne sige, at når det drejer sig om, hvor meget af puljen på 1 mia. kr. til nye initiativer, der skal bruges på IT, erhvervsskoler osv., har man stor indflydelse på det, hvis man er i stand til at sidde ved et bord og være med til at finansiere den milliard.
Det er her, der er mulighed for at få indflydelse på, hvor stort det beløb bliver.
Kristian Jensen (V), 2001-09-06:
Får jeg så forlænget taletid for dem, der ikke var her?
Jeg synes, det har været lidt beskæmmende at høre hr. Jan Petersens besvarelser.
Først og fremmest må jeg konstatere, at hans humør ikke er blevet bedre, men lad nu det ligge, for selv om vi også i Venstre går ind for et godt psykisk arbejdsmiljø, må det være op til hr. Jan Petersen selv.
Det, der for alvor er bekymrende, er, at når vi prøver at spørge om, hvordan finansieringen hænger sammen i regeringens oplæg, så får vi intet svar. Man kunne prøve at forestille sig, at det var Venstre, der var kommet og havde sagt, at vi godt vil have lavet noget mere forskning og IT, for 1 mia. kr. måske, men lad os snakke om finansieringen.
Så er jeg ret sikker på, at hr. Jan Petersens tone havde været ganske anderledes, men i dag, hvor vi har debatten, får vi ikke noget svar.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen endnu en gang, hvor meget af den milliard, den magiske milliard, skal bruges på IT?
Og hvor meget har man tænkt sig at få finansieret ved nye grønne afgifter?
Det er sådan, at vi allerede nu kan se, at der er nye grønne afgifter på 1,2 mia. kr. Kommer den magiske milliard
ud som nye grønne afgifter, er det rent faktisk 2,2 mia. kr., befolkningen skal belastes med i nye grønne afgifter.
Kan vi få et svar fra hr. Jan Petersen?
Jens Hald Madsen (V), 2001-09-06:
Jeg lagde mærke til, at hr. Jan Petersen sagde, at vælgerne kan ikke købes, vælgerne kan ikke købes.
Så kom jeg til at tænke på sommerdebatten.
Inden maj måned var barselorloven altså bluff, det, som Venstre kom med, var jo så forfærdeligt.
Efter maj måned blev det lige pludselig noget, som regeringen også kunne være med til.
Kan hr. Jan Petersen ikke forklare os, hvad det var, der forandrede sig i den tid, for regeringen var jo ikke tvunget til at lave noget ved barselorloven.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Jeg har kun i min tale afvist besparelser på arbejdsmarkedsrammen og aktiveringsmidlerne og ulandsbistanden, men nu skal det jo bero på et nærmere studium af den række fantasifulde forslag, som er dukket op ikke mindst i går, hvad der så er regulær finansiering i, og hvad der ikke er, og der er ikke meget af det, der er regulær finansiering i, så vidt jeg umiddelbart kan bedømme, men det skal bero på en nærmere gennemgang.
Jeg har også bemærket, at skattestoppet tilsyneladende ikke er finansieret.
Hvad angår råd og nævn, har vi jo allerede indarbejdet en besparelse på en halv milliard kroner ved at have gennemgået en række tilskud og set på, om de er fornuftige,
og den slags processer synes jeg, at man skal lave, og jeg vil da ikke udelukke, at der kan findes noget, som virker for drukfældigt efter hr. Jens Rohdes opfattelse. Det der har jeg nu ikke selv testet.
Jeg er bare bekymret, hvis man fjerner noget, der er fremadrettet, og som er med til at forandre landet.
Altså et angreb på grønne puljer ville jeg synes ville være angribeligt, fordi de er med til at gøre landet
mere miljømæssigt bæredygtigt.
Det kunne også være, at der blev fjernet noget, som ødelagde dansk films muligheder for at blomstre i udlandet, noget af det, hvor landet viser internationalt format.
Alt i alt kan det da godt være, at der er et eller andet her og der, som kan være fornuftigt, men jeg tror bare ikke på det provenu, der skulle være gemt i det.
Det var også for stadig væk at vise en vis åbenhed over for, at der skal være bredde i det her. Dermed har jeg så også indirekte svaret hr. Jens Rohde. Hvordan hr. Jens Rohde ser surrealisme i en politisk forstand, skal jeg lade være op til ham selv.
Jeg vil blot til fru Birthe Skaarup sige, at nye helbredelsesmetoder skal bruges, når det sikres, at de kan bruges fornuftigt til patienternes gavn.
Jeg vil ikke stå og love, at ethvert eksperiment skal kunne bruges med det samme.
Jeg ønsker sundhedsmæssig sikkerhed også for patienterne for, at når vi begiver os ud i noget nyt, er vi rimelig sikre på, at det fungerer, og at der er sagt sundhedsfagligt o.k. til det.
Jeg kan ikke og vil ikke som lægmand være dommer over, hvilken behandling der er bedst.
Det har vi faguddannede mennesker til.
Så glemte jeg at sige til hr. Ole Sohn, at der ikke ligger i vores barselorlovsudspil, at børnepasningsorloven skal fjernes som finansiel kilde.
Jens Rohde (V), 2001-09-06:
Det er fuldstændig surrealistisk at høre hr. Jan Petersen her i dag.
I én sætning står hr. Jan Petersen og punker oppositionen for, at den ikke har anvist finansiering.
Det hænger jo ikke sammen.
Så sagde hr. Jan Petersen til mig i sit svar tidligere, at hr. Jan Petersen ikke havde afvist andet end besparelser
på ulandsbistanden og aktiveringen.
Men det er jo ikke korrekt, for i Berlingske Tidende i går afviste hr. Jan Petersen bl.a., at man kunne nedlægge udviklingsfonden under Kulturministeriet, fordi det vil stoppe fremdriften i det danske kulturliv.
Så vil jeg godt spørge hr. Jan Petersen: Er kursus i fest og druk, hvor undervisernes fornemmeste kvalifikationer er, at de kommer fra et bælte i Sverige, hvor man har
tradition for hjemmebrændt sprit og slagsmål, kulturel fremdrift? Hvis det er, og hvis det er en offentlig opgave at støtte sådan noget, så vil jeg bare sige: Skål, hr. Jan Petersen!
Birthe Skaarup (DF), 2001-09-06:
Jeg stillede tidligere her i formiddag et spørgsmål til hr. Jan Petersen om anvendelse af ny teknologi og medicin i sundhedssektoren, og hr. Jan Petersen svarede, at det er muligt, at det kan gøres bedre.
Jeg vil blot sige til hr. Jan Petersen, at det skal faktisk gøres bedre, for det handler om nye helbredelsesmetoder for danskere, det handler om, at patienter venter i årevis på at komme i behandling, mens de kan få et bedre behandling i udlandet, det handler om, at Danmark sakker bagud på det her område.
Derfor synes jeg, at hr. Jan Petersen eller regeringen er i defensiven, når man ikke kan svare konkret, og jeg efterlyser et konkret tilsagn fra hr. Jan Petersen om at gå ind på det her område, som faktisk er vigtigt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-09-06:
Beklager, at jeg ikke lige var til stede. Jeg vil godt lige rykke hr. Jan Petersen i forhold til den tidligere besvarelse.
Jeg synes, hr. Jan Petersen svarede sådan lidt, hvad skal man sige, afvæbnende, og det var da i hvert fald altid et stykke hen ad vejen.
Men det drejer sig stadig væk om plejehjemsbebyggelser, hvor socialministeren offentligt, i tv faktisk, har udtalt, at der direkte er begået pligtforsømmelse i Københavns Kommune.
Altså det, der er foregået, er ulovligt.
Men hvad foretager socialministeren og regeringen sig egentlig i den anledning?
Det er jo en ganske alvorlig sag, at landets socialminister for åben tv-skærm kan erkende, at det, der er foregået i Københavns Kommune, er dybt ulovligt, men så sker der i øvrigt ikke mere.
Her må man altså kunne forvente et svar.
Og igen vedrørende plejehjemsbyggeriet, hvor 11.000 er droppet: Skal der ske noget på området?
Jeg spørger ikke om ældreboliger, jeg spørger om reelle plejehjemspladser.
Aage Frandsen (SF), 2001-09-06:
Jeg vil også godt spørge til det der med det frie valg, som Venstre lægger så meget vægt på.
For praksis er jo sådan, at Venstremændene rundtomkring i amter og kommuner alligevel ikke vil praktisere det frie valg fuldt ud. Vi havde det lidt pudsige i foråret
, at der var Venstrepolitikere herinde i Folketinget, der også var amtsrådsmedlemmer, og som mente noget forskelligt de to steder.
Der er også Venstreborgmestre, som begrænser det frie valg, for man ved, at det i praksis vil medføre nogle store udgifter f.eks. på skoleområdet.
Hvor langt vil man gå i det frie valg?
Der er et spørgsmål i den forbindelse, jeg godt vil stille.
Ét er, at det måske er vigtigt at have frit valg, det kan man gå ind for, men det afgørende er vel også at få uddannet personale, og der er det jo karakteristisk for Venstres forslag, at der intet er.
Tværtimod er der nogle steder, hvor man skærer i uddannelse af personale på social- og sundhedsområdet.
Så lige til allersidst.
Så der er der en lille besparelse, vi kan være enige om.
Jeg håber, at hr. Thor Pedersen har mulighed for at svare på spørgsmålet.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Fru Ulla Tørnæs' mere polemiske form kan jo stå for sig selv.
Jeg skal blot bekræfte, at jeg tidligere sagde - og det siger jeg også igen - at jeg og Socialdemokratiet ikke mener, at vi kan finansiere barsel via beskæringer på aktiveringsrammen.
Så kan det selvfølgelig fungere.
Fru Annie Lunde Hansen mener, jeg burde svare Venstre noget mere præcist.
Nu har jeg ikke indtryk af, at det er
alle steder i dansk landbrug, at indtjeningen er dårlig
Der er i hvert fald rimelige svinepriser og god indtjening på det område.
Men det, jeg sagde, var to ting i to forskellige svar.
Det ene var principielt, og det var et spørgsmål om dyrevelfærd.
Principielt burde et erhverv jo selv bære de omkostninger, der følger af myndighedskrav, og her har vi et erhverv, der har en traditionelt højere subidieringsgrad end vel alle andre erhverv.
Det andet var, at jeg ikke udelukkede muligheden for, at vi også på landbrugsområdet kunne finde nye veje, så landbrugselever kunne etablere sig i forpagtede bedrifter uden at skulle leve op til de ejerkrav, der efterhånden er ved at komme frem i dansk landbrug på grund af strukturudviklingen.
Det bliver enormt store landbrug med enorme kapitalkrav, og ganske mange har formentlig ikke kræfter økonomisk eller tør ikke tage risikoen ved så store personlige investeringer.
det har vi alle behov for at studere.
Jeg synes bare, at det udgangspunkt principielt at afvise nye veje vil være lidt for bastant. Så må jeg som afslutning sige til hr. Frank Aaen: Ja, vi har fremlagt et finanslovforslag, hvor alle de aftaler, vi er bundet af, herunder også den aftale om udbygning af vejnettet og aftalerne med amter og kommuner, er finansierede.
Men så er der en række nye forslag og nye temaer, som vi har peget på, og det er dem, vi beder om at få finansiering til i samarbejde med dem, der vil være med til at gennemføre dem.
Det kan være mere eller mindre smukt, men det er det snit, vi har lavet, fordi vi synes, at regeringens forpligtelse i hvert fald er at fremlægge finansiering til det, der er aftalt, og det har vi hermed gjort.