runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Venstre vil ikke lave større reformer af velfærden uden en forudgående debat og efter et folketingsvalg.
Reformer skal ikke komme som en tyv om natten.
Derfor har regeringen nedsat Velfærdskommissionen for både at se alle velfærdsordningerne i sammenhæng, for at se hvor reformer er nødvendige, for at give et bud på, hvilke indholdsmæssige områder der så er aktuelle at tage fat på, og for at sikre den nødvendige debat om reformerne.
Vi glæder os til at se Velfærdskommissionens endelige rapport.
Den debat, der allerede er sat i gang, peger jo hen imod nogle af de konklusioner, der vil komme.
Velfærdskommissionens analyserapport her fra marts måned giver jo et fingerpeg, og vi skal selvfølgelig lytte til de argumenter, der kommer.
Vi har jo et stort ansvar for at sikre fremtidens velfærd.
Det er også meget naturligt, for samfundet udvikler sig hele tiden, og det at tage bestik af udviklingen og indrette sig derefter er jo ansvarligt politisk lederskab.
Det kan da godt være, at der er uhensigtsmæssige hjørner, vi allerede skal se på nu.
I valgkampen var spørgsmålet om tvungen overgang til efterløn efter 30 måneder på dagpenge oppe at vende, men inden man ændrer ordningen, mener jeg, det vil være fornuftigt at analysere konsekvenserne tilbundsgående.
Det kan da imidlertid lyde fornuftigt med en ændring, men det kræver vel en ændring af dagpengeperioden for alle over 60 år, og det vil for mange være en fristelse til at spekulere i at være på dagpenge frem for efterløn.
Og den fleksible efterløn hindrer jo ikke nogen i at vende tilbage til et job, hvis man finder et job.
Der har også været forslag fremme om, at man skal kunne tjene 30.000 kr. ved siden af efterlønnen uden fradrag i efterlønnen.
Så er der nok flere, der vil yde en ekstra indsats på arbejdsmarkedet, er der sagt.
Og det lyder jo umiddelbart besnærende.
Problemet er bare, at det ville sende rigtig mange flere på efterløn, for hvem ville ikke vælge efterløn plus 30.000 kr., hvis man herved kan tjene det samme eller mere end ved at have et fuldtidsjob?
Jeg tror da nok, at jeg selv ville vælge efterløn, og jeg tror, at andre ville gøre som jeg, altså arbejde 300 timer og få et par hundredtusind.
Og så kan man jo godt fylde resten af tiden ud med noget fornuftigt.
Der er for mig ingen tvivl om, at hvis det forslag gennemføres, vil det koste rigtig mange penge.
Lad os i forligsgruppen se på de hjørner, der måtte være.
Kan vi finde fornuftige løsninger på dem, så er det i orden med os i Venstre.
De store reformer afventer Velfærdskommissionen.
Jeg skal på vegne af Venstre, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at indkalde forligspartierne bag efterlønsreformen fra 1998 med henblik på at undersøge mulighederne for at øge arbejdsudbuddet gennem større incitamenter i efterlønsordningen.«
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jeg tror, hr. Bjarne Laustsen har et meget underligt forhold til historieskrivningen, når det gælder efterlønnen.
I 1998 var det sådan, at Socialdemokraterne sad med regeringsmagten, og så foreslog man forringelser af efterlønsordningen for at bevare den.
Det kunne måske til nød forstås med henvisning til kompromisvillighed og alt muligt, hvis det var sådan, at vi havde haft en borgerlig regering, som på daværende tidspunkt havde fremsat et forslag om at afskaffe den, men det var jo ikke tilfældet.
jeg, at en stor del af diskussionen i forbindelse med det valg gik på den daværende statsministers noget lurvede pålidelighed i forbindelse med efterlønsforliget.
Det var det, der gjorde, at den nye statsminister kunne slå sig op som den store sandhedsapostel, på trods af at det måske ikke er helt holdbart, i modsætning til den daværende statsminister, som jo var løbet fra sine valgløfter i 1998.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Nu er vi ude i historien, og hvis ikke det var sådan, at Socialdemokratiet havde vundet valget i 1998 og fortsat havde haft regeringsmagten, tror jeg simpelt hen ikke, at Venstre med hr. Uffe Ellemann-Jensen som eventuel statsminister ville have lavet tingene om og sikret efterlønnen i fremtiden.
Jeg tror simpelt hen, at en borgerlig regering ville have afskaffet efterlønnen dengang, og så havde vi ikke haft den i dag.
Det, Socialdemokratiet gjorde dengang, var at tage et medansvar og sørge for, at ordningen blev ændret, så den også kunne leve i fremtiden.
Det har vi jo fået bevis for siden 1998, og jeg vil godt høre, om Enhedslistens ordfører ikke deler den opfattelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Nu er jeg heldigvis gammel nok til i hvert fald at kunne huske 1998.
Det er måske nok lidt mere præsent for mig end 1978, og der er ingen tvivl om, at i 1998 blev der indført forringelser af efterlønnen.
Den største og mest åbenlyse forringelse var, at man indførte et forsikringsprincip og derefter indførte efterlønskontingentet som betingelse for, at man så kunne gå på efterløn, når man blev 60, 61 eller 62 år, eller hvornår man nu ville, og derfor mener jeg absolut ikke, at der er nogen grund til at rose Socialdemokraternes indsats i 1998, uanset om hr. Bjarne Laustsen var ordfører eller ej.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Når Folketingets nestor tillod sig at stille spørgsmål til Enhedslistens ordfører, hr. Jørgen ArboBæhr, var det med god ret.
Nu ligger det mig meget fjernt at kritisere nogle, der ikke har været med til at gøre noget på et bestemt tidspunkt, og hvis man bliver klogere hen ad vejen, er det helt o.k.
Jeg vil ikke gå så langt tilbage som til 1978-79, jeg vil kun gå tilbage til 1998, hvor vi ændrede efterlønnen.
Jeg synes næsten, jeg kunne forstå, at det er en meget fin ordning, vi fik skabt i 1998.
Jeg var selv ordfører for Socialdemokratiet dengang, men det var ikke lige det, vi hørte fra Enhedslisten dengang, så jeg vil bare kvittere for, hvis man er kommet dertil, at det er en rimelig ordning.
Men kan vi finde ud af at lave nogle forbedringer, bl.a. dem, Socialdemokratiet har foreslået, må det vel være helt o.k. ud fra Enhedslistens synspunkt.
Er det ikke korrekt?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jo, jeg er fuldstændig enig med hr. Svend Auken, og jeg vil sige, at det ikke alene er en lære for fremtiden, det er også en lære for nutiden.
Jeg synes f.eks., det er fuldstændig oplagt, at vi skal lave de forbedringer af efterlønsordningen, som først og fremmest vil komme de lavest lønnede til gode – de, der i dag ikke har nogen som helst eller i hvert fald kun meget ringe mulighed for at tjene lidt ekstra ved siden af efterlønnen ved at yde en beskeden arbejdsindsats.
Derfor håber jeg også, at venstrefløjen inklusive hr. Svend Aukens parti kan stå sammen om det forslag til forbedringer, som ligger i vedtagelsen.
Svend Auken (S), 2005-04-12:
Jeg kan være meget enig i de sidste bemærkninger, ordføreren gjorde.
Det var i øvrigt allerede i 1978, vi stemte om efterlønsordningen, der trådte i kraft den 1. januar 1979 og jo har givet hundredtusindvis af mennesker en virkelig fin tilværelse efter arbejdslivet.
Men det, jeg bare vil have forståelse for, er, at netop i disse spørgsmål kan det bedste være det godes fjende, og så er det altså vigtigt, at partierne til venstre for midten kan holde sammen og ikke splittes, men netop slås for en ordning, som titusindvis af almindelige danskere synes er en perfekt ordning.
Er det ikke en lære for fremtiden, at vi forstår at holde sammen i de spørgsmål?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jeg behøver ikke være decideret selvkritisk, da jeg ikke var bare i nærheden af Folketinget på daværende tidspunkt.
Jeg kender ikke de nøjere omstændigheder og ved heller ikke, hvorfor man gjorde det.
Men jeg vil sige, at sådan som efterlønsordningen ser ud i dag, ville jeg nok også have stemt for den i 1980'erne.
Det er der ingen tvivl om, for efterlønsordningen havde jo den store fordel, som argumentet også var dengang, at den skabte plads til, at unge kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
I dag siger nogle, at der ikke er nogen arbejdsløshed, men det er jo ikke rigtigt.
Svend Auken (S), 2005-04-12:
Jeg er meget enig i meget af det, ordføreren sagde, men når jeg gerne vil stille ordføreren et spørgsmål, er det for at få hans vurdering af de politiske omstændigheder, dengang vi indførte efterlønnen.
Måske ved ordføreren, at jeg var arbejdsminister på det tidspunkt, og jeg er meget stolt af, at vi lavede den ordning.
Jeg er meget enig i det meste af det, ordføreren sagde om de gode virkninger af ordningen, også i det konkrete forslag, der var indeholdt i hans bemærkninger.
Jeg synes også, det er fint, at man stiller forespørgslen her i dag.
Men synes ordføreren ikke, det på den baggrund ville være rigtigt, hvis netop Enhedslisten i dag sagde, at det var forkert, at venstrefløjen i sin tid ikke ville støtte efterlønsordningens gennemførelse?
Vi måtte gennemføre efterlønsordningen sammen med partiet Venstre, bl.a. fordi venstrefløjen i Folketinget dengang ikke ville støtte efterlønsordningen.
Vi har alle sammen lov til at være lidt selvkritiske en gang imellem, og jeg vil bare give ordføreren en mulighed for også at være det.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-12:
Sådan som jeg forstår kulturministeren, er kulturministeren også enig i, at vi på et eller andet tidspunkt er nødt til at få den privatisering på skinner, ikke for privatiseringens skyld, men for TV 2's skyld og for de tv-seeres skyld, som gerne vil være fri for at skulle betale, hver gang de gerne vil se en god film eller se noget god sportsunderholdning, eller hvad folk nu er interesserede i.
Der har vi en forpligtelse til at se, om vi ikke kan få skabt et TV 2, der er konkurrencedygtigt på de felter.
Der kan man selvfølgelig godt vælge at mene som SF og Enhedslisten, at det ser vældig godt ud, som det er i dag, men hvis det ikke er det i fremtiden, er der jo et problem.
Derfor er vi nødt til at fremtidssikre TV 2.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om kulturministeren ikke er enig i, at det, hvis der har været tale om, at TV 2 på det nærmeste skulle være på vej til rabundus eller på vej til konkurs, i hvert fald er en fejlfortolkning, et fejlcitat.
Det har jo været fremme i medierne de seneste dage, at TV 2 har nogle gevaldige økonomiske problemer nu og også vil få nogle gevaldige økonomiske problemer i fremtiden.
I forhold til det økonomiske synes jeg, at det er vigtigt, at kulturministeren skærer ud i pap, at det er der i hvert fald ikke tale om, hvis man sælger TV 2.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
En af årsagerne til, at vi ville privatisere TV 2, var jo netop at ruste stationen til flere rettighedskøb.
Men TV 2 fungerer glimrende i dag.
Jeg har som sagt haft flere samtaler med både direktion og bestyrelse, og der er en forsikring om, at der ikke er problemer i TV 2 i dag, og at man har mulighed for at udvikle TV 2.
Vi har jo et håndtag i form af, at vi har indgået en egentlig public service-aftale med TV 2, som indebærer et vist antal danske film, et vist antal børneudsendelser og i det hele taget et vist antal nyhedsudsendelser.
Det kan vi jo skrue op og ned for, også i forbindelse med en ny medieaftale, som vi skal i gang med allerede i starten af det nye år.
Det kan vi sådan set bestemme i forhold til den ramme, som TV 2 har, og det vil vi tage fat på i løbet af det kommende år.
Det vil også give et samarbejde med Danske Folkeparti, som jo er en del af medieforliget.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-12:
Man kan ligesom høre på debatten her i dag, at Enhedslisten og SF vejrer morgenluft og kan se, at nu bliver TV 2 alligevel ikke privatiseret.
Det kunne man måske godt synes var i orden, hvis det vel at mærke ikke var, fordi der, som vi ser det i Dansk Folkeparti, er nogle gigantudfordringer for TV 2's fremtid.
Det er f.eks. på filmområdet, hvor der i dag er masser af genudsendelser, og hvor der selvfølgelig fra mange mennesker her i landet er et ønske om på vores nationale tv-kanaler at kunne se de bedste film, den bedste sport og den bedste underholdning.
Derfor vil jeg godt spørge kulturministeren: Er kulturministeren ikke enig i, at vi nu har et forløb, der meget hurtigt skal bringes på bane igen med henblik på at få skabt den kapital og det samarbejde bag TV 2, der kan gøre, at TV 2 kan konkurrere med deres konkurrenter?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Hr. Holger K. Nielsen behøver ikke at bekymre sig.
Medieforligskredsen vil mødes og tage stilling til de udfordringer, der er for hele medieområdet som følge af den her situation.
Vi mener ikke, at der nogen ændringer for TV 2 og for hele medielandskabet.
Vi har, regeringen og Dansk Folkeparti, indgået en rigtig god aftale, som de tre partier selvfølgelig står ved.
Den aftale indebærer en masse andre ting på medieområdet, som vil liberalisere medieområdet og være til gavn for lyttere og seere, og vi har endnu mange projekter, vi skal have færdiggjort.
Men der er ikke noget presserende behov for at tage stilling til TV 2-problematikken, for TV 2 fungerer glimrende i dag, og der er ikke nogen problemer for TV 2 i den horisont, vi kan se foran os.
Selvfølgelig skal vi hele tiden være agtpågivende og ansvarlige over for, at vi fører en mediepolitik herhjemme, så derfor kigger vi selvfølgelig forskellige scenarier igennem, og det vil vi også gøre den kommende tid.
Men umiddelbart er der ikke nogen grund til ændringer på TV 2's side, og på de øvrige medieområders side fortsætter vi det gode samarbejde, vi har med Dansk Folkeparti, som er glimrende, godt og konstruktivt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 21
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-12:
Jeg må så konstatere, at det, vi har hørt fra hr. Jens Rohde og hr. Poul Nødgaard, er slag i luften, at det er ting, der ikke bliver taget alvorligt i regeringen.
Man står fast på den beslutning, man tog sidste fredag, og den oplysning vil jeg godt sige tak for.
Så står der jo stadig væk det tilbage, at kulturministeren er nødt til at have nogle overvejelser i forhold til, hvad man nu gør i forhold til TV 2.
Det er jo rigtigt, at TV 2 står i nogle problemer netop nu, som regeringen må overveje, hvad man så gør ved i den her situation, altså i den her pause, der er kommet nu.
Der vil jeg da godt høre, om der vil være mulighed for, at kulturministeren snarest belejligt kunne komme en redegørelse for det her i Folketinget.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Regeringen træffer jo en beslutning på baggrund af den rådgivning, vi får fra vores økonomiske og juridiske rådgivere, og den siger, at vi bliver nødt til at sætte den proces på pause – af hensyn til statens ressourcer, af hensyn til statens aktiver og også af hensyn til behandlingen af de otte bud, der er kommet ind, hvor vi kan se, at de bud vil blive for lave i forhold til, hvad virksomheden reelt set er værd.
Det vil sige, at det vil være at svigte skatteborgerne og det danske samfund, hvis vi solgte videre i den proces.
Derfor har vi valgt at sige pause, og derfor vil der ikke være nye forhandlinger.
Det er den rådgivning, vi har fået fra vores rådgivere, og det er den beslutning, vi har truffet.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-12:
Det vil sige – og det vil jeg godt have bekræftet – at vi kan konstatere, at hr. Jens Rohde kører sit helt, helt eget løb her.
Der er ingen som helst dækning i regeringen for det, Venstres politiske ordfører er ude med her: Kører han simpelt hen et soloridt omkring hele TV 2-sagen?
Det vil jeg godt have bekræftet eller afkræftet fra kulturministeren, og tilsvarende, om hr. Poul Nødgaard, der vil have genoptaget forhandlingerne med udbyderne, også taler for egen regning, at der ikke er nogen som helst mulighed for, at det, hr. Poul Nødgaard er ude med, kan blive taget alvorligt i regeringen.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Regeringen har på baggrund af den rådgivning, vi har fået fra kammeradvokaten og vores øvrige rådgivere, besluttet sig til at udsætte salget af TV 2.
Det har vi gjort, fordi vi vil være ansvarlige over for statens ressourcer, og fordi vi selvfølgelig ikke vil sidde den rådgivning overhørig.
Vi mener ikke, at der er nogen problemer for TV 2 for nærværende.
Vi mener ikke, at der er brug for nye konstruktioner, men vil selvfølgelig lade alle muligheder være åbne.
Der er ikke nogen initiativer fra regeringens side til ændringer i konstruktioner eller nye ideer.
Vi fortsætter som hidtil.
TV 2 klarer sig godt, og det vil de blive ved med.
Der er altså ikke nogen grund til at genoptage nogen forhandlinger med de otte bydere.
Otte bydere har jo sagt, hvad de vil give.
Der er for øvrigt mange forkerte myter i den sag, hvor det ikke lader til, at informationscheferne for de firmaer, som har budt, reelt kender til indholdet i deres bud, men det er så en anden sag.
Derfor er der altså ikke behov for at genoptage forhandlinger på baggrund af de bud, der er kommet ind, hvor man har tilkendegivet, hvad man vil give, og hvilke forbehold man har over for de bud.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-12:
Det er den samme sag.
Ligesom Enhedslisten var vi i SF også meget godt tilfredse med, at beslutningen om at privatisere TV 2 blev udskudt.
Det var efter de foreliggende præmisser, men også i det hele taget meget fornuftigt.
Men man bliver lidt overrasket, når man sådan ser forskellige meldinger.
Her senest i dag kunne jeg på forsiden af Politiken se, at Venstre vil indkalde til nye forhandlinger med de selskaber, der har budt på TV 2, og at Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, er ude med nogle meldinger, der går i stik modsat retning af den melding, der kom fra kulturministeren i fredags.
Jeg vil godt høre, om der er fasthed i regeringens politik i forhold til at udskyde privatiseringen af TV 2, og om de ting, vi hører fra hr. Jens Rohde og Dansk Folkeparti, er noget, der ikke har nogen gang på jorden.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Jeg kan jo så som et andet af forligspartierne give mit tilsagn om, at Det Radikale Venstre også gerne indgår i de her drøftelser om at reformere efterlønsordningen i ganske betragtelig grad, men stadig væk vil jeg godt lige bede ordføreren om at præcisere for mig: Hvad er det lige præcis, vi venter på?
Jeg kan jo tydeligt høre, at Det Konservative Folkeparti har afklaret sin holdning.
Så kan vi lige få det skåret helt ud i pap: Hvad er det, vi tror, Velfærdskommissionen vil sige, som vil bringe afgørende nyt i forbindelse med den her diskussion?
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Jeg synes alligevel, at det er lidt underligt, at kulturministeren siger, at der slet ikke er nogen problemer.
Man kunne så drage den logiske konklusion, at hvis der slet ikke er nogen problemer med at drive TV 2 videre på de betingelser, der gælder nu, så er der slet ingen grund til at gennemføre en privatisering.
Jeg har forstået, at privatiseringen skulle gennemføres bl.a. for at skaffe kapital til TV 2, og så må kulturministeren vel oplyse om: Hvordan vil kulturministeren så sikre, at den fornødne kapital stilles til rådighed for TV 2 i fremtiden?
Når jeg synes, at det er vigtigt at få et svar fra kulturministeren nu, er det jo, fordi forskellige politikere fra de to partier, der normalt støtter kulturministeren, har været fremme med meget fantasifulde bud på, hvad man skulle gøre.
Jeg ville i hvert fald godt have, at kulturministeren skulle slå fast, at det er en statslig forpligtelse at sikre, at TV 2 kan fortsætte med at opfylde sin public service-forpligtelse i de kommende år.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Regeringen er stadig væk af den overbevisning, at vi vil privatisere TV 2, når retssagerne er færdige.
Men det er klart, at når vi får en rådgivning fra kammeradvokaten om, at vi skal sætte processen på pause, så gør vi det.
Alt andet ville jo være fuldstændig umuligt at begive sig ud i.
TV 2 er en velfungerende koncern, som har en fornuftig økonomi, som har et fantastisk godt brand, og som er danskernes foretrukne tv-kanal, så der er ingen problemer for TV 2 nu, i morgen og i de næste år frem.
Der er ikke nogen grund til bekymring.
Jeg har haft flere møder med TV 2's direktion.
Så sent som i dag har jeg haft en samtale med TV 2's formand.
De fortsætter ufortrødent med at videreudvikle TV 2 som danskernes foretrukne tv-kanal.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Jeg er selvfølgelig glad for, at kulturministeren har gjort det her af hensyn til TV 2, men jeg ville måske være endnu mere glad, hvis kulturministeren i besvarelsen af det her spørgsmål ligesom også kunne inddrage det, at muligheden for at sælge TV 2 på nogle betingelser, der sikrede public service-forpligtelsen, også kunne have spillet en afgørende rolle i forhold til kulturministerens vurdering.
Vi står jo nu i den situation, at vi skal tage stilling til, hvordan vi skal sikre TV 2 fremover.
Jeg synes måske også – i forlængelse af det her – at jeg lidt savner nogle bud fra kulturministerens side på, hvordan kulturministeren vil sikre, at TV 2 også i fremtiden kan opfylde sin public service-forpligtelse.
Synes kulturministeren ikke, at det ville være en god idé at tilrettelægge et forløb nu, som tog udgangspunkt i, at salget af TV 2 ikke bliver til noget inden for overskuelig tid, og at man derfor må planlægge ud fra det?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Baggrunden er kort fortalt, at regeringen ikke længere tror, at det for nærværende vil være muligt at gennemføre et salg af TV 2 på vilkår, som er tilfredsstillende for staten: at vi sælger til den rigtige pris, og uden at staten risikerer at skulle købe aktierne tilbage om nogle år.
Staten får en rådgivning – og det er vigtigt at slå fast – fra kammeradvokaten, som henstiller, at vi ikke går videre med salg på det nuværende grundlag.
Det gør man ud fra de fire statsstøttesager, som vi har kendt til hele vejen igennem forløbet, og som vi så at sige afsluttede eller gik videre med i oktober måned, da vi lavede en endelig rekapitalisering sammen med EuropaKommissionen.
Efter at salgsprocessen er gået gang, kommer der så to nye sager, som bliver offentliggjort mellem januar og februar, mens der er folketingsvalg, og som vi kender til gennem EF-Tidende i midten af marts og den 2. april.
Det er, uden noget som helst hokuspokus, årsagen til, at kammeradvokaten giver det soleklare råd til regeringen, at vi ikke kan gå videre med den proces.
Jeg tror ikke, at der er nogen minister, som vil gå videre med en proces, når kammeradvokaten giver det klare råd.
Det betyder så også, at regeringen har valgt ikke at gå videre med den proces.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Det var jo dagens glædelige begivenhed, da kulturministeren meddelte, at man ville udsætte salget af TV 2.
Det skal kulturministeren ikke høre nogen kritik af fra min side.
Men jeg må sige, at jeg ikke helt forstår argumentet for at udsætte salget, for de retssager, som kulturministeren henviser til, har vistnok været annonceret i ganske god tid.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om realiteten i det her ikke er, at kulturministeren har opdaget, at Enhedslisten og andre kritikere af salget havde ret, da vi sagde, at regeringen ville ende med at blive presset til at sælge til nogle firmaer, som man ikke kunne have tiltro til ville drive det her på en fornuftig public service-vis.
Hvis det i virkeligheden er det, der er problemet, er det spørgsmålet, om kulturministeren ikke først som sidst skulle beslutte sig til at sige, at salget er en dårlig idé.