runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
Baggrunden for spørgsmålene er følgende forhold, nemlig at man har kunnet registrere, at tog kører forbi rødt på Kastrupbanen på grund af et særligt signalsystem, at man på strækningen Helsingør-Malmö udsætter lokomotivførerne for hele tre forskellige signalsystemer, og at Jernbanetilsynets Flemming Lund har udtalt til Politiken: »I det lange perspektiv kan vi ikke afvise, at der sker ulykker på grund af signalanlægget.«
Det er jo ikke just en betryggende udtalelse, hvorfor man kan forvente, at der tages initiativer til, at man får en sikker strækning.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-16:
Det er ikke mange minutter siden, at en af hr. Kristian Jensens partifæller problematiserede, at miljø- og energiministeren havde sagt, at der skal være grænser for tilbygning i det åbne land.
Det må jeg forstå på den måde, at Venstre ikke mener, at der skal være grænser for tilbygning i det åbne land.
Hvorfor skulle man ellers problematisere miljø- og energiministerens udtalelse?
Så vil jeg bekræfte over for fru Lis Greibe, at det, som det er beskrevet om planlovgivningen m.v., er korrekt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-16:
»Er statsministeren enig med miljø- og energiministerens udmeldinger ved konferencen om bæredygtige byer på Hindsgavl Slot ved Middelfart mandag den 7. maj 2001, som bl.a. blev gengivet i artiklen »Uenighed om hvor vi skal bo« i Jyllands-Posten den 8. maj 2001?«
Først vil jeg gerne sige, at jeg synes, det er godt, at statsministeren har haft mulighed for at komme i Folketingssalen i dag og redegøre for, hvad der er regeringens politik.
Når jeg siger det sådan, er det, fordi befolkningen udeomkring desværre har reageret på en sådan måde, at de har været i tvivl om, hvad der var omkring boligmønstrene.
Det skyldes måske nogle udmeldinger fra den radikale Johannes Poulsen, der sidder i KL's formandskab, og som deltog i konferencen.
Og sådan som miljø- og energiminister Svend Auken forsøger at forklare det, sammenligner han danskernes bomønster med, hvad der svarer til det i det gamle DDR. Det kan vi jo ikke vide noget om.
Men vi synes, det er meget vigtigt, at vi i dag får sat på plads, om der er grund til, at befolkningen er så bekymret.
Hr. Johannes Poulsen fra Det Radikale Venstre udtrykker i hvert fald ønske om, at man får en anden politik med hensyn til bomønsteret.
Så derfor er spørgsmålet stillet, og vi ser frem til at høre svarene.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-16:
Jeg forstår, at spørgeren har stillet det samme spørgsmål til økonomiministeren og indenrigsministeren.
Jeg skal gøre det meget kort, for der er ikke meget kød på den pind.
Jeg synes ikke, vi her i Folketinget skal bruge tid på at debattere på grundlag af avisoverskrifter.
Jeg vil derfor henvise spørgeren til miljø- og energiministerens indlæg i Jyllands-Posten den 10. maj i år.
I dette indlæg gendriver miljø- og energiministeren meget klogt, synes jeg, de synspunkter, som formanden for Teknik- og Miljøudvalget i Kommunernes Landsforening, Johannes
Poulsen, har tillagt ministeren, og som var anledning til forsideartiklen i Jyllands-Posten den 8. maj i år.
Og mere er der jo faktisk ikke at sige om den sag.
Det er, hvad jeg kan oplyse, og man kan jo eventuelt læse den pågældende artikel, hvis det har interesse.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-16:
Nu skal statsministeren jo selv afgøre, hvad statsministeren vil svare, men det er sådan set utroligt, når man erindrer sig, at det er kommunerne, der står for, hvordan man skal planlægge bebyggelser over det ganske land, at statsministeren så her, hvor en radikal formand, der hedder hr. Johannes Poulsen, udlægger teksten fuldstændig anderledes, ikke er i stand til at fortælle lidt om, hvordan regeringens holdning er til, hvordan danskerne skal bo i fremtiden.
Man må jo også sige, at det kan overraske noget, når vi kigger tilbage.
I 1996 lavede regeringen en landsplanredegørelse.
I den landsplanredegørelse manglede man helt et afsnit om landdistrikterne.
Man havde end ikke med, hvordan landdistrikterne skulle udvikle sig.
Heldigvis gjorde regeringen det, at den trak sin landsplanredegørelse tilbage, og lavede en ny i 1997, og så fik vi et afsnit med om landdistrikterne.
Set i det lys kan det vel ikke undre, at befolkningen er noget bekymret for, om der er plads til, at man også får udvikling i landdistrikterne.
Og hvis det står til troende, at statsministeren bekræfter de synspunkter, som miljøministeren kom frem med under debatten, hvor jeg må konstatere, at miljø- og energiministeren jo i hvert fald siger, at man ikke skal have mulighed for at bo i det åbne land, så må jeg spørge statsministeren direkte: Er det statsministerens opfattelse, at den danske befolkning skal have lov til at kunne etablere sig i det åbne land?
Holger Graversen (S), 2001-05-16:
Jeg mener, at Venstres miljøordfører kunne have sparet sig ulejligheden og statsministerens tid ved at have læst hr. Svend Aukens efterfølgende korrektion i Jyllands-Posten.
Desuden havde vi en landdistriktdebat her i salen den 4. maj, hvor hr. Hans Christian Schmidt også var til stede som ordfører, og der fremgik vores holdning til landdistrikterne.
Men da vi nu har emnet oppe, vil jeg godt spørge statsministeren: Hvilken indflydelse mener statsministeren, det har på folks lyst til at bosætte sig på landet, at Venstre f.eks. nu har blokeret for forlig om støtte til små, decentrale kraftvarmeværker på landet?
Det er jo noget med omkring 1.500 kr. pr. måned for tusindvis af landfamilier.
Og jeg kunne stille det samme spørgsmål med hensyn til Venstres holdninger til at afskaffe lukkeloven og til at give tilladelse til flere lavprisvarehuse i de store byer.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-16:
Jeg tror, jeg lader mit gode hjerte løbe af med mig i dag og dermed også bekræfter over for hr. Hans Christian Schmidt, hvad jeg tror, at spørgeren i virkeligheden godt ved, men o.k. så lad mig understrege det: Udgangspunktet for regeringens landdistriktpolitik, som jo er ganske omfattende, ganske intens med mange gode redegørelser og også mange gode initiativer, som hr. Holger Graversen var inde på før, er en overordnet målsætning om, at der i landdistrikterne skal skabes en bæredygtig udvikling. Og det betyder tilstrækkeligt med erhvervs,- beskæftigelses- og bosætningsmuligheder samt gode service,- kultur- og fritidstilbud.
Og så vil jeg sige til hr. Holger Graversen: Jeg er ganske enig i det grundsynspunkt, der her er nævnt.
Det ville have været en stor, stor hjælp også for landdistrikternes fremtid, hvis Venstre ikke havde blokeret for forliget om de decentrale kraftvarmeværker, så de små samfund kunne få energi til rimelige priser.
Og så har jeg som sagt ikke mere at oplyse i denne sag.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Ja, sagt til hr. Keld Albrechtsen, hvor er det dog herligt, hvor meget tid vi kan bruge på procedurerne.
Nu skal jeg gerne gentage en gang til, at også Enhedslisten har været inddraget i alle drøftelserne, at også Enhedslisten har været inddraget i drøftelserne omkring forslaget til vedtagelse. Jeg skal gerne understrege her, at det er ordføreren for Socialdemokratiet, hr. Ole Vagn Christensen, der har haft et forslag til vedtagelse, der har forhandlet med partierne, der har prøvet at finde frem til, hvordan der kunne komme en løsning, og at regeringen havde foretrukket, at det var et enigt Folketing, ligesom det var i februar måned. Der ligger intet i dette forslag til vedtagelse, der betyder, at vi, hvis der bliver tale om en stor fortjeneste, ikke kan tage spørgsmålet om en beskatning op - intet som helst i det forslag, vi vedtager her i dag.
Jens Rohde (V), 2001-05-16:
Jeg vil bare lige anholde den kommentar, at Venstre blokerede for det forlig.
Der er ikke noget til hinder for, at regeringen gennemfører det alligevel.
Værsgo.
Og lige så snart - hvis vi får en borgerlig regering - så gennemfører vi nøjagtig de ting, som vi var fuldstændig enige om.
Der er bare lige den lille passus om, at afgifterne så partout skal stige i år 2005, som vi ikke vil være med til.
Og den kunne man bare have fjernet fra regeringspartiernes side, så havde der jo ikke være noget problem.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-16:
»Er ønsket om at »modernisere« grundloven om et par år i realiteten et ønske om at tilpasse Danmarks grundlov til en kommende EU-forfatning og fremover gøre det muligt at afgive dansk suverænitet uden at spørge befolkningen ved folkeafstemninger?
Skriftlig begrundelse
Folketinget og regeringen har frem til den 30. juni 2003 besluttet at gennemføre en folkelig debat om det danske folkestyre.
Debatten skal angiveligt give et indtryk af, om befolkningen støtter en modernisering af grundloven.
Til formålet er der afsat 4 mio. kr. til støtte til debataktiviteter m.m. Initiativet til at ændre grundloven skal formentlig ses i lyset af EU's bebudede nye regeringskonference, som går i gang i 2004 og som bl.a. sigter mod at vedtage en EU-forfatning.
Her kan den danske grundlovs restriktive krav omkring dansk suverænitet komme på tværs for de unionsivrige politikere.
De mange danske folkeafstemninger om EU-forhold har besværliggjort livet for unionspolitikerne, der flere gange ved folkeafstemninger er blevet underkendt af befolkningen.
Senest forhindrede befolkningen et stort politisk flertal i Folketinget i at afskaffe kronen, Nationalbanken og et selvstændigt dansk pengevæsen.
Det er jo bekendt, at man i EU og EU-medlemslandene vil arbejde på en slags grundtraktat, en slags forfatning for EU, det er det, der er oppe, og at det kommer på, når den næste regeringskonference starter, som er planlagt til 2004.
Samtidig har man fra Folketingets side igangsat en folkelig debat, der skal køre frem til juni 2003 om ændringer af grundloven, om hvordan befolkningen er indstillet på at modernisere - som man kalder det - grundloven.
Så kan man jo godt få den måske for nogle - i hvert fald for mig - ubehagelige tanke, at den skjulte dagsorden er, at grundloven skal tilpasses en kommende EU-forfatning, og det er baggrunden for dette spørgsmål.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-16:
Ja, jeg kan ikke se det.
Jeg må sige, at det er en sammenkobling, som jeg ikke forstår, og som ikke har noget på sig.
Det er rigtigt, at vi med jævne mellemrum har grundlovsdebatten løbende, senest i forbindelse med grundlovens 150 års jubilæum i 1999, og jeg ser netop Folketingets initiativ som et resultat af den gode opmærksomhed omkring grundloven, som jubilæet afstedkom.
Jeg synes, at det er rigtigt og godt, at vi har en bred debat derom.
Det skal selvfølgelig have lov at forløbe i sit spor, sådan som der er lagt op til.
Men derfra og så til at hævde, at initiativet til en folkelig grundlovsdebat har noget at gøre med Nicetraktaten eller en kommende regeringskonference, er uden hold i virkeligheden.
Det er to forskellige ting, og det er klogt at holde dem adskilt på en fornuftig måde.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-16:
Tak for svaret.
Men det er vel også klogt at se tingene i en sammenhæng og et globalt eller regionalt perspektiv, og hvis det er tilfældigt, at der er et sammenfald af ønsker om eventuelt at modernisere grundloven og så ønskerne om at lave en EU-forfatning, nå ja, så kommer tingene jo til at spille sammen. Jeg vil derfor stille statsministeren dette tillægsspørgsmål: Har statsministeren selv eller hans parti nogen tanker om eller ideer om at ændre f.eks. på grundlovens § 20, som altså er den paragraf, der har med folkeafstemninger at gøre og har forbindelse med suverænitetsafgivelse, sådan at det f.eks. i fremtiden bliver lettere at afgive suverænitet uden at skulle have en folkeafstemning?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
»Hvilke initiativer vil ministeren tage for umiddelbart at sikre en fuldt betryggende sikkerhedsstandard for passagererne på jernbanen over Øresund?«
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Vil ministeren oplyse, om hun er enig med sin partifælle Johannes Poulsens udtalelser i Jyllands-Posten den 8. maj 2001 i artiklerne »KL: Auken er som DDR« & »Uenighed om hvor vi skal bo«, hvor Johannes Poulsen udtaler, at »Aukens planer kan ødelægge hele udviklingen i Danmark« og »Aukens forsøg på at styre udviklingen i danskernes bomønstre er at sammenligne med udviklingen i det gamle DDR«?«
Marianne Jelved (RV), 2001-05-16:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Så skal jeg gøre opmærksom på, at den konference, der refereres til, hvor miljø- og energiministeren holdt et indlæg, var en konference om bæredygtighed i byer og handlede
altså ikke om det åbne land og landdistriktpolitik som sådan.
Jeg skal også minde om, at der er udmærkede muligheder for kommunerne til at lave lokalplaner omkring landsbyerne og dermed skabe muligheder for yderligere bosætning i forbindelse med landsbyerne. Så jeg er lidt overrasket over, at den debat har fået den vending, som artiklen i Jyllands-Posten giver.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Tak for svaret.
Det vil sige, at økonomiministeren er uenig med Johannes Poulsen, medlem af Det Radikale Venstre.
Men tilbage står jo, at selv om det var en konference om byerne, gik miljø- og energiministeren jo helt ud på landet
og inddrog dem i debatten, sådan at det blev både en landdistriktsdebat og en bydebat om, hvor der skulle bygges boliger, og det er vel rigtigt, at så må vi betragte det som noget, vi så i det gamle system i DDR, hvis han kan få held til at gennemføre det, som det er sagt.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-16:
Jeg synes da, det er rart i hvert fald at få en melding fra økonomiministeren om, at man ikke er enig.
Nu er det jo sådan, at vi kan godt sige, at konferencen handlede om bæredygtighed i byerne, men hvis man må citere lidt fra, hvad miljø- og energiministeren sagde ved den lejlighed, så var det jo bl.a.: »Havde vi ikke lavet kystloven i sin tid, så ville byvæksten nogle steder være foregået langs kysterne i endnu højere grad.
Nu har vi en chance for, at vi kan tvinge noget af udviklingen ind i landet.«
Det handler jo ikke meget om byer, det handler om kystloven, som jo ligger langt uden for byerne.
Eller et andet sted: »Vi bliver også i fremtiden nødt til at sætte grænser for udviklingen herhjemme.
Lad mig tage det åbne land.
Vi skal udvikle den bebyggelse, der findes i det åbne land og i landsbyerne.
Hvad har det med byer at gøre?
Se, det er jo miljø- og energiministeren, der åbner dansen ved at begynde at diskutere det åbne land og begynde at diskutere kystloven.
Derfor får vi debatten, og derfor er det vigtigt at høre på økonomiministeren, om man er enig i, at man vil styre det på en sådan måde, at det ikke vil være muligt for den danske befolkning selv i højere grad at få lov til at vælge, hvor den lyst til at bo.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-16:
Det, jeg erklærede med uenig med Johannes Poulsen i, var: »Auken er som DDR.«
Det var også det spørgsmål, jeg fik af hr. Jens Kirk for et øjeblik siden.
Jeg er uenig i de ord, der udgør det citat.
Så siger både hr. Jens Kirk og hr. Hans Christian Schmidt, at miljø- og energiministeren drager helt ud på landet og nævner kystloven og grænser for tilbygning i det åbne land.
Jeg vil gerne slå fast, at miljø- og energiministeren talte om bæredygtighed i byer som sådan, herunder landsbyer, og bæredygtighed i den sammenhæng.
Så blev der citeret fra kystloven og grænser for tilbygning i det åbne land, og det er regeringens politik, og det er Det Radikale Venstres politik at have en restriktiv holdning til kystnære områder og bebyggelse dér.
Det er godt, vi har haft regler i Danmark, der forhindrede det.
Dernæst skal vi også beskytte det åbne land.
Vi har zonelovgivningen og regelsættet om udvikling i det åbne land.
Så vidt jeg ved, er der brede flertal for det.
Jeg ved godt, at Venstre af og til fremsætter forslag om at ændre zonelovgivningen på de her områder, og det er jo Venstres ret at have en politik på det område, men Det Radikale Venstres og regeringens holdning er, at vi har pligt til og politisk ønske om at beskytte udviklingen de steder, der er sårbare, og det er ved kystnære områder, og det kan være i det åbne land.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Tak for svarene endnu en gang.
Vi kan konstatere, at økonomiministeren er uenig med Johannes Poulsen.
Vi kan også ligesom høre af de svar, vi får af økonomiministeren, at baggrunden for at sige nej til de beslutningsforslag, der har været fra borgerlig side, om udnyttelse af disse bygninger på landet til noget mere - når vi ser sammenlægning af landbrug, bliver der en masse tomme bygninger - er, at man sådan set hellere ser dem stå tomme eller fjernet, end at de bliver brugt til noget andet, og at menneskene skal flytte til byerne.
Det er rettere sagt De Radikales holdning, og der støtter de altså miljø- og energiministeren.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-16:
Nu fremgår det jo af spørgsmålet, at der også tit er uenighed om, hvor vi skal bo, og det er det, der står tirsdag 8. maj 2001, som jeg citerer fra, og det indgår i spørgsmålet.
Der har Johannes Poulsen, den radikale, udtalt følgende: »Udviklingen i landdistrikterne er vigtig, men det har regeringens oplæg til en bæredygtig udvikling i stor udstrækning overset. Det må ikke blive et mål, at den samlede befolkning skal flytte til byerne. Derfor er det vigtigt, at regeringen gør sig overvejelser om, hvordan livet på landet skal opretholdes.« Samtidig mangler man en diskussion af, hvad befolkningen og erhvervslivet ønsker, mener hr. Johannes Poulsen, der tror, at miljø- og energiministerens planer kan ødelægge hele udviklingen i Danmark. Man forstår jo bedre, hvorfor der er den frustration i befolkningen over, hvilken vej vi skal, når man kan have en radikal formand i KL, der mener det her, og man kan have en regering, der har et helt andet bud på det.
Så kan vi høre, at miljø- og energiministeren bliver citeret for noget, og når vi går ind og finder ud af, hvad der er blevet citeret fra, så er der talt om emner, som jeg forstår hverken statsministeren eller økonomiministeren berører.
Det er ærgerligt, at vi har en miljø- og energiminister, der siger de ting, fordi der sidder jo mange folk på sådan et Hindsgavlmøde og hører efter, hvad regeringens politik i grunden er, og når selv Johannes Poulsen, der er formand for KL's udvalg vedrørende de her boliger, er så meget i tvivl, ja, så er det ikke mærkeligt, hvis kommunerne og befolkningen også er i tvivl, og det synes jeg er synd.
Det vil jeg bede ministeren om at rette.
Jens Hald Madsen (V), 2001-05-16:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det er radikal politik, at man fra centralt hold i København skal styre helt præcist, hvor det er hensigtsmæssigt, at et hus skal ligge, når vi har kommuner, vi har amter, ja, vi har sågar nu nogle steder Hovedstadens Udviklingsråd.
Det, der bare er mærkeligt ved det, er, at først så har vi en minister, der forhindrer, at der skal være store varehuse, fordi vi skal bevare de små landsbyer.
Bagefter når landsbyerne vil lave udbygninger, så får de også nej.
Man kan endda se et politisk mønster ud fra, hvilken farve borgmesterkasketten har.
Er det virkelig radikal politik, at det skal foregå herindefra, at man inde i København bedst ved, hvordan de skal gøre ude i de små lokale områder?
Marianne Jelved (RV), 2001-05-16:
Hvis hr. Jens Hald Madsen havde været her fra spørgsmålets start, ville Venstres medlem have hørt, at jeg var fuldstændig tryg ved, at kommunerne havde kompetence til at lave lokalplaner for landsbyerne, og zonelovskompetencen er lagt ud til kommuner og amter efter en model, som Det Radikale Venstre støtter fuldt ud.
Så den centrale styring, der er, er via lovgivning og kompetencefordelingen herinde, det er via landsplanredegørelse.
Resten ligger til udfyldelse af de rammer, som fastsættes af Folketinget, ude hos kommunale og regionale myndigheder.
Til hr. Jens Kirk: Det Radikale Venstre har intet imod, man bruger tomme bygninger fra nedlagte landbrug.
Det er der også udmærkede muligheder for i dag efter bestemte regler, efter lokale afgørelser, regionale afgørelser.
Det er vi helt trygge ved. Til hr. Hans Christian Schmidt: Det er fuldstændig korrekt, at jeg er enig i, det er ikke et mål, at alle skal flytte til byerne.
Det er jo heller ikke regeringens mål, og det er jo heller ikke Folketingets mål.
Det her virker næsten som sort tale.
Konferencen handler om bæredygtighed i byer.
Miljø- og energiministeren refererer til, at det er vigtigt, vi beskytter visse sårbare dele via et regelsæt.
Det er gammelt politisk stof, der er ikke noget nyt på vej på det område.
Kristian Jensen (V), 2001-05-16:
Jamen at der ikke er noget nyt på vej kan jo både ses som noget positivt og noget negativt.
Hvis de gældende regler er med til at forhindre, at folk har mulighed for at bosætte sig i det åbne land under forudsætning af, at det trods alt ikke skader for meget, så er de gældende regler jo noget negativt. Der siger Johannes Poulsen faktisk i den her meget omtalte artikel, at da man byggede betonbyerne i 1960'erne og 1970'erne lyttede man til planlæggerne og arkitekterne.
Nu er det på tide, at man lytter til folket og hører, hvordan det er, at folk gerne vil bo. Så mine åbne spørgsmål, det håber jeg ikke, ministeren opfatter som sort snak,
er: Er økonomiministeren enig med Johannes Poulsen i, at vi skal lytte til folket?
Og er økonomiministeren indstillet på, at hvis de nugældende regler er forhindringer for, at man kan have en bæredygtig udvikling i landsbyerne og i landdistrikterne, så at ændre de nugældende regler?
Jens Hald Madsen (V), 2001-05-16:
Jeg synes jo nok, jeg har hørt efter.
Jeg har også ude i virkeligheden set, hvordan kommuner og amter er blevet underkendt.
Når de har bedt om at få en udvikling i gang,
så er det fuldstændig blevet afvist direkte af miljøministeren.
Miljøministeren er også kommet med udtalelser om, at en fremtidig udvikling i Danmark skal koncentreres om byerne, at der ikke vil blive givet tilladelse til mere byggeri i det åbne land, ligesom nybyggeri i landsbyerne vil blive stærkt begrænset.
Talen er da klar, og det, jeg blot ønsker et svar på, er: Er centralisme og fokus på byerne i stedet for landsbyerne virkelig radikal politik?
Marianne Jelved (RV), 2001-05-16:
Til spørgsmålet om, hvorvidt vi ville lytte til folket, vil jeg sige, at jeg vil hellere gå ind i en dialog med folk.
Det er meget bedre at have en dialog, for det kunne jo godt være, at nogle af de synspunkter, jeg repræsenterede, kunne overbevise nogle andre om, at man ikke bare skal bygge overalt i det åbne land.
Men jeg kan høre, at det vil Venstre gerne.
Ingen regelsæt overhovedet, byg hvor som helst i det åbne land.
Det er da interessant, det noterer jeg mig, det vil indgå i dialogen med et spørgsmål om, hvorvidt det er klogt.
Så vil jeg bare over for hr. Jens Hald Madsen gentage:
Den landdistriktredegørelsesdebat, der var i Folketinget, hvor der ifølge hr. Jens Kirks partifælle hr. Jens Hald Madsen stort set var enighed hele vejen rundt, er der altså ikke fra radikal side ændret noget omkring.
Der er heller ingen ændring i de muligheder, der er for kommuner til at lave lokalplaner i forbindelse med deres landsbyer og dér have mere jord, der kan bruges til bebyggelse.
De regler gælder stadig væk, ingen ændringer.
Der skabes en polemik i øjeblikket, som er uden hold i virkeligheden, på baggrund af et citat med en karakteristik af, at miljø- og energiministeren er som DDR.
Det mener jeg er en ukvalificeret måde at have en debat på.
Jeg synes, vi skal mødes under mere åbne former til den type diskussioner, hvor vi kan have en friere debat end under spørgetiden om onsdagen; det er de trods alt for vigtige til.