runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ester Larsen (V), 2001-03-29:
Det er da betryggende og udmærket, at regeringen vil komme med en retlig regulering, men jeg kan ikke lade være med at tænke over det tidsforløb, der er gået, for det var i oktober
2000, at Det Etiske Råd offentliggjorde redegørelsen, og jeg tror, der var mange, der var overraskede over, at redegørelsen afslørede, at Justitsministeriet finder, at vi slet ikke har nogen lovregulering for fosterreduktion
Det vil altså sige, at der rent faktisk afbrydes menneskeliv uden nogen lovhjemmel, og det er da en alvorlig sag.
Jeg synes, det er tankevækkende, at regeringen har givet sig umådelig god tid til at få rettet op på det forhold.
Jeg kan ikke lade være med at sammenligne det med situationen omkring pillepasset.
Da det omsider gik op for sundhedsministeren, at her var et problem, jamen så måtte Folketinget ind og dispensere fra tidsfrister, og Folketinget måtte arbejde i hast, for at apotekerne lovligt kunne udstede en medicinattest efter den 25. marts.
Det er egentlig en tankevækkende prioritering, regeringen lægger frem, når man siger, at denne her retlige regulering vil vi se et forslag til engang i næste folketingssamling.
Arne Rolighed (S), 2001-03-29:
Beslutningsforslaget indeholder en opfordring til regeringen om inden udgangen af indeværende år at ændre lovgivningen med henblik på, at al sundhedsfaglig behandling, der udføres i forbindelse med uddannelse og forskning på tandlægeskolerne i København og Århus, bliver omfattet af lov om patientforsikring.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne dels at skabe bedre sikkerhed for patienter, der behandles af studerende på tandlægeskolerne, dels at skabe økonomisk sikkerhed for, at tandlægeskolerne lettere kan afholde udgifter til eventuelle erstatninger, ved at de omfattes af lov om patientforsikring.
Skade i forbindelse med behandling på tandlægeskolerne er i dag ikke omfattet af den gældende patientforsikringsordning.
Derimod er personer, der deltager i biomedicinske forsøg på statslige højere uddannelsesinstitutioner, herunder tandlægeskolerne, omfattet af patientforsikringsordningen.
Tandlægeskolerne hører som bekendt under undervisningsministeren.
Jeg har derfor drøftet beslutningsforslaget med undervisningsministeren.
Jeg er på
denne baggrund positiv over for sammen med undervisningsministeren at se nærmere på den problemstilling, som forslagsstillerne rejser, dvs. behov, muligheder, konsekvenser ved en eventuel inddragelse af tandlægeskolerne under lov om patientforsikring. Det bliver formentlig ikke noget større udredningsarbejde, men der er lige nogle erstatnings- og forsikringsspørgsmål, som de to ministerier sammen skal undersøge, inden undervisningsministeren og jeg endelig kan tage stilling til forslaget om at inddrage tandlægeskolerne under patientforsikringsordningen.
Som det fremgår af mit indlæg, er regeringen positiv over for at se nærmere på forslaget om at inddrage tandlægeskolerne under patientforsikringsordningen.
Regeringen finder imidlertid, at der inden en endelig stillingtagen til beslutningsforslaget er behov for at opklare forskellige erstatnings- og forsikringsmæssige spørgsmål.
Gyda Kongsted (V), 2001-03-29:
Tandlægeskolerne i København og Århus behandler daglig over 1.000 patienter, og indimellem sker der jo skader, desværre.
Der er systemet jo så i dag, at så skal man anlægge en privat erstatningssag ved domstolene.
Det virker fuldstændig urimeligt, specielt fordi man i andre tilfælde, hvor behandling m.v. er foretaget af studerende som led i deres uddannelsesforløb, er dækket under patientforsikringsloven.
Der mener vi i Venstre, at det skal
man selvfølgelig også på det her område.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Om den særlige begrundelse har ministeren tidligere i en lang række sammenhænge meget klart præciseret, at det ikke er en hvilken som helst begrundelse, man kan komme løbende med.
Det skal være i overensstemmelse med, hvad der står i loven: Alle de smukke ting om varierede butiksudbud og at man især skal tage hensyn til de gående, de ældre osv.
Alt det, som ministeren og f.eks. Enhedslisten har været enige om.
Men derfor bliver jeg nødt til endnu en gang at sige det.
Jeg er dybt forskrækket og forvirret over, at ministeren siger: Jamen når der kommer en begrundelse, der hedder at opnå fleksibilitet i den administrative praksis, så kan den diskuteres.
Jamen har Naturklagenævnet ikke sagt: Ikke opfyldt.
Men så hedder det: Om igen!
Er det ikke en korrekt konklusion?
Når man har sagt, at det ikke er opfyldt, så hedder det, at ministeren skal sige til dem, der er involverede i den her beslutningsproces: Om igen!
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
I forhold til debatten om stormagasinet vil jeg gerne gøre hr. Søren Kolstrup opmærksom på, at det jo sådan set er et begreb, der allerede er med i beslutningen fra Århus Amt, hvor man giver tilladelse til, at et af de to stormagasiner i Århus Amt kan udvide sit kvadratmeterantal.
Så det er jo egentlig noget, der allerede ligger længere tilbage, og dengang var der ingen, der gjorde indsigelser. I forhold til Daells Varehus må der være et eller andet, hr. Søren Kolstrup enten har misforstået eller ikke vil anerkende, nemlig at det da godt kan være, at varehuset var lukket, men der var mulighed for at bygge et nyt, opføre et nyt, videreføre det eksisterende.
Der er faktisk tale om, at man her flytter ud til Ørestadscentret.
Man kan jo sige, hvis man skal sætte det lidt i relief, at det da ville være tosset, hvis der nu brændte et stormagasin i Århus eller i København, at vi så sagde nej til at flytte det til nabogrunden, når man skulle bygge det op.
Det ville vi da aldrig sige nej til.
Derfor synes vi sådan set, at det er en meget logisk beslutning, man har truffet.
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg sige: Jamen den nye situation består i - det havde jeg håbet, at partierne her ville anerkende - at der er tale om en by besluttet af Folketinget i 1992, godt nok uden Kristeligt Folkepartis stemmer.
Men det er da trods alt normalt, at man herinde respekterer Folketingets beslutninger.
Så vil jeg gerne mere generelt sige også til tidligere indlæg fra øvrige partier: Som ministeren gjorde opmærksom på, var der jo et samråd i Folketinget, inden man gik videre med beslutningerne om et center.
Så hvis de partier, der benytter anledningen til at genere en minister som en ren jagt, havde fundet anledning til at kritisere på daværende tidspunkt, kunne de jo bare have samlet et flertal.
Så var beslutningen jo ikke blevet truffet.
Det gjorde man ikke.
Men efterfølgende ville man gerne stå og råbe og kritisere.
Det synes jeg sådan set ikke er helt i orden.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Jeg synes, det kunne være nyttigt at få bekræftet fra Venstres ordfører, at Venstre oprindelig har stemt for loven om Ørestaden.
Venstres medlem af Naturklagenævnet, som har en påfaldende lighed med Venstres ordfører i denne her sag, har i Naturklagenævnet stemt for storcentret. Hvis han mente det, som står i forslaget til vedtagelse,
nemlig at storcentret er i modstrid men intentionerne i planloven, så kunne han jo have stemt imod
Det ville have haft ganske stor betydning for udfaldet af sagen, hvis de borgerlige ordførere, der sidder i Naturklagenævnet, havde gjort det. Det kunne også være rart at få bekræftet, at man har været med til at lave det motorvejsforlig, som udbygger motorvejene i hovedstaden, bl.a. i forbindelse med storcentret.
Men for nu at tage fat på dét, der jo i virkeligheden er den grundliggende substans i sagen, nemlig at Venstre gerne vil have åbnet for yderligere storcentre uden for byerne i resten af landet, vil jeg gerne spørge ministeren, om han på et tidspunkt vil tage ordet og tilkendegive, at han af hensyn til den fremtidige administration af planlovens detailhandelsbestemmelser er indstillet på, sammen med de partier, der hele tiden har stået bag planloven, at lave en klargørende fortolkning og præcisering af reglerne, så der ikke er nogen tvivl om, hvilken praksis der vil blive fulgt fremover.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Jeg vil gerne have hr. Hans Christian Schmidt til at bekræfte, hvad et veto undervejs i sådan en planproces egentlig går ud på.
Hr. Hans Christian Schmidt får det jo til at lyde, som om det betyder, at man er imod projektet.
Men er det ikke rigtigt, at ministeren nedlægger veto ved stort set alle sådanne forhandlinger netop for at opnå en forhandling, og at resultatet i den her proces omkring Ørestaden jo også netop blev, at ministeren fik reduceret både centerstørrelsen og butiksstørrelserne?
Så det, at man som minister nedlægger et veto,
er faktisk et forsøg på at opnå en forhandling, hvor man kan nå frem til en fælles løsning, og ikke, som hr. Hans Christian Schmidt forsøgte at gøre det til, at ministeren har sagt nej.
Så vil jeg gerne have hr. Hans Christian Schmidt til at bekræfte, at der til forskel fra alle øvrige byer i dette land, der ønsker storcentre, i Ørestaden gør sig det særlige forhold gældende, at der er tale om en ny by, som er vedtaget af Folketinget.
Derfor kan hr. Hans Christian Schmidt ikke bruge det her som murbrækker i forhold til resten af landet.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg vil starte med at svare på det sidste.
Jeg tror, at miljøministeren om et øjeblik også vil bekræfte, at det sådan set ikke i retlig forstand i planloven er nok, at man har en ny by. Jeg skal gøre opmærksom på, at i forhold til en planlov skal der altid - altid - afgives en begrundelse.
I den her skal der afgives en særlig begrundelse, og den særlige begrundelse kan godt være, at det er en ny by.
Det kan være så meget andet.
Man skal bare huske, at det er en særlig begrundelse, der står.
Jeg kan godt se, at nogle ryster lidt på hovedet.
Jeg håber, ministeren går op og vil bekræfte det her, for ellers kommer man i hvert fald i konflikt med Naturklagenævnet, som hr. Jørn Jespersen var inde på for et øjeblik siden - i konflikt med to højesteretsdommere og en tredje dommer.
For der er helt klart sagt også i den artikel, som hr. Lars Busck har leveret, at det er sådan, at man i planloven skal afgive en forklaring.
Her skal man give nogle særlige grunde.
Man må så sige, at i den her lov er særlige grunde meget bredt formuleret.
Det er jo det, der gør det så vanskeligt.
Men samtidig må man sige, at så gør det det jo også muligt, at man kan få lov at få nogle ting gennemført.
Man skal bare huske, at det også gælder for resten af landet.
Det gælder ikke specielt København.
Det er dét, der er problemet.
Jeg synes, det er godt, at København får lov at udvikle sig, men det skal resten af landet altså også have. Så var der et spørgsmål til det med, om ministeren nedlagde veto.
Det er faktisk kun ment som noget, der skal bruges
i alleryderste tilfælde.
Men jeg vil sige, at når man går ud og nedlægger et veto, er det selvfølgelig for at få en forhandling.
Det underlige her var bare, at det var fra 1997.
Det er et langt veto at have indtil 2000.
Særlig hvis det er afløst af et folketingsvalg, hvor man skriver og udtaler til Information den 7. marts, 4 dage før valget: Jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan lade sig gøre at lave et storcenter i Ørestaden, hvis vi stadig har en SR-regering efter valget.
Det er lang tid at have at tænke i.
Men så kom altså pludselig situationen, hvor man ophævede vetoet, og vi fik stort set det storcenter, som også var på tale den gang.
Dengang var der 85.000 m2, det blev så 65.000 m2.
Så jeg vil bare sige til hr. Jørn Jespersen om Naturklagenævnet: Jo, jeg kan bekræfte den beslutning, der er taget dér.
Svend Auken (S), 2001-03-29:
Det projekt, jeg forholdt mig til i 1998, var et projekt på 110.000 m2.
Det, jeg sagde ja til, var et på 40.000 m2, plus at man flyttede en eksisterende kapacitet eller planmulighed, rummelighed, fra et område til et andet.
Det kan man diskutere, men man kan ikke sige, at de to projekter er identiske.
Jeg kan bekræfte, at det er en særlig planlægningsmæssig begrundelse, når Folketinget opretter en ny by.
Jeg kan i øvrigt sige, at planloven desværre er bygget sådan op - det er sagt til hr. Schmidt - at for at staten kan få forhandlinger med regionerne, skal der først være vedtaget et forslag, som staten derefter gør indsigelse imod.
Derfor har mønsteret, selv om det har været en meget fredelig proces, dog selvfølgelig med masser af tummel, været, at vi faktisk har gjort indsigelse de fleste steder.
Derefter har vi haft en forhandling, og så har vi fundet en løsning.
Det er de principper, vi har brugt i hovedstadsområdet, som ikke kun er Københavns Kommune, men alle fem enheder.
Det her er jo et led i en samlet løsning med alle de kommunale enheder.
Det vil sige også dem, der bliver mest berørt af centret
derude
Det svarer fuldstændig til de principper, vi har anvendt i resten af landet.
Det er der ingen der har, det har ikke været rejst fra nogen side, for jeg tror, der er almindelig anerkendelse af, at vi prøver at forfølge disse principper.
Der kan være et behov for den drøftelse, som hr. Jørn Jespersen efterlyser at vi kan tage.
Jeg tror, vi i første omgang skal have en snak indbyrdes - hvis hr. Ole M. Nielsen vil være i lokale med os andre - om sagen.
Jeg vil
meget gerne tage en drøftelse med de interesserede parter om det her spørgsmål.
Vi mener, at det er klart, efter hvilke principper der forvaltes, men der kan altid være behov for i lyset af den offentlige diskussion at få slået tingene tydeligt fast.
Og det deltager jeg meget gerne i en drøftelse af.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Til ministerens bemærkning om, hvad jeg vil, så er jeg et rimelig socialt væsen, og jeg har heldigvis lært her på Christiansborg, at man kan være fløjtende uenig om politiske holdninger og beslutninger og alligevel være gode venner.
Så det mener jeg gerne jeg vil, være i lokaler, hvor der skal drøftes politik og for den sags skyld laves andre ting.
jo ikke er langt ind til Njalsgade med den nye metro, ind til Islands Brygge, og man kan nemt komme op til Amagerbrogade.
Så jeg synes, det er fair nok, at den nye by skal have et minimarked og sådan lidt småtterier dér.
Men kan hr. Hans Christian Schmidt bekræfte, at der ikke står noget som helst nogen steder i de oprindelige flotte beskrivelser dér fra omkring 1990 om alle de herlige ting, der skal være i Ørestaden, om, at det skal være et indkøbscenter, hvor der skal komme folk fra andre egne og fra hele det østlige Danmark for den sags skyld eller bare fra andre egne af provinsen?
Det står overhovedet ikke beskrevet.
Kunne den ændring af projektet - jeg spurgte fru Pernille Blach Hansen om det og fik ikke noget rigtigt svar - have noget at gøre med, at den økonomiske konstruktion, man har lavet, ikke rigtig lykkes, og at alt det andet her er en gang udenomssnak for ikke at sætte det rigtige navn på tingene? Og ville Venstre i øvrigt - det kunne være en god sag - hvis ikke man kan finde andre løsninger, så være med til at skaffe en finansiering, så man har råd til at vente med at sælge de grunde til andet skidt?
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Jamen jeg synes ikke helt, jeg fik svar på mit spørgsmål til Venstres ordfører.
Hvordan kan det være sandt på samme tid, at hr. Hans Christian Schmidt i dag vil stemme for en vedtagelse, som siger, at beslutningen om et storcenter i Ørestaden er i strid med intentionerne i planloven, samtidig med at selvsamme hr. Hans Christian Schmidt har siddet i Naturklagenævnet og godkendt det?
Det kan jeg simpelt hen ikke få til at hænge sammen, medmindre forslaget til vedtagelse er et forsøg på fra hr. Hans Christian Schmidts side at give sig selv en næse.
Er det det?
Så vil jeg sige til miljøministeren, at jeg betragter hans tilsagn om, at der kunne være behov for en drøftelse af den karakter, jeg foreslog, som et tilsagn om, at regeringen er indstillet på at sikre, at det ønske, som Venstre har om, at der nu skal åbnes for storcentre i hele landet uden for bymidterne, skal klargøres, så det står 100 pct. lysende klart, at det ønske ikke bliver til noget.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Jespersen, at man skal ikke tage Venstre til indtægt for, at Venstre vil have, at der skal lægges storcentre alle mulige steder. Vi vil bare have, at man har samme regler over hele Danmark.
Det er sådan set det, det går ud på. Og så vil jeg godt sige til hr. Jørn Jespersen: Altså jeg kan godt forstå, at nu, hvor alle de, der skulle have, har fået, så er det måske nu tidspunktet, hvor partierne skal sætte sig sammen og begynde at diskutere lidt om: Hvad skal vi så i grunden gøre ved resten?
For så har man jo sådan set ordnet dem, der skulle have, de har fået, og så er der kun dem tilbage, der ikke skal have, og så kan vi jo passende blive enige om, at de, der nu skal være med til den fest, får intet.
Og så har man jo, efter et mønster som man selv dyrker, delt sol og vind lige.
Så skal jeg citere, hvad Lars Busck, formand for Naturklagenævnet, udtaler i Politiken den 1. marts i 2001 i
kultur- og debatsektionen, side 6, og det kan hr. Jørn Jespersen også finde en stor nytte ved.
Lars Busck udtaler: »Spørgsmålet var alene, om den af kommunen oplyste planmæssige begrundelse var særlig. Naturklagenævnet kunne ikke hente megen hjælp til besvarelsen af dette spørgsmål i lovens motiver.
Ministeren og Folketinget havde med vilje undladt at præcisere, hvad der skulle forstås ved en særlig begrundelse.
Det fremgår dog, at der ikke var tale om noget egentligt forbud, hvorfra der sjældent kunne dispenseres, men om en hovedregel med mulighed for at gøre undtagelse, hvis særlige lokale forhold talte for det.«
Og der vil jeg blot sige: Det er altså kun det retlige og ikke intentionerne.
Det er helt klart for mig, at de intentioner, jeg måtte høre på igen og igen, da miljøministeren så sent som 4 dage før valget sagde, hvordan han ville behandle centre rundt om i landet, står i skærende kontrast til det, som i dag har udviklet sig i Ørestaden.
Og det er sådan set i orden, det er jo ikke mit problem at forklare, hvorfor tingene udvikler sig forskelligt fra det, man siger den ene dag og den næste dag.
Det har ikke noget med naturplanloven at gøre.
Dette er alene det retlige.
Og det var sådan set det, jeg svarede på.
Så kan jeg bekræfte det, hr. Ole M. Nielsen sagde om Ørestaden, det oprindelige projekt, og sige, at jeg tror da også, at det har noget at gøre med økonomi, når nu man skulle have et stort center derude, også at man lige pludselig fik 25.000 m2 oven i de 40.000 m2, så man kom op på 65.000 m2.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Jeg synes, det er for nemt, når Venstres ordfører dækker sig ind bag formanden for Naturklagenævnet, for Venstres ordfører sidder jo i Naturklagenævnet for at tage selvstændig stilling til tingene og ikke bare for at stemme sammen med formanden.
Og Venstres ordfører er jo ganske god til at stemme anderledes i en masse sager.
Jeg har set i orientering fra Naturklagenævnet, at der har været en sag for nylig om et fredet område, hvor man ville lave golfbane.
Der var et stort flertal, som sagde: Nej, vi skal beskytte naturen.
Venstres ordfører mente i modstrid med formanden, at det var o.k. med en golfbane.
Så der er masser af rum til i dagligdagen at være uenig med formanden.
Det siger man, når man er i Folketingssalen, og i Naturklagenævnet godkender man sagen.
Det er da påfaldende, og jeg synes, vi skal passe på ikke at bruge for stærke ord, men hykleri ligger altså temmelig langt fremme på tungen, når det handler om Venstres ordførers ageren i denne her sag.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg er nødt til at sige til hr. Jørn Jespersen: Det ville altså være givtigt for debatten, hvis hr. Jørn Jespersen satte sig lidt mere ind i det her.
Det er ærgerligt, at vi skal stå her og have nogle debatter, fordi hr. Jørn Jespersen har fået en idé, og så skal vi snakke om den.
Skulle vi nu ikke prøve at holde os til fakta?
Fakta er, at hr. Jørn Jespersen kritiserer mig, når jeg stemmer imod formanden, og når jeg forklarer min stemmeafgivning, når jeg stemmer sammen med formanden, så er det også galt.
Fakta er nemlig, at det passer ikke, at det kom til at gå sådan, men det er sådan, at et Naturklagenævn - hvad jeg i øvrigt også gør i alle de sager, jeg beslutter - træffer afgørelser om det retlige.
Jeg har set igen og igen i avisoverskrifter, at Naturklagenævnet skulle have siddet og stemt, om de er for eller imod noget.
Det har slet ikke noget med det at gøre.
De afgør alene det retlige.
Og det retlige er: Er det sådan, at en kommune har oplyst en planmæssig begrundelse, eller har den ikke?
Det er det, Naturklagenævnet skulle tage stilling til.
Jeg tror da godt, at Naturklagenævnet måske kunne gå i gang med at sige noget om, hvorvidt man var for det eller ej.
Det har bare intet med sagen at gøre.
Jeg må bede hr. Jørn Jespersen om lige at tage det med, næste gang vi diskuterer det, for
At jeg så i øvrigt er af den opfattelse, at Ørestadscentret er helt i orden, sådan som det ligger dér, har intet at gøre med det retlige.
Og det er jeg jo nødt til at forholde mig til.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Jeg er da glad for, at hr. Hans Christian Schmidt bekræfter, at miljøministeren overholder planloven, og at det fuldt ud følger planloven, at man nu får et storcenter i Ørestaden.
Men jeg vil gerne forholde mig lidt mere til det her med, at Naturklagenævnet, som hr. Hans Christian Schmidt siger, kun træffer afgørelser ud fra det retlige. Så vidt jeg husker afgørelser fra Naturklagenævnet, så sagde mindretallet, der var imod, jo netop, at det her var i strid med intentionerne i planloven.
Så hvis hr. Hans Christian Schmidt virkelig mente, hvad han siger i vedtagelsen i dag, nemlig at ministerens ja til et center i Ørestaden var i modstrid med intentionerne i planloven, burde han så ikke have fulgt mindretallet, da han stemte i Naturklagenævnet?
Eller er man kun saglig, når man sidder i Naturklagenævnet, men ikke, når man sidder i Folketinget og kan jage en minister?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Kolstrup i det sidste indlæg.
Den socialdemokratiske ordfører siger: Vi står fast på planloven.
Ja, det gør man åbenbart, når det passer regeringen, men her har vi så en helt ny situation.
Kunne fru Pernille Blach Hansen overveje, om det, der skabte den helt nye situation, er, at man i sin tid lavede en umulig økonomisk koncentration, altså at Ørestaden skulle finansiere metroen?
Det er en svær øvelse at få til at lykkes.
Det, der faktisk gør, at man skal have et nyt storcenter ud, er, at der mangler penge til finansiering af metroetableringen, og at den skulle betales af salg af grunde i Ørestaden.
Kunne det måske være den helt nye situation, som bare bliver kaldt noget andet?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-29:
Det, der får mig herop, er noget rent teknisk
og for at understrege - og det vil jeg gerne høre, om hr. Hans Christian Schmidt er enig i - at med hensyn til al den debat om Naturklagenævnet, som om Naturklagenævnet var et sted, hvor man var smagsdommere, om man mente det ene eller det andet, eller man udkæmpede en ideologisk kamp om fortolkning af en planlov, så er det sådan, at Naturklagenævnet tager stilling til sagerne på et grundlag, der er retligt, og man drejer altså kasketten. Man kan i praksis slet ikke leve i Naturklagenævnet og fungere i Naturklagenævnet, hvis ikke man forholder sig klart til sagen og skubber alt andet til side om, hvad man kunne ønske sig politisk, eller for den sags skyld, hvad det var for nogle kampe, man gerne ville føre et andet sted.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Nogle gange kan jeg godt få den tanke, at der er visse folketingsmedlemmer, der også benytter Naturklagenævnet som en politiserende platform,
men lad nu det være.
Nej, det, der er interessant, er, at hr. Hans Christian Schmidt i dag er medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse, og at selvsamme hr. Hans Christian Schmidt også sidder i Naturklagenævnet og gør to forskellige ting.
Det er jo det, der er interessant.
Det er jo personsammenfaldet, at man på én gang kan være medforslagsstiller her og så gøre noget, som peger lidt i den anden retning i Naturklagenævnet.
Det er da to kasketter, som hr. Hans Christian Schmidt bør have lidt svært ved at føle sig som et samlet menneske med, men måske kan man adskille det, alt efter i hvilket forum man sidder, om det er det saglige, eller det er det politiske.