runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Grove (KF), 2001-05-16:
Jeg vil da gerne sige til fødevareministeren, at jeg tror, det er en god idé at tale godt om det i udvalget, alene af den grund at det er fremsat den 12. december 2000, og så skulle det gennemføres i dette folketingsår.
Det bliver en umulighed.
Så vi får god tid hen over sommeren til at diskutere.
Vi er jo alle enige om efter den fiskeridebat, vi har haft her, at der også skal en fornyelse af flåden til.
Vi er alle enige om, at vi skal gøre det bedst mulige for at trække unge fiskere til, og så synes jeg, det er en god idé, at det her beslutningsforslag kommer i udvalget.
Så kan vi stille alle de spørgsmål, der er nødvendige for at få en fornuftig sammenligning mellem de to ordninger, også for at finde ud af, om der er andre måder, vi kan hjælpe unge fiskere i gang på.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Ifølge forslaget handler det fra forslagsstillerne om at lave en ligestilling mellem landmænd og fiskere.
Fødevareministeren har redegjort for, at det måske ikke er helt så enkelt, som forslagsstillerne sætter det op, så det skal jeg lade være med at gå nærmere ind i, vi får jo mulighed for at kigge på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Umiddelbart kunne SF sådan set godt have en vis sympati
for forslaget, men vi synes jo i SF, at Venstre må dokumentere, inden vi sådan kan gå ind og tage en seriøs debat om det her, om det her nu også kan være inden for Venstres skattestop.
Om ikke det på en eller anden måde kan få en vis indflydelse på, hvad der kan blive gældende.
Så er der den lidt mere seriøse del, og der er det vel også sådan, som også ministeren sagde, at der vel ikke er for meget sikkerhed.
Der er vel en ringere sikkerhed her, end der er i landbrugsejendommene, og det er jo så medvirkende til, at man har en lidt anden ordning.
Men vi vil naturligvis deltage i udvalgsbehandlingen.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Jeg skal sige, at fra Dansk Folkepartis side er vi medforslagsstillere og kan selvfølgelig støtte det her forslag varmt.
Der kan så være nogle spørgsmål, som er kommet op nu, og dem synes jeg vi kan få belyst under udvalgsbehandlingen, også det omkring det skattemæssige, som nogle var inde på, synes jeg er helt fint bliver belyst dér.
Jeg vil også gerne sige, at jeg synes, at det vil være rigtig godt, hvis det blev vedtaget - også i forlængelse af det, vi lige har vedtaget i den lange fiskeridebat, så vil det se meget lyst ud det hele.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-16:
CD støtter selvfølgelig dette forslag, da vi er medforslagsstillere.
Dette forslag kunne måske være en gulerod for nogle flere generationsskifter og for at give yngre fiskere en mulighed for at blive selvstændige.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-16:
Jeg synes, jeg hørte fødevareministeren sige, at regeringen ikke ønskede at forringe forholdene for yngre fiskere, og det er jeg sådan set fuldstændig enig i, så vi kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
Da vores ordfører, hr. Keld Albrechtsen, ikke kan være til stede, skal jeg blot meddele, at Enhedslisten ikke kan støtte det her fremsatte forslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-16:
Selv om regeringen jo fremsætter lovforslag til behandling i sidste øjeblik, synes jeg ikke, der er nogen grund til, at oppositionen appellerer til regeringen om at gøre det.
Der står faktisk her, at Folketinget pålægger regeringen i dette folketingsår at fremsætte et forslag til lov om ændring om lov om strukturforanstaltninger, det synes jeg er lige optimistisk nok på det her tidspunkt, så det kan jeg i hvert fald ikke støtte.
Ellers er jeg selvfølgelig enig i de intentioner, som forslagsstillerne har, men hvis det, fødevareministeren siger, er rigtigt - hvilket jeg ikke har haft forudsætning
for at vurdere - nemlig at det faktisk er en forringelse i forhold til de yngre fiskere,
kan jeg selvfølgelig ikke støtte det.
Jeg ønsker at støtte de yngre fiskere, så vi må hen ad vejen finde ud af, hvad der er hvad.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Jeg siger da tak for den velvillige behandling og er fuldstændig klar over, at hvis det her skulle vedtages i dette folketingsår, hvad der nok er umuligt, skulle der være en lang behandlingstid i udvalget - at det var nødvendigt.
Det er jeg fuldstændig klar over og enig med ministeren i.
Jeg har også cirka tre sider om dette emne, som viser, at der er for og imod, og mange ting vejes op mod hinanden,
men jeg vil også gerne sige til modstanderne og ministeren, at der jo i visse tilfælde er forskel og ikke parallelitet, og det kunne jo være, at det skulle ind, at der ligesom skulle være lidt flere valgmuligheder for fiskerne. Vi har nu her, at forskellen vel er, at ved landbruget kan lånet ligge sidst op til de 95 pct. Mig bekendt skal det til yf-lånet allerede ligge først efter de 60 pct., det vil sige efter Fiskeribanken.
Det er også rigtigt, at i de fleste nybygningsprogrammer går det ret smertefrit at få bevilget støtte og yf-lån, og der er det en fordel for den unge fisker, som det er nu.
Men vi har jo også nogle nybygningsordrer, som overhovedet ikke er sat i gang endnu - og det venter vi selvfølgelig på - der måske ikke er helt den samme støtte i, hvor det kunne være en fordel for den unge fisker, om ikke andet så at det her lån kunne ligge sidst, og også at man kan sige, at vi kan gå op til 95 pct. Hvis man nu lagde to programmer ved siden af hinanden, kunne man jo med det moderne grej, vi har i dag, hurtigt regne ud, hvad der ville være den bedste løsning på dette for den enkelte; der kunne altså være en valgmulighed.
Så kan jeg ikke rigtig forstå den socialdemokratiske ordfører, når han siger - jeg tror, det var en fortalelse - at han sådan set ikke ønsker flere både på havet.
Nej, det er vi vel enige om, men han ønsker i hvert fald flere både.
Vi kan i hvert fald regne ud, hvis vi mødes her om 10 år
igen på en eller anden måde, og den fiskerflåde skal fortsætte, som den er nu, at så er der vel mange af dem, der er blevet over 40 år.
Så tror jeg ikke, de er så sjove, de vil nok være lidt usikre at sejle i.
Så vi skal altså have det, vi kalder et aktivt nybygningsprogram, og det er her, jeg synes, at vi i udvalget kunne se på, om ikke vi på en eller anden måde kunne hjælpe disse fiskere.
Men jeg siger tak for en velvillig behandling her og ser frem til, at vi kan få god tid til et udvalgsarbejde.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Flere økologisk producerede kvalitetsfødevarer, forbedret fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd
, forbedret miljø og arbejdsmiljøforhold i landbrugsproduktionen og bevarelse af lokalsamfundene er mål, regeringen har arbejdet for i årevis.
Jeg har således også en vis sympati for baggrunden for beslutningsforslagene.
Men de konkrete forslag til, hvordan der opnås en større lokal økologisk produktion, kan af såvel principielle som praktiske grunde ikke støttes.
Men der bør også være plads til de mindre virksomheder.
Det gælder selvfølgelig også de økologiske og andre, som gør en særlig indsats for kvaliteten.
Som fødevareminister vil jeg meget gerne give kvaliteten en hånd gennem bedre muligheder for forskning og for innovation og for mærkning, men ikke ret gerne ved bureaukratisk, statslig topstyring.
Det må være forbrugernes efterspørgsel, der er styrende.
Derfor arbejder regeringen i EU-regi også for en omstilling af landbrugssektorens produktionskvoter og gigantiske tilskudsordninger.
Rammevilkårene for kvalitetsprodukter - herunder økologiske - skal være i orden, og Folketinget har netop vedtaget den nye kvalitetsordning, hvor vi nedsætter Rådet for Bedre Madkvalitet.
Her åbnes der for et nyt kvalitetsmærke, certificering m.v., og der bliver generelt tale om et forum for debat om kvalitetsproduktion.
Jeg synes faktisk, at det er beskæmmende, at Enhedslisten, som det eneste parti i Folketinget, stemte imod dette forslag.
Den fødevaresikkerhedsmæssige side af lovgivningen er baseret på risikovurderinger m.v., og udgør efter min opfattelse generelt et fornuftigt grundlag for fødevaresikkerheden. Der er altid plads til forbedringer, og regeringen arbejder til stadighed for at højne niveauet.
Vi arbejder også ihærdigt for, at forholdene for vores produktionsdyr forbedres, især finder jeg, at det vil være hensigtsmæssigt at begrænse transporten af levende dyr over store afstande.
Samlet set finder regeringen, at Enhedslistens forslag er velmente, men at de hviler på en misforstået forestilling om, at vi skal detailregulere erhvervsstrukturen uden hensyn til de praktiske forhold og forbrugernes efterspørgsel. Det ligger langt fra den moderne erhvervspolitik, som regeringen gerne vil føre, og derfor kan vi ikke støtte forslagene, sådan som de ligger.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
Jeg takker for ministerens indlæg.
Jeg skal blot i denne omgang lige hæfte mig ved ét forhold.
Ministeren nævnte, at med hensyn til transporten af levende dyr burde der sættes en eller anden form for grænse for, hvor langt man kunne foretage sådanne transporter.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre, hvad det er for konkretiseringer ministeren her har i baglommen.
Er det en tidsmæssig begrænsning, er det en kilometermæssig begrænsning?
Hvad er det, der er ministerens ambition på det her område?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Der foregår faktisk en del overvejelser netop omkring transporten af levende dyr.
Dels har det svenske formandskab taget det op - og jeg tror såmænd, det er på det kommende rådsmøde, at vi netop skal diskutere transporten af levende dyr - dels har jeg bebudet over for erhvervet, at jeg ønsker en yderligere drøftelse med dem om transporten.
Det er jo nemlig sådan, at vi på grund af faren for mund- og klovsyge har haft et reelt stop for transport af dyr gennem længere tid.
Det lemper vi nu på under den udvikling, der har været i forbindelse med mund- og klovsygen, og der har jeg lagt op til, at jeg synes, at vi bør diskutere situationen gennemgribende, for jeg synes, den trænger til en opstramning.
Så jeg vil meget gerne på et senere tidspunkt vende tilbage - eventuelt i udvalget - til en diskussion af nogle af de her ting.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
I forlængelse af fødevareministerens svar til Enhedslisten vil jeg godt spørge, om ministeren arbejder på at lave skrappere regler i Danmark, end der er i EU.
Grunden til, at jeg spørger, er, at sidst vi havde ønske om at få nedbragt transporttiden for levende dyr, havde vi det i Danmark, men vi kom jo ikke så langt i EU-regi.
Min vurdering er vel nok, at skal vi have tingene igennem i EU, kommer vi vel ikke så langt med det.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
På de sidste møder i Rådet, hvor vi har været lidt inde på de her problemer, har jeg sporet en holdning hos flere ministre til at prøve på at stramme op på det her område.
Derudover vil jeg sige, at så er der måske nogle af forholdene også nationalt, hvor vi ikke har været gode nok til at kontrollere, at de forhold og de bestemmelser, vi rent faktisk havde, også blev gennemført.
Der er nok noget, hvor vi selv kan gøre mere, end vi har gjort, og det mener jeg så vi bør gøre.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Da vores ordfører, hr. Erling Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Da vi ikke har meget mere at tilføje til det, som ministeren har fremført, skal jeg kort sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte de fremsatte forslag.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Jeg tror, disse to forslag kan være et levn for Enhedslisten: Sådan forestiller de sig at det kunne have været langt østpå engang i sin tid, men ikke var det.
Jeg vil gerne sige, at Venstre selvfølgelig går ind for fødevaresikkerhed.
Det er nævnt af ministeren, at det kan være lige så godt på en større som på en mindre virksomhed.
Miljø, dyrevelfærd, herunder også transportforhold
: Man kan sige, at i EU er det jo ømtålelige emner, men der er dog taget fat på det, og det er de små skridts politik.
De billeder, nogle af os måske har set i medierne, er der selvfølgelig heller ingen af os, der ønsker at se igen, og det skal vi på en eller anden måde havet taget hånd om. Om der har været kontrolsvigt på opsamlingsstedet, skal jeg lade være usagt.
Men jeg bliver lidt betænkelig, når ministeren faktisk siger, at man i EU med den grønne profil først siger, at vi går mere ind for markedsvilkår, og det skal landbruget klare sig på
Jeg tror ikke, det er ministerens ønske, at disse tilskudsordninger, som man nu har haft i det konventionelle landbrug i næsten 10 år - som det er nu med hektarstøtte og andet - er den model, der skal vælges for at fremme den økologiske produktion.
Jeg tror, vi skal passe på, at vi ikke går lige fra én grøft over i en anden.
Med disse få og venlige ord vil Venstre gerne afvise begge forslag.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
Hr. Jens Kirk taler om markedsmæssige vilkår.
Kan hr. Jens Kirk bekræfte, at hvis man vil have markedsmæssige vilkår, fri konkurrence, indebærer det, at man også på nogle regionale markeder har mange udbydere, og at man har fri adgang for nye entreprenører? Hvis hr. Jens Kirk kan bekræfte det, vil hr. Jens Kirk så også medvirke til, at vi får sådanne tilstande inden for slagteribranchen og inden for mejeribranchen, så i det mindste alle de, der vil - de økologer, der har lyst til at slutte sig sammen og vil forsvare vores mejeri, vores slagteri i et mindre område - får mulighed for at komme frem, og at man vil indrette lovgivningen så meget som vel muligt, så det kan lade sig gøre?
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Jeg tror, jeg kan svare Enhedslistens ordfører med at sige, at vi vel i Venstre har kæmpet, ligesom andre partier også har gjort det, for de små slagtehuse.
Og der er jo ingen, der forbyder en gruppe af landmænd - det er jo endda indbygget i konkurrenceloven - at hvis man i sidste ende fusionerer, skal en vis del udbydes, det er der mulighed for.
Men man kunne så også vende spørgsmålet om: Ønsker Enhedslisten sådan set at lukke grænserne for den import, der er til landet, eller forhindre detailhandelen i at importere en masse varer?
Vi kan jo nævne Smithsfield i USA, som er en kæmpe koncern, og hvis man skal konkurrere med den, skal man både have en vis mængde og selvfølgelig også en god kvalitet for at kunne klare sig dér.
Men ønsker Enhedslisten faktisk ikke at lukke grænserne? Ellers vil jeg sige, at vi ikke stiller os i vejen, og vi mener faktisk, at der er muligheder for, at hvis nogen vil starte en virksomhed, en mejerivirksomhed, kan de gøre det i dag, det er allerede muligt, og derfor synes jeg ikke, vi skal lave ekstra lovgivning på dette område.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
Det er korrekt, de formelle muligheder er der, men desværre er verden jo grum, og verden er ikke altid som de formelle muligheder.
Derfor lyder mit spørgsmål til hr. Jens Kirk, om hr. Jens Kirk vil medvirke til, at vi sætter fokus de salgsklausuler, som ofte forhindrer videreførelse af mejerier og slagterier i gamle bygninger, som er lavet af giganterne, først MD Foods, og så er det vel Arla, der varetager dem f.eks. på mejeriområdet, og at vi sørger for at få dem nedtrappet.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vil hr. Jens Kirk medvirke til, at de, der nu har lyst til at lave et gårdmejeri eller gårdslagteri, og det er der faktisk nogle der har, får optimale muligheder, f.eks. mulighed for at skyde dyr i folden, som vi har på nogle områder, men ikke på andre?
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Nu stiller Enhedslistens ordfører mange spørgsmål, men vi skal vel ikke ændre på den lovgivning, vi har.
Man kan sige, at det ikke er mejerierne selv, der har bestemt, hvilken lovgivning de skal have.
Vi har sådan set været med til at sige, at det er lovgivningen på det område, og den retter de sig efter.
Mener vi, at de går ud over kanten, så kommer vi selvfølgelig efter dem.
John Vinther (KF), 2001-05-16:
Fødevareministeren udtrykte afvisningen meget pænt.
Jeg vil gøre det en smule mindre pænt og sige, at de to forslag, vi her behandler, er to forslag, der ville have gjort Erich Honecker misundelig.
Jeg tror ikke, at man - selv i det gamle DDR - ville have været i stand til at fremlægge noget, der var så planøkonomisk og så detailregulerende som det, Enhedslisten her præsenterer.
Det er jo ikke så underligt, at Enhedslisten præsenterer det.
Det er heller ikke så underligt for Enhedslisten, at Det Konservative Folkeparti afviser begge beslutningsforslag.
Det eneste element i de to forslag, som vi har en vis sympati for tankegangen bag, er spørgsmålet om en form for maksimering af transporttiderne for dyretransporter.
Det skal naturligvis være sådan, at man tilrettelægger og udfører sådanne transporter på en så hensigtsmæssig måde som overhovedet muligt, og at det er overensstemmende med hensynet til dyrenes tarv.
Det vil vi sådan set gerne være med til at kigge lidt nærmere på og se, om man kan gøre noget ved det.
Men det skal nok være i en noget mere realistisk og virkelighedsnær sammenhæng end den, Enhedslisten her præsenterer.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Jeg vil gerne spørge hr. John Vinther, om Det Konservative Folkeparti er indstillet på, at vi skal lave skrappere regler i Danmark end i resten af EU, hvad angår dyretransport.
Jeg spørger på baggrund af erfaringen med, hvad der skete sidst, vi snakkede dyretransporter, hvor vi ikke kom ret langt i EU-regi, men hvor Danmark gerne ville have været meget længere, og så kan jeg jo frygte, at det nu går om ikke ligesådan så omtrent ligesådan.
Så det vil være lidt vigtigt at vide, hvad Det Konservative Folkeparti vil gøre i det tilfælde, hvor vi bliver nødt til at opretholde de 8 timer eller måske ikke kan komme længere ned end til 6 eller 7 timer.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
Enhedslisten har stillet forslag om en lang overgangsordning for at nå frem til vores mål for transporttider, men jeg synes, det kunne være interessant at høre, om hr. John Vinther vil løfte sløret for, hvad det er for en maksimal transporttid, man forestiller sig i Det Konservative Folkeparti.
John Vinther (KF), 2001-05-16:
De to spørgsmål drejer sig i virkeligheden om det samme.
Jeg kan sådan set gøre svaret meget enkelt ved at henvise til ministerens svar.
Jeg mener ikke, at vi nødvendigvis skal indføre særregler i Danmark, der er skrappere end dem, man har andre steder, men det er selvfølgelig hensigtsmæssigt og på sin plads, at man løbende vurderer, om vores, om jeg så må sige, udførelse af det nu også er optimal.
Det vil vi meget gerne være med til at kigge på.
Så synes jeg, at det måske er lidt besynderligt, at hr. Søren Kolstrup mener, at det er os, som forholder os til Enhedslistens beslutningsforslag, der skal konkretisere, hvad vi mener, når nu Enhedslistens eget forslag er så lidt konkret, som det er.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Ja, det bliver lidt teknisk, når ordføreren svarer, at man henholder sig til det, ministeren sagde, men når ministeren ikke svarede på spørgsmålet, er vi jo sådan set stadig væk lige vidt.
Men jeg vil godt have konkretiseret: Er Det Konservative Folkeparti lidt ligeglad med, om vi snakker om 4, 6 eller 8 timer, hvis bare der er EU-harmonisering, så er det lidt ligegyldigt? Er det sådan, man skal forstå det?
Eller vil man gå ind og forsøge at lave en form for EU-sammenhæng, en transportgaranti, som indebærer, at danske dyr ikke bliver udsat for denne lange transporttid, f.eks. søer, der skal til Midttyskland?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Jeg vil bare understrege, at jeg synes, det er helt fjollet at prøve at lade det her udvikle sig til en EU-debat.
Det, der er tale om, er, at vi selvfølgelig som land har brug for, at der er nogle regler på EU-plan, i og med at vi er et så eksporterende land, som vi er.
Så vi er fundamentalt interesserede i, at vi på EU-plan får lavet nogle fornuftige regler.
Og det, jeg har sagt, er, at det er sat på dagsordenen, og at jeg oven i købet tror, at der er en vågnende interesse for at gå længere, end Rådet var villig til sidste gang.
Jeg forstår, at hensigten med forslaget er, at yngre fiskere, der etablerer sig som selvstændige og søger yf-lån, skal stilles lige så godt som jordbrugere, der søger yj-lån.
Det er en sympatisk tankegang, men som det vil fremgå efterfølgende, vil forslaget i de fleste tilfælde gøre situationen dårligere for yngre fiskere, og det tror jeg egentlig ikke er meningen.
På mange punkter er de to ordninger ens, men det er rigtigt, at der er nogle forskelle, f.eks. vedrørende loftet for lånets størrelse og kravet til sikkerhed, således som forslagsstillerne har peget på.
Forskellen med hensyn til krav om sikkerhed, det vil sige det forhold, at lånegrænsen er på 85 pct. for fiskere, men 95 pct. for jordbrugere, skyldes, at der generelt stilles større krav til sikkerhed ved lån til fiskerfartøjer.
Det kommer til udtryk ved, at Fiskeribankens lånegrænse for brugte fartøjer er 60 pct., mens lånegrænsen for realkreditlån til landbrug er 70 pct. På den baggrund må man også forvente, at der er en lavere lånegrænse for yf-lån end for yj-lån.
Forskellen på 10 procentpoint svarer til forskellen imellem fiskeribanklån og realkreditlån.
Dels kan der her ydes tilskud på op til 562.500 kr., mens grænsen for jordbrugerne er 500.000 kr., dels aftrappes tilskuddet noget langsommere i yngre-fisker-ordningen end i ordningen for jordbrugere, og endvidere betaler jordbrugerne en afgift på 1 pct. af den del af lånet, som overstiger
500.000 kr.
Jeg går ud fra, at forslagsstillerne er enige i, at hvis de to ordninger skal være parallelle, må der også gælde
disse mindre gunstige regler fra ordningen for yngre jordbrugere.
En fuldstændig parallelitet mellem de to ordninger vil derfor også medføre nogle forringelser for fiskerne.
Som det er i dag, er ordningen bedre for fiskerne for alle lån op til 750.000 kr., og næsten alle yngre-fisker-lån ligger under denne grænse.
Siden ordningen blev indført, har der kun været én ansøgning, som kunne have ført til et højere lån. Regeringen ønsker ikke at forringe ordningen for yngre fiskere, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Men lad mig dertil føje, at det nok er et af de forslag, der egner sig vældig godt til en udvalgsbehandling, hvor vi kan få belyst
både fordele og ulemper og sammenligne de to ordninger.
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Et eller andet sted er det sådan set lidt sørgerligt, at Enhedslisten åbenbart møder op uden at være særlig velforberedt til den her forespørgsel.
Vi har jo modtaget et notat fra Skatteministeriet, der handler om beskatningsregler, og jeg synes sådan set også, at ministeren allerede har tilkendegivet, at der er alle muligheder i verden for både det ene og det andet, så den diskussion er en pseudodiskussion, som alene har til formål at give hr. Keld Albrechtsen en eller anden knage at hænge de mærkværdige holdninger op på.
Jeg vil da godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis vi skal tale politik - og i dag er det fiskeripolitik, vi taler - er Det Konservative Folkepartis politik, og det har det været i mange, mange, mange år, at vi gerne ser, at fiskerierhvervet bliver mere økonomisk selvbærende, og at vi meget gerne vil have en fornyelse af fiskerflåden.
Alle de steder, hvor der er ukvoterede arter i verden, og der er ikke mange tilbage, havde Danmark faktisk en mulighed for at optjene nogle historiske rettigheder, men det kan vi ikke, så længe vores fiskerflåde ikke er moderne, så længe vi ikke har en maskinkraft og en ordentlig kølekapacitet, der sikrer, at konsumfiskene kommer ind i ordentlig stand.
Vi har en helt klar interesse i, at det problem bliver løst, uden at statskassen skal ind og betale
for det, og der er den løsning, vi præsenterer i dag, den rigtige løsning.