runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2001-10-24:
Nu fornemmer jeg, at vi er nogle ordførere og nogle partier, der er blevet skudt en masse skjulte motiver i skoene, som jeg ikke synes er rimelige, for de er ikke rigtige.
Og det er kedeligt, at jeg er nødt til at understrege én gang til: Venstre vil selvfølgelig ikke acceptere penge under bordet, men vi vil have lov til at sætte spørgsmålstegn ved, om det her er løsningen på det.
Og er det løsningen på et problem, hvis omfang vi slet ikke kender?
Det er jo en afvejning; det er jo ikke bare et spørgsmål
om et indgreb, og så er det dét.
Som folketingsmedlemmer og som partier er vi jo nødt til at lave en afvejning, vi er nødt til at se på, hvor stort problemet er i forhold til det indgreb, vi laver, og om det er den rigtige løsning.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Vi er helt enige med boligministeren i, at der skal gang i boligbyggeriet og måske også mere end det, regeringen har lagt op til, men det kan vi snakke om ved anden lejlighed.
Når jeg går herop, er det for at sige en ting, som jeg ikke fik sagt før, som jeg tror er vigtig, menlig at når vi overlader større kompetence til bestyrelsen, så tror jeg også, det er vigtigt, vi ser efter de regler, der kan sikre en åbenhed i den her liste.
Jeg har set eksempler på, at bestyrelser er forstenet lidt og er blevet lidt indspiste, og det har gjort, at disse lister måske ikke virkede helt, som de skulle.
Så tror jeg også, det er vigtigt, at vi sikrer, at der netop i bestyrelsesarbejdet er en åbenhed, og det lægges der også lidt op til, men det kan godt være, at vi skal kigge lidt nærmere på det.
Men så vil jeg egentlig godt spørge de borgerlige, som var så betænkelige ved det her forslag - jeg oplevede lidt, at det var en undskyldning for ikke rigtig at tage stilling: Hvad nu, hvis det er sådan hos de 95 pct., der har venteliste, at en stor del af dem rent faktisk først har ventelisten, efter at den enkelte andelshaver har haft indstillingsretten, at ventelisten først træder i kraft, efter at den enkelte andelshaver ikke kan finde en køber? For det er faktisk min erfaring, at det er hovedreglen, og det vil sige, at man har hovedsindstillingen, at den enkelte andelshaver indstiller.
Altså de 95 pct. dækker overhovedet ikke det, som de borgerlige lægger op til.
Hvad så?
Vil det så betyde, at de borgerlige faktisk godt ville støtte, hvis det viste sig, at der stort set ikke er nogen andelsboligforeninger, der reelt har en venteliste, og at det er bestyrelsen, der indstiller?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-24:
Min indledende bemærkning var kun en kommentar til hr. Keld Albrechtsens bemærkning i hans ordførertale, altså hans ideelle forestilling om, at uretfærdigheder i verden kunne man løse, hvis bare man havde viljen til det.
Så ideel er verden desværre ikke.
Det er somme tider, der kan være tvivl om, hvordan man gør det, og det var der altså f.eks. omkring sorte penge.
Men der er ikke tvivl om, at Kristeligt Folkeparti medvirker meget gerne til at få løst det problem, som det her lovforslag handler om.
Først en kommentar til den seneste ærede taler:
Det er jo ikke så enkelt, som hr. Albrechtsen siger, at hvis man finder, det er forkert, så kommer man med forslag om, hvordan man får det ændret.
Så enkelt er det jo ikke - desværre.
Der er jo flere ting i det.
Jeg tror, vi er enige om, at der er ting i det her samfund, der er uhensigtsmæssige, men som vi alligevel ikke får løst.
Jeg er ikke ordfører på området her og er her i stedet for hr. Flemming Kofod-Svendsen og skal derfor blot sige, at sigtet i forslaget er vi selvfølgelig - ja, det er måske ikke selvfølgeligt - men det er vi selvfølgelig tilhængere af.
Men derfor kan vi jo godt tillade os at være i tvivl om, hvorvidt det er den rigtige måde at løse det på, og hvis der slet ikke var tvivl om det, kunne man jo forestille sig, ligesom i hr. Keld Albrechtsens ideelle verden, at så havde man løst problemet for længst.
Hvis det var så enkelt, hvorfor har man så ikke gjort det før?
Det er selvfølgelig altid et problem, når man griber ind imod en uretfærdighed, at så er der nogle, der kommer til at betale.
Og det er jo dem, der senest har betalt penge under bordet; det er dem, der bliver ramt, nøjagtig på samme måde som hvis man har købt hælervarer, og det så bliver opdaget.
Og jeg siger det, for det angiver vel, hvad det handler om, det her.
Det er jo egentlig dem, som har fået penge under bordet, det er dem, der har fordel af urimeligheden, uretfærdigheden, af det negative, af fejlen i systemet, men dem kan man ikke ramme.
Det er dem, som har indgået det på uretfærdighedens betingelser, for at sige det sådan, og har betalt penge under bordet, der bliver ramt.
Det synes jeg bare hører med i overvejelserne omkring det.
Men fortsat altså, vi er ikke i tvivl om, at systemet er forkert, og når et forkert system kan køre, er det jo et symptom på, at noget andet er galt i lovgivningen omkring det, så det skal vi selvfølgelig have rettet.
Om det her er det rigtige, er vi ikke helt sikre på, men vi medvirker selvfølgelig til at få det rettet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-10-24:
I Det Radikale Venstre er vi stærke tilhængere af andelsboligtanken, og vi har derfor også sympati for sigtet
med det her forslag, som jo er at forhindre, hvad der måtte være af tilfælde af penge under bordet i forbindelse med beboerskifte.
Det er jo ikke til at vide præcis, hvor stort problemet er, men for at beskytte også andelsboligtanken imod mistankerne om penge under bordet
er vi interesserede i, at der skabes regler, der modvirker penge under bordet, og som skaber gennemsigtighed i overdragelsen af andelsboliger.
Hovedreglen i forslaget er jo her, at der oprettes ventelister, men der er jo også undtagelser fra reglen: Andelsboligforeningen kan jo, som det fremgår af § 5, stk. 3, i stedet for at oprette en venteliste selv bestemme, at bestyrelsen eller generalforsamlingen afgør, hvem der skal tilbydes en bolig.
Der er også mulighed for ifølge lovforslaget, at man kan bestemme, at personer i ret op- og nedstigende linje, en bror eller søster, en ægtefælle eller registreret samlever eller en person, som andelshaverne har fælles husstand med, kan komme i betragtning. Jeg finder derfor, der er skabt en god balance imellem på den ene side hensynet til, at andelsboligerne kan fungere, og de allerfleste af dem fungerer uændret videre, og på den anden side, at der skabes større gennemsigtighed i overdragelsessituationerne, og at penge under bordet modvirkes.
Derfor ser vi positivt på lovforslaget, men jeg vil da også godt sige, at der jo kan stilles mange gode spørgsmål til forslaget, og vi må selvfølgelig underkaste forslaget en grundig udvalgsbehandling.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-10-24:
Efter de oplysninger og de ting, vi har undersøgt, er instrumentet til stede i dag til at kunne håndhæve disse ting, og det tror og håber vi.
Vi har også spørgsmål, som vi er usikre over for.
Men alt andet lige så er de 95 pct. af andelsboligforeningerne lovlydige, de følger reglerne, og derfor kan det vel ikke være de sidste 5 pct., som ikke har ventelister, der skal gøre, at vi laver hele loven om.
Jeg vil da også godt her fra denne talerstol sige, at en af de ting, som vi også tager med, er, at man skal have lov til at sælge til en, som man har boet sammen med.
Men i hvor lang tid?
Og har det nu virkelig været en sambo?
Det vil vi da også meget gerne spørge om.
Der er mange spørgsmål.
Vi skal nok stille dem.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Nej, det gør en bestyrelse ikke.
Men jeg fik ikke svar på spørgsmålet: Hvad er det for en essentiel ret, man som andelshaver mister?
Så vidt jeg kan se, er den ret, man mister, at man ikke kan indstille nogle venner eller bekendte, man godt vil indstille.
Alle andre, som man har nær tilknytning til, kan man indstille.
Er det ikke en pris, der er værd at betale for at sikre sig, at man undgår penge under bordet?
Så vil jeg også godt spørge fru Annie Lunde: Hvordan kan bestyrelserne bedre håndhæve deres ansvar med de regler, der er i dag, end de gør nu? Har de ikke brug for det her instrument?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-10-24:
Der er nogle ting i dette her lovforslag, vi gerne vil have belyst.
Jeg vil godt sige, at hvis der findes en venteliste, som der gør i mange andelsboligforeninger, som først træder i kraft, når den, der sælger, ikke har nogen pårørende eller andre, som han er interesseret i at lejligheden skal sælges til, jamen så er det bestyrelsen, der finder ud af, hvem den gerne ser der skal have den lejlighed.
Det finder også sted i dag.
Jeg tror da ikke, at det er bestyrelserne rundtomkring i andelsboligforeningerne, der tager for høj en pris eller tager penge under bordet.
Det har jeg ikke hørt noget om.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Jeg synes bare, at hr. Ole M. Nielsens bemærkninger i og for sig illustrerer det problem, som de borgerlige står med i den her sag.
For man kan komme med mange kunstfærdige betragtninger om, at der også er andre ting i samfundet, der er gale, men det kan jo ikke undskylde, at der foregår en handel med sorte penge.
Sådan hører jeg heller ikke Kristeligt Folkeparti.
Så jeg kan faktisk ikke forestille mig, at Kristeligt Folkeparti vil være i stand til at skrue en undskyldning sammen for ikke at stemme for det her forslag. Men det kan være, jeg hørte forkert.
Kristeligt Folkeparti hælder vel til at stemme for forslaget?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-10-24:
Jeg vil gerne slå fast, selv om jeg også sagde det i mit indlæg, at CD ikke ønsker at deltage i ulovlige handlinger.
Vi bryder os ikke om det, og vi er heller ikke blåøjede, vi ved godt, at det har fundet sted, men vi mener bare, at som det lovforslag ser ud i dag, bringer det ikke de ting ud af verden. Vi vil meget hellere se, at bestyrelsernes ansvar ligesom bliver trukket lidt skarpere op, end det måske er i øjeblikket.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Jeg tager kun ordet nu for at svare med en kort bemærkning, fordi der var to tekniske spørgsmål, ministeren rejste, og dem er der ingen grund til at debatten skal dreje sig om.
Det er rigtigt, at forslaget omfatter alle, som bor i en ungdomsbolig, dvs. alle grupper af studerende, hvis de i øvrigt opfylder reglerne med hensyn til indtægtsgrænse og alt muligt andet.
Det er beklageligt nok, men sådan er mekanismerne på boligmarkedet, og det er præcis derfor, at forslaget er udformet, som det er: for alle grupper af studerende, som bor i ungdomsboliger, men ikke for dem, der bor i privat udlejning.
De politiske betragtninger, ministeren var inde på,
vil jeg kommentere i mit ordførerindlæg.
Ulrik Kragh (V), 2001-10-24:
De mange pæne ord, der er sagt om boligpolitikken i det hele taget med mangel på boliger,
kan vi selvfølgelig helt klart tilslutte os.
Men hvis vi skal forholde os til det lovforslag, Enhedslisten har fremsat om ændring af lov om individuel boligstøtte, hvor man vil lave boligydelse til uddannelsessøgende i kollegier og ungdomsboliger i lighed med boligsikringen, forholder sagen sig lidt anderledes.
Baggrunden for lovforslaget er, som det bliver beskrevet, lærlinge og studerendes stadige dårligere økonomi.
Enhedslisten vil give boligydelse til de unge, hvilket efter forslagets bemærkninger vil betyde et anseligt løft i den enkeltes meget kummerlige og skrøbelige økonomi.
Det er jo en malerisk beskrivelse af situationen, og det er jo meget ædle hensigter, men det må alt andet lige siges, at der males med en meget bred pensel.
Hvis det er sådan, at vi prøver at kigge på dem, forslaget er rettet imod, har vi SU-modtagere og lærlinge.
Der er 292.000 SU-modtagere, som modtager en ydelse i størrelsesordenen ca. 4.000 kr., om måneden, og der er knap 14.000 lærlinge, der alt efter anciennitet og branche har en indkomst på mellem 10.000 og 15.000 kr. om måneden.
Det er dog immervæk et bredt spektrum at sætte lig med pensionisterne.
Det, der så kan være værd at se på, er, om de mennesker nu er så skrøbelige med hensyn til deres økonomi.
Her synes jeg, det er interessant, at kun 36 pct. af dem, der modtager SU, reelt også benytter deres låneadgang, til trods for at låneadgangen er særdeles favorabel, så jeg synes nok, at argumentet om økonomien blandt de unge mennesker sætter Enhedslistens beskrivelse med de kummerlige og skrøbelige unge noget i relief.
Med den begrundelse vil jeg også sige, at vi fra Venstres side ønsker at prioritere anderledes.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Jeg vil bare sige tak til hr. Knud Erik Hansen for den helt uforbeholdne støtte til Enhedslistens oprindelige forslag.
Så vil jeg også sige tak til hr. Carsten Hansen og fru Annie Lunde for det fuldstændig krystalklare signal om, at vi skal have flere ungdomsboliger.
Det håber jeg boligministeren har lyttet meget til.
Det er jo noget, som skal drøftes blandt partierne senere på dagen.
Og med den støtte fra Socialdemokratiet og CD til flere ungdomsboliger
må vi forvente, at det er et projekt, som kan banke ind i finansloven med massiv styrke. Så tak for de bemærkninger.
Man kan selvfølgelig ikke bruge de samme penge til forskellige ting, og hvis vi kan blive enige om at bygge flere ungdomsboliger for pengene, så kan vi selvfølgelig ikke lave det her for de samme penge.
Det er vi da godt klar over i Enhedslisten.
Men vi er også indstillet på at pege på yderligere finansiering, og vi mener rent faktisk, at vi i Danmark har et problem, derved at man altså kan konstatere, at der altså er sket en skævdeling af befolkningen, siden man diskuterede det her for 15 år siden.
Og hvis der er sket noget for alvor i løbet af de 15 år, så er det, at mens det dengang stadig væk var sådan, at arbejderbefolkningen også fik højere uddannelser, så er det desværre ikke sådan mere.
Der må findes veje til at sikre, at hele befolkningen kommer til at deltage i uddannelsessystemet, og det er vores forslag her faktisk ét af redskaberne til at være med til at gøre nemmere, i hvert fald at gå i den retning.
Det vil jeg bede om at man i Socialdemokratiet og SF tænker over, SF har jo allerede givet grønt lys hundrede procent.
Så til Socialdemokratiet: Jeg vil bede om, om ikke man vil overveje, om det her kunne være et instrument til social genopretning i vores uddannelsessystem.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-10-24:
Jeg ville egentlig også gerne være julemand her i dag.
Jeg ville egentlig gerne have givet alt det tilskud og alt det, jeg kunne, men det kan man altså ikke, og derfor må vi fra CD's side sige, at vi synes, de penge kunne gives anderledes ud.
Og derfor vil jeg gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om hr. Keld Albrechtsen ikke hørte, at vi sagde, at vi meget hellere ville bruge pengene til at bygge nyt ungdomsboligbyggeri for. Så det er ikke, som hr. Keld Albrechtsen sagde, sådan at »hele den anden fløj vil det ikke«.
Men jeg vil meget gerne her sige, at vi i hvert fald i CD støtter, at der skal bygges flere ungdomsboliger.
Carsten Hansen (S), 2001-10-24:
Det er jo altid rart at have sin historie med sig og ikke være historieløs.
Men man må jo sige, at på de 15 år, vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, er der jo sket ganske mange ting.
Hr. Keld Albrechtsen anerkendte jo også, at det ikke var det samme forslag, som fru Lissa Mathiasen var ordfører på for 15 år siden.
Men jeg skal blot erindre om, at siden den tid har vi jo i fællesskab ændret boligstøtteloven og bedret forholdene for de dårligste indkomstgrupper. Jeg skal også erindre om pinsepakken, hvis hr. Keld Albrechtsen har glemt den, hvor vi tilgodeså de svageste indkomstgrupper. Så må jeg sige, at det er sådan, at vi jo også som regeringsparti har en økonomisk prioritering.
Vores prioritering er altså flere ungdomsboliger til de studerende, og det vil vi hellere, end vi gennem et forslag, som i øvrigt er usikkert med hensyn til, hvor grænserne ligger, vil sikre, at nogle ganske få får glæde af mere på det her område.
Og det er sådan set begrundelsen for, at vi også har flyttet os på de 15 år.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-24:
Hr. Keld Albrechtsen efterlyste bedre argumenter end dem, jeg fremførte første gang, og dem har jeg.
De bedre argumenter er jo, at de boliger, som man her søger yderligere ydelse til, er kollegier og ungdomsboliger, som der i forvejen er givet tilskud til.
I forvejen har vi også i forhold til andre lande en ganske udmærket SU-ydelse og mulighed for SU-lån i Danmark.
Det er da rigtigt, som hr. Keld Albrechtsen siger, at de studerende er en lavindkomstgruppe.
Ja, hvad ellers?
Hellere rig og rask end syg og fattig, det er da fuldstændig rigtigt, og det ville da også være rart som studerende at tjene lige så mange penge som dem, der har været uddannet i mange år, men sådan har verden jo altså nu engang aldrig været.
Jeg synes sådan set ikke, det haster med at få forbruget skruet op i den alder der, og jeg synes egentlig, at vi har ganske attraktive forhold for de unge.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Jeg vil da gerne gå tilbage til arkiverne, hvis hr. Keld Albrechtsen vil tage ørepropperne ud, når vi har debat her i salen, for jeg tror egentlig ikke, at han hørte, hvad vi sagde.
Det, jeg sagde, var faktisk, at vi gav principiel støtte til forslaget.
Vi synes faktisk, det er rigtigt.
Vi synes, det er rigtigt, at man giver støtten, men det, vi rejste tvivl om og satte spørgsmålstegn ved, var, om det skulle være boligydelse, som SF foreslog for 15 år siden.
Det kan godt være, de økonomiske forhold er anderledes nu, og vi vil gerne se på de regler, som gælder for tildeling af enten boligydelse eller boligsikring.
Det var det, der var kommentaren.
Men det var da en principiel støtte til det
, så jeg ved egentlig ikke, hvordan hr. Keld Albrechtsen kan have fået noget andet ud af det, men nu håber jeg, han har haft ørepropperne ude.
Ellers vil jeg da godt sige til Enhedslisten, at det da glæder os, at Enhedslisten har så stor tillid til SF's forslag, selv om de er 15 år gamle, at man tager hovedet under armen og bare skriver dem af og så fremsætter dem 15 år efter.
Det synes vi viser en stor tillid til SF, men vi kan også godt lide i SF, at man lige har en kritisk distance til det, man laver, og reflekterer lidt over det, selv når der går 15 år.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-24:
Da jeg ikke var her til tiden, skal jeg bare sige, at da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg blot meddele, at vi ikke kan støtte forslaget her.
Jeg synes i øvrigt, at CD's ordfører havde nogle fine principielle betragtninger om, at det at give mere tilskud, så man gør en vare, som der er for lidt af i forvejen, mere eftertragtet, i hvert fald må være forkert.
Så hellere bruge pengene til at få bygget nogle flere boliger for, hvis det endelig skulle være.
Så vi kan ikke tilslutte os lovforslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-10-24:
I CD kan vi da også godt have positive tanker om nogle af de ting, der står i dette lovforslag.
Men vi må så til gengæld også sige, at at give flere tilskud til eftertragtet byggeri, som der i antal er alt for lidt af, ville ikke set fra CD's side være den rigtige måde at bruge pengene på.
Vi så hellere, at man brugte det beløb - nu har der jo været talt om 200 mio. kr. og 600 mio. kr., og det er trods alt mange penge i dagens Danmark - som dette lovforslag eventuelt kunne komme til at koste, på at få bygget nogle flere boliger til de unge.
Lad os komme i gang med det meget hurtigt.
Derfor vil jeg gerne sige, at vi ikke kan støtte dette lovforslag i den udformning, som det har her.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-24:
Da vores ordfører på området, hr. Egil Møller, ikke er til stede, har jeg lovet at fremføre følgende:
Forslagsstillerne anfører i bemærkningerne til lovforslaget, at boligstøtten til de unge lærlinge og studerendes uddannelsesforløb vil betyde et anseligt løft i den enkeltes meget kummerlige og skrøbelige økonomi.
Vi synes, det lyder drastisk.
Uanset at den omhandlede gruppe hører til lavindkomstgruppen finder Dansk Folkeparti ikke, at det er ad denne vej, vi skal forbedre økonomien for disse grupper.
Vi mener også, at forslaget vil blive meget dyrt at indføre.
Vi ved, at der er mange unge, som har svært ved at få en bolig, men vi ved også, at der er mange, der ikke tager imod de tilbud, som gives.
Det er specielt i storbyerne, hvor mange unge vil bo lige op og ned ad alle faciliteter
, men lige så snart man skal køre et stykke vej, siger man fra til boliger. Vi vil godt her gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti tidligere har fremsat et forslag om skattefri værelsesudlejning til studerende, hvor vi her mener, at man kan frigive en hel del værelser, som de ældre, der sidder i store boliger, meget gerne vil udleje. Men vi kan ikke støtte forslaget, som det er udformet her.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Vi er ligesom alle andre enige i, at det selvfølgelig er væsentligt, at der kommer flere ungdomsboliger, og at de også er til en pris, man normalt kan betale.
Men det forhindrer jo ikke, at vi godt kan snakke om boligstøtteordninger, også til folk under uddannelse.
Når man er under uddannelse og på SU, er det at bo på kollegium eller i ungdomsbolig med fælles køkken jo ganske almindeligt, og det taler også for, at man egentlig også skulle kunne få boligstøtte til den boligform. Samtidig har man, når man er på SU, normalt en begrænset indkomst og er derfor meget følsom over for ændringer i udgifterne til boligformål.
På den måde kan man sige, at man er lidt i samme situation som pensionister, måske ikke på alle andre områder, men på det område i hvert fald.
Så principielt synes vi, det er rigtigt, at man også skal kunne få boligstøtte, hvis man bor på et kollegium eller i en ungdomsbolig.
Vi er dog ikke overbevist om, at det er en boligydelse, man skal have.
Vi vil godt se nærmere på økonomien, hvis vi skal være med til det her forslag, om det skal være boligydelse eller boligsikring og selvfølgelig også på betingelserne for, at man kan få støtten.
Af overskriften fremgår det, at det drejer sig om boligydelse til uddannelsessøgende i kollegier og ungdomsboliger, og nu har hr. Keld Albrechtsen sagt, at det er det, der er meningen, men når man ser på selve lovteksten, synes jeg, det er svært at se, at den er afgrænset; man kan kun se det på overskriften.
Jeg er enig med hr. Keld Albrechtsen i, at hvis teksten kan forstås således, at det også skal gælde for private udlejningsværelser, er det dybt problematisk, for det ville jo ikke give de studerende nogen ekstra hjælp, idet prisen på værelserne så blot ville stige.
Det er vi åbenbart enige om.
Men jeg synes ikke, at teksten siger rigtig klart, at det er sådan.
Så hvis det overhovedet skal vedtages - og det bliver det jo nok ikke - skal den tekst i hvert fald gøres klarere.
Tom Behnke (KF), 2001-10-24:
Også på dette forslag har jeg fået lov til at være stand-in
for vores ordfører, hr. John Vinther.
Lad mig starte med at afsløre det, der næppe kommer bag på forslagsstillerne: Det Konservative Folkeparti kan heller ikke støtte dette lovforslag.
Vi er ikke enige i, at lærlinge og uddannelsessøgende på SU nødvendigvis lever en helt så kummerlig tilværelse, som forslagsstillerne beskriver det.
Vi er da godt klar over, at man hverken på lærlingeløn eller på SU har råd til den vilde luksus; det er vi fuldt ud klar over.
Men det er nu engang sådan, at de, der tager en uddannelse, hvor de er som lærlinge, gør det jo med udsigt til, at når uddannelsen er overstået, når lærlingetiden er overstået, har de kvalificeret sig, dygtiggjort sig, så de er i stand til at besætte en stilling, ofte endda en stilling i højtlønsområdet.
Når man ser på, at afkastet senere bliver væsentlig større, gør det ikke noget, at man i den tid, man var lærling eller anden uddannelsessøgende, ikke havde helt så mange penge, som man måske godt kunne tænke sig, men dog penge nok, så man kan leve en anstændig tilværelse. Der er ikke nogen grund til, at vi gør det til et socialt tilfælde, at man er på SU, eller man er på lærlingeløn.
Der er ingen grund til, at man bare af den grund bliver et socialt tilfælde.
Der kan være andre årsager og omstændigheder, der gør, at man individuelt må støtte og hjælpe den enkelte, og det er vi selvfølgelig helt på det rene med.
Men at man generelt over én kam siger, at alle, der er på SU, og alle, der er på lærlingeløn, simpelt hen er i en så elendig forfatning, at vi er nødt til at støtte dem alle sammen, synes vi er forkert, og derfor kan vi ikke støtte forslaget fra Enhedslisten.