runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-10-23:
Jamen jeg håber da selvfølgelig meget og tror også, at det her havde set endnu værre ud, hvis ikke Socialdemokratiet havde medvirket i det.
Det tror jeg gerne.
Men det er jo ikke tilfældigt, at vi står her mindre end et år efter og prøver at sætte en lap på et i forvejen meget, meget grimt og klodset bygningsværk for at sikre, at der faktisk bliver bygget de boliger, som var planlagt, og sådan, at den skattefordel, som bl.a. også Socialdemokratiet har været med til at give, ikke bare bliver brugt til spekulation, men at der faktisk også kommer nogle boliger ud af det i det lange løb. Nu må vi se, hvad det er, der kommer ud af det.
Som også bekræftet af Venstres ordfører er papirarbejdet ikke engang overstået endnu, der er ikke taget spadestik til at bygge de her boliger.
Vi håber selvfølgelig, at det kommer, og at der vil blive bygget nogle gode boliger. Vi har også en forhåbning om, at der på et eller andet
tidspunkt bliver bygget nogle boliger, som folk kan betale.
Men jeg vil være helt ærlig og sige: De bekymringer, SF havde, og de betænkeligheder, SF havde omkring indgåelsen af boligforliget og boligaftalen, er blevet bekræftet til fulde.
Den her model er grundlæggende svag, er grundlæggende noget makværk, og jeg tvivler på, at det bliver forfærdelig meget bedre af, at man sætter en forkert lap på, som ikke passer over hullet.
Det er jo på sin vis glædeligt, at der er en erkendelse af, at vi har et problem med denne her boligpakke.
Historien er jo, at det desværre er gået nøjagtigt, som vi drøftede under førstebehandlingen, for vi har ganske vist fået lavet et skattefradrag - det er ganske mange penge, der er i omløb - men der er ikke nogen garanti for, at der bliver opført boliger i den anden ende.
Det er desuden lykkedes med meget sikker hånd at vælge projekter ud, som mere drejer sig om at skumme fløden af det skattefradrag, end det drejer sig om at bygge boliger.
Man kan også spørge sig selv, om det ikke er nogle ret banale ting, man har misset i første omgang, f.eks. en så banal ting, at det er en fordel, når man skal bygge boliger, at man har en grund at bygge boligerne på.
Det kunne man måske have forudset, men lad nu det ligge.
Det kan godt være, at det foreliggende forslag er et
forsøg på at rette op på nogle af problemerne, men jeg synes ikke, det løser de grundlæggende problemer.
Som det også blev påpeget af flere af høringssvarene, skaber det stadig væk ikke sikkerheden for, at der rent faktisk er en grund at bygge på, at det er bundsolide og reelle selskaber, at der er en realistisk tidsplan osv. Jeg betragter grundlæggende den her måde og denne metode til at bygge det op på som en gang makværk.
Så kan det godt være, at man med det her lovforslag prøver at sætte en lap på, men for det første er det en klodset lap i et mønster, som ikke passer til omgivelserne, og for det andet er jeg bange for, at lappen langtfra dækker hullet.
SF vil ikke støtte forslaget.
Vi synes hellere, at man skulle se at starte forfra og få lavet en boligpakke, som rent faktisk skaffer folk flere boliger frem for kun at skaffe folk flere skattefradrag.
Carina Christensen (KF), 2003-10-23:
I Det Konservative Folkeparti er vi enige i, at der er behov for at stramme op for tildelingskriterierne for tilsagn om andel i investeringsrammen for privat udlejningsbyggeri.
Vi erkender, at ordningen langtfra har fået den start, som vi ønskede os, og derfor hilser vi det også velkomment, at der nu rettes op på ordningen.
Det er vigtigt, at kriterierne fastlægges på en måde, så de retter sig mod seriøse investorer.
Det mener jeg at vi nu opnår ved at indføre en bestemmelse om, at man skal have en byggegrund, eller at man som minimum og senest efter 14 dage skal dokumentere, at man har indgået aftale om at erhverve en bestemt byggegrund.
Tilsagnet vil fremover også kun gælde for den bestemte byggegrund.
Det er også godt, at vi nu får præciseret, at der skal være tale om familieboliger på mindst 85 m2.
Der er dog mulighed for, at 5 pct. af det samlede boligareal kan indrettes som lejligheder på mellem 65 m2 og 85 m2.
Baggrunden for i det hele taget at indføre investeringsrammen for privat udlejningsbyggeri var, at vi ønskede at sætte gang i byggeriet af private udlejningsboliger.
Det er jeg sikker på vil ske nu.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2003-10-23:
Jeg håber meget, at projekterne bliver til noget, eller at der i hvert fald kommer gang i boligbyggeriet.
Jeg har også en fornemmelse af, at der ikke er den store usikkerhed, i hvert fald ikke om alle projekterne, for nogle af dem bliver til noget.
Problemet er, at nogle af dem var blevet til noget alligevel, og at der så er nogle bygherrer, der har skovlet
skatteydernes penge ned i lommen for nogle projekter, der alligevel ville blive til noget, hvor vi jo havde ønsket, at der skulle ekstra gang i byggeriet.
Pengene er blevet brugt til skattespekulation.
Det kan heller ikke være Venstres ønske, at man, selv om pengene ikke er bevilget endnu, tager forskud på en skattespekulation.
Det er der ingen der kan acceptere; vi kan i hvert fald ikke som socialdemokrater acceptere, at den ordning, der er strikket sammen, er endt der.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Hr. René Skau Björnsson taler meget om, at det er vigtigt, at pengene går til boliger.
Jeg vil gerne bede hr. René Skau Björnsson om at bekræfte, at hver en krone, der er afsat til boliger, bliver brugt til boliger, for hvis et projekt mod forventning ikke skulle blive til noget, så bliver pengene overført til næste pulje, hvorved puljen bliver større, og derved kan der så i den efterfølgende omgang bygges endnu flere boliger.
Jeg vil gerne bede Socialdemokratiets ordfører om at bekræfte, at hver en krone, der er afsat på finansloven, vil blive brugt til at bygge boliger for.
René Skau Björnsson (S), 2003-10-23:
Jeg kan bekræfte over for hr. Morten Homann, at Socialdemokratiet var en del af denne boligaftale.
Jeg kan også bekræfte, at Socialdemokratiet har været bekymret eller i hvert fald har udtrykt skepsis over for skattedelen i det. Derfor er det jo også, at jeg siger, også til Venstres ordfører og Det Konservative Folkepartis ordfører, at vi skal have bremset muligheden for at videresælge i en periode, og det kunne godt være 10 år.
Hvordan man så gør det rent teknisk, kan vi sagtens finde en model for.
Det kunne jo være, at vi kunne ændre det fra en skatterabat til et direkte tilskud til de her boliger.
Der er masser af muligheder, som jeg mener at vi skulle have sat os ned og kigget på.
Så kunne vi ændre denne model, som vi jo til stor ærgrelse for mig og Socialdemokratiet kan se, at der er folk, der udnytter og skovler nogle penge ind på, som vi havde ønsket skulle gå til boliger i stedet for spekulation, Derfor er jeg sikker på, at vi kunne finde en ordning, som kunne gøre, at vi kunne komme ud over det problem.
Morten Homann (SF), 2003-10-23:
Jeg stod bare og kom lidt i tvivl, så bare for alle tilfældes skyld: Kan hr. René Skau Björnsson bekræfte, at Socialdemokratiet sådan set er en del af den aftale og i sin tid har stemt for det lovforslag, som ligger til grund for det?
Og kan hr. René Skau Björnsson ikke i samme omgang lige bekræfte, at bl.a. SF, dengang vi førstebehandlede det oprindelige lovforslag, advarede om, at det her kunne bruges til spekulation? Det er bare, så der ikke opstår forvirring om, hvorvidt Socialdemokraterne har lod og del i det her projekt.
Så lad os lige få det afklaret.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Jeg er enig med hr. René Skau Björnsson i, at det var imod de intentioner, vi havde, da vi lavede boligforliget, at de her tilsagn skulle være en handelsvare.
Det, jeg spurgte om, er Socialdemokraternes forslag om, at man ikke må sælge tilsagn.
Det er jo sådan, at man i dag med den gældende lov ikke må sælge tilsagnene.
Det vil altså sige, at det, der så bliver handlet, er de selskaber, hvori tilsagnene ligger.
Det er så enten et aktieselskab eller et anpartsselskab.
Og der fik jeg ikke svar på mit spørgsmål: Hvori er det hensigtsmæssige i - bortset fra at det ikke er lovligt at hindre folk i at sælge børsnoterede aktieselskaber, men det er en helt anden snak - at man ikke, hvis man får økonomiske problemer f.eks. i et anpartsselskab eller i et aktieselskab, kan tilføre selskabet ny kapital eller kan sælge, hvis det er det, der er nødvendigt for at undgå en konkurs?
Anita Knakkergaard (DF), 2003-10-23:
Dansk Folkeparti mener, det er nødvendigt med denne opstramning af de tildelte kriterier; især først til mølle-princippet har ikke været ordentligt gennemtænkt.
Så vi er positive over for, at hovedkriteriet nu bliver byggeri med det størst mulige kvadratmeter bruttoetageareal.
Fra 2003 til 2007 vil den årlige investeringsramme være 1 mia. kr. til opførelse af privat udlejningsbyggeri.
Hensigten er at få opført familieboliger.
Derfor er der nu strammet op, så udgangspunktet for at opnå tilsagn er mindst 85 m2 bruttoetageareal pr. lejlighed.
Dog gives der mulighed
for, at 5 pct. af bruttoetagearealet kan være mindre lejligheder, men ingen lejligheder må være under 65 m2. Ansøgning om andel i investeringsrammen skal fremsendes til Erhvervs- og Boligstyrelsen.
Denne skal nu indeholde en angivelse af den grund, hvor det byggeri, der søges tilsagn til, vil blive opført; en erklæring fra ansøgeren om at være finansielt og økonomisk i stand til at gennemføre byggeriet, og der skal vedlægges en investeringsplan for det byggeri, der søges tilsagn om i forbindelse med en andel i investeringsrammen.
Tilsagnet
bliver så endeligt, hvis ansøgeren kan dokumentere at eje eller have indgået aftale om køb af den grund, hvor byggeriet skal opføres.
Det er kun virksomheder, der er skattepligtige efter selskabsskatteloven eller efter loven om beskatning af visse pensionskapitaler m.v., der kan benytte loven.
Tove Videbæk (KRF), 2003-10-23:
Via L 38 foreslås der, at der igangsættes tre initiativer: NemKonto, NemBetaling samt indførelse af mindstekrav til den offentlige betalingsforvaltning.
Lovforslaget går ud på, at borgere og virksomheder skal opgive en konto i et pengeinstitut, som det offentlige kan foretage udbetalinger til, nemlig en NemKonto.
Hvis en borger eller en virksomhed ikke har en konto i et pengeinstitut, vil vedkommende alligevel få udbetalt sine penge via pengeinstitut eller posthus.
Samtidig fremmer det digitaliseringen af betalingsforvaltningen.
Det er alt sammen godt nok, hvis altså bare borgerne kan finde ud af det.
Her er det, at man nødvendigvis må tage hensyn til syge og eventuelt svage ældre, som måske ikke har så let ved at klare alt sådan noget nyt, og som måske ikke ønsker at meddele et kontonummer til det offentlige.
Ældre Sagen mener i deres høringssvar, at der bør findes andre løsninger for udbetaling af eksempelvis sociale ydelser til personer, som ikke kan få oprettet en konto i et pengeinstitut.
Denne gruppe ældre borgere hører måske til nogle af de allersvageste i vores samfund, og derfor bør Finansministeriet finde nogle løsninger for denne gruppe ældre.
Ældre Sagen siger endvidere, at ved dødsfald kan der være problemer, hvis en ægtefælle afgår ved døden og den efterlevende havde fælleskonto med vedkommende. Pengeinstitutterne kan så lukke kontoen, indtil der foreligger en skifteretsattest, hvilket kan resultere i, at den efterladte i en længere periode ikke har adgang til sin konto. Der bør derfor tages hensyn til dette i udmøntningen af loven.
Som det sidste vil jeg gerne pege på, at der er mange ældre eller andre svage grupper, som endnu ikke har computer eller adgang til internettet.
Vi vil derfor opfordre til, at alle indbetalinger til NemKontoen kan blive oplyst til borgerne ved personligt brev.
Ved selve oprettelsen af kontoen mener vi naturligvis, at denne skal bekræftes ved et personligt brev til borgeren.
Når alt dette er sagt, vil jeg sige, at Kristeligt Folkeparti overvejende er positivt indstillet over for forslaget, men vi vil naturligvis under udvalgsarbejdet stille spørgsmål vedrørende de nævnte problemområder.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
For det første vil Enhedslisten i forbindelse med udvalgsarbejdet gerne have sikkerhed for, at bankernes mulighed for at modregne gammel gæld heller ikke i praksis udvides.
For det andet vil vi gerne sikre os, at borgerne ikke under nogen omstændigheder pålægges ekstra udgifter i form af bankgebyrer i forbindelse med, at de skal modtage penge fra det offentlige, sådan som de tidligere har kunnet undgå.
For det tredje vil vi gerne sikre, at der ikke i praksis kommer til at være en situation, hvor en bankansat i realiteten overtager en funktion, som tidligere har ligget på et socialkontor, hvor der har været kompetent uddannet personale eller supervision i nærheden.
For det fjerde vil vi gerne have sikret, at den gruppe borgere, der i dag ikke har en bankkonto, i fremtiden også har rimelige vilkår.
De fire punkter ønsker vi belyst under udvalgsarbejdet, og vi håber selvfølgelig på en fornuftig løsning på alle fire punkter.
Jeg kunne jo høre under Venstres indlæg, at der i hvert fald er mulighed for at finde en løsning på det ene.
Naser Khader (RV), 2003-10-23:
Da den radikale boligordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne meddele Det Radikale Venstres holdning.
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for lovforslaget, som er en opfølgning på sidste års brede boligforlig.
I forbindelse med fremme af privat udlejningsbyggeri har det vist sig nødvendigt med en opstramning af tildelingskriterierne, så byggeaktivitet sikres.
Jeg skal på den baggrund meddele, at Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2003-10-23:
Det Radikale Venstre synes også, at ideerne bag dette forslag er ganske fortræffelige og ønsker også at kunne komme til at støtte forslaget.
Vi har dog et par spørgsmål, som vi håber, at vi kan få afklaret undervejs.
Det ene er i forhold til beskyttelsen af data, om den er vidtgående nok, og det hænger lidt sammen med næste punkt, nemlig at der er overordentlig mange bemyndigelser til finansministeren.
En række af bemyndigelserne har selvfølgelig en karakter, hvor man kan forvente, at finansministeren gør et eller andet, men de fleste af bemyndigelserne har en karakter, hvor det er op til finansministeren at beslutte, om bemyndigelsen skal udnyttes eller ej.
Bemærkningerne giver selvfølgelig en række hints og forklaringer på, hvordan finansministeren eventuelt kunne tænkes eventuelt at ville udnytte bemyndigelsen, men jeg tror, det vil være hensigtsmæssigt, at vi i udvalgsarbejdet via svar fra ministeren får nogle præciseringer af, hvordan bemyndigelserne skal bruges, og hvilke af dem der skal bruges.
Det gælder især i forhold til handicappedes muligheder for at bruge ordningen, ligesom det gælder borgeres, som ikke har nogen konto, mulighed for stadig væk at få udbetalt ydelser fra det offentlige.
Jeg synes, der er
overraskende mange borgere, som ikke har en konto i dag, og jeg synes, det er helt afgørende, at det respekteres, at en række af de borgere ikke har mulighed for eller styr nok på deres liv til at forholde sig til en bankkonto.
Det er et reelt problem for et mindretal
, og disse borgeres interesse skal naturligvis også varetages, trods det at det store flertal af os får nogle væsentlige lettelser.
Det sidste, vi vil spørge om, er selvfølgelig, hvor provenuet bliver af.
Det er klart, at provenuet hovedsagelig vil vise sig som besparede administrative omkostninger hos private og offentlige.
Især i forhold til det offentlige er det væsentligt at vide, om det er et provenu, som Finansministeriet kradser ind, eller om det er et provenu, som overlades til den enkelte institution, som de kan bruge til kvalitetsforbedring i forhold til den generelle kvalitative service, som institutionen eller kommunen eller amtet yder andre. Ved afklaring af disse spørgsmål - hvad bemyndigelserne skal bruges til, en sikring af borgere uden konto og en formodning om, hvad provenuet går til - er jeg sikker på, at Det Radikale Venstre med glæde vil kunne støtte forslaget ved tredjebehandlingen.
Morten Homann (SF), 2003-10-23:
Jeg vil godt sige indledningsvis, at jeg synes, det er en aldeles fremragende idé, som ligger til grund for det her forslag, og jeg håber meget, at vi, når vi når frem til tredjebehandlingen, også vil kunne støtte det.
Så en grundlæggende helt igennem positiv tilgang til det.
Det er en god måde at få effektiviseret den offentlige administration og betalingsformidling på og også få effektiviseret det økonomiske samkvem mellem borgere og den offentlige sektor. Der er dog nogle ting, som vi gerne vil grave lidt i under udvalgsarbejdet for at få det helt på plads.
Det skal ikke mindst ses i lyset af pengeinstitutternes gebyrer.
Så vi skal altså have sikret, at det ikke bare betyder en ekstra mulighed for bankerne for at få gebyrindtægter i kassen i en situation, hvor borgerne så at sige får nogle færre valgmuligheder.
Det er også vigtigt, at vi får set på, at der rent faktisk kommer noget fornuftigt ud af den pæne provenugevinst, som kommer ud af det her.
Endelig er det vigtigt, at vi også får set på, om de it-standarder, som man bruger, er tilstrækkelig åbne, sådan at man fra den offentlige sektors side også er med til at give et skub rent it-teknisk i retning af en mere åben standard.
Carina Christensen (KF), 2003-10-23:
Da mit partis ordfører, fru Pia Christmas-Møller, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Forslaget lægger op til en klar forenkling af betalingsforvaltningen i det offentlige. Digitaliseringens fordele tages i brug, og de tidskrævende betalingsprocedurer effektiviseres markant, og de allertungeste udbetalinger, nemlig de offentlige udbetalinger via check, afskaffes helt.
Det hele bliver langt nemmere for både borgere, virksomheder og de offentlige myndigheder.
Der er masser af tid at spare, og der er masser af penge at spare. Forslaget består af tre dele, idet der gennemføres NemKonto, NemBetaling og et mindstekrav til den offentlige betalingsforvaltning.
Fremover kan offentlige udbetalinger overføres direkte fra konto til konto, og der er efter vores opfattelse ingen tvivl om, at langt de fleste borgere vil vælge at angive et kontonummer, som kan bruges som NemKonto.
Men ingen, hverken borgere eller virksomheder, bliver tvunget til at have en pengeinstitutkonto.
Der kan fortsat ske udbetalinger f.eks. via posthuset.
Med en relativt beskeden engangsinvestering fra det offentlige, som forventes at blive på ca. 115 mio. kr., regner man med, at der efter fuld indfasning kan hentes en effektiviseringsbesparelse på mellem 800 og 900 mio. kr. pr. år for det offentlige undet ét.
Ifølge beregninger fra Økonomiministeriets erhvervspanel forventes det at medføre en administrativ lettelse på ca. 300-400 mio. kr. årligt.
Virksomheder, som vælger at overgå til elektronisk fakturering, ventes at kunne få yderligere gevinster mod engangsinvesteringer i størrelsesordenen 200-300 mio. kr.
Alt i alt et rigtig godt forslag, som afbureaukratiserer og forenkler hverdagen for rigtig mange mennesker.
Vi anbefaler forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2003-10-23:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Henrik Sass Larsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre Socialdemokratiets holdning til forslaget.
Som en helt naturlig følge af den teknologiske udvikling og dens mange muligheder og fordele er det oplagt, at også det offentlige område gennemgår en modernisering, når det giver god mening.
Det gør det i forbindelse med de områder, som lovforslaget indeholder.
Det er sund fornuft, at det offentlige tager et samlet initiativ til NemKonto og NemBetalinger, og det må selvfølgelig også omfatte en række fælles mindstekrav.
Allerede i dag fungerer den elektroniske udbetaling enkelte steder i landet uden nogen problemer, og vi noterer os med glæde, at der er udsigt til betydelige rationaliseringsgevinster ved indførelsen af forslaget for både den offentlige administration, borgerne og virksomhederne.
Vi har på baggrund af de høringssvar og den tilretning, der er sket af lovforslaget, ikke umiddelbart nogen reservation over for forslaget, men vil i forbindelse med udvalgsarbejdet stille enkelte opklarende spørgsmål.
Men som helhed kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Så vidt jeg er informeret, da jeg nu ikke er rigtig ordfører på sagen, er det sådan, at vi har taget højde for, at det ikke skulle være tilfældet.
Bankerne er jo også interesseret i at få disse nye kunder.
Så forventningen er selvfølgelig, at disse transaktioner sker uden gebyrer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
Jeg skal med det samme sige, at Enhedslisten er meget positivt indstillet over for det her forslag.
Vi synes, det er rigtigt, at der bliver skabt noget modernisering og noget effektivisering på det her felt.
Jeg vil nævne nogle hurdler, som vi skal over, trods alt.
Jeg vil kun nævne den ene nu, resten skal jeg komme ind på senere.
Jeg synes ikke, jeg kan finde noget om det i lovforslaget, så jeg vil spørge, om man med det her lovforslag sikrer, at bankerne ikke ville kunne pålægge borgerne gebyrer for den ydelse, de leverer, altså at borgerne ikke får ekstra omkostninger i forbindelse med det her forslag.
Så spørgsmålet er altså af rent opklarende karakter.
Hvis man ikke mener, at det er sikret i lovforslaget, skal jeg spørge, om Venstre ville være indstillet på, at det blev indføjet i lovforslaget, sådan at vi kan sikre os, at bankerne ikke kommer til at tjene ekstra på det her til skade for borgerne.
Poul Fischer (DF), 2003-10-23:
Dette lovforslag vil effektivisere den offentlige betalingsforvaltning ved en elektronisk betalingsformidling.
Lovforslaget lægger op til afskaffelse af checkudbetalinger, en væsentlig begrænsning af kontantkasseenheder samt elektronisk modtagelse af betaling af leverandørfakturaer.
Alt i alt effektiviseringer, der ved fuld indfasning giver besparelser på skønnede 900 mio. kr.
for det offentlige og besparelser for erhvervslivet på skønnede 375 mio. kr. Der er naturligvis en vis usikkerhed forbundet med disse tal.
Samtlige borgere over 18 år og virksomheder skal anvise en pengeinstitutkonto, en såkaldt NemKonto.
Borgere under 18 år, der modtager en offentlig ydelse, er også pålagt dette.
Da små 99 pct. af samtlige borgere og virksomheder i dag har en konto i et pengeinstitut i forvejen, vil disse oprette en NemKonto, hvortil det offentlige kan afregne et mellemværende.
Der er borgere, der ikke har en konto, og der er borgere eller virksomheder, der ikke ønsker etablering af en NemKonto af den ene eller anden grund, f.eks. af hensyn til modregning.
Til disse opretter det offentlige en konto, en såkaldt NemBetalinger, med hæveadgang for borgeren eller virksomheden.
Hermed har det offentlige en elektronisk adgang
til afregning af mellemværender mellem det offentlige og borgere og virksomheder.
Lovforslaget lægger også op til en væsentlig reduktion af antallet af kontantkasseenheder.
Der ønskes etableret kontantkasseenheder på tværs af myndigheder i lokalområder.
Dette skal forhandles med de berørte myndigheder, hvorefter finansministeren kan fastsætte regler for denne fælles administration.
Virksomhedens fakturaer til det offentlige skal som hovedregel oversendes elektronisk og vil blive betalt elektronisk.
Mindre virksomheder, og herved forstås virksomheder med 3 og 6 måneders momsbetaling,
kan stadig fakturere på sædvanlig vis. Det offentlige modtager skønnet 18 millioner fakturaer om året, der herefter kan ekspederes elektronisk.
Det er her, at den helt store besparelse ligger.
Da lovforslaget omfatter stat, amter og kommuner, er det naturligvis vigtigt, at disse parter tages med på råd hele vejen igennem.
Lovforslaget har været udsendt i en omfattende høring
inden fremsættelsen, og mange af høringsbemærkningerne er indarbejdet i lovforslaget
Det tegner godt.
Dansk Folkeparti er positiv over for lovforslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Jeg forsøger da ikke at give fru Lissa Mathiasen skyld for det - at det er hendes ansvar, at udbudsmaterialet ikke har været i orden.
Der er ét sted, hvor vi har ansvaret for det, og det er i ministeriet.
Men at sige, at man hen over sommeren var klar over, at det hele var galt!
Men hver gang, vi bevæger os bare fem centimer ud over det almene byggeri, er der åbenbart problemer.