runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Og noget af det, der også er væsentligt, er jo, at vi sørger for stadig væk at holde vores tandsæt ved lige med en ordentlig mundhygiejne.
Altså, det gør jo altid indtryk på os, når vi hører om den slags, at folk ikke kan klare det økonomisk.
Men der er mulighed via den sociale lovgivning for de her grupper, som jeg tidligere har nævnt.
Det er så op til kommunerne at være velvillige, og det er selvfølgelig også op til den enkelte borger at sætte sig nøje ind i den sociale lovgivning.
Line Barfod (EL), 2006-05-05:
Jeg kan ikke helt forstå det.
Dansk Folkeparti lægger jo jævnligt stemmer til, at der gives skattelettelser og begunstigelser til de rigeste i det her land, samtidig med at man lægger stemmer til, at der bliver skåret ned på økonomien i kommunerne.
Og nu kan jeg så forstå, at hvis borgerne har et problem med, at de ikke kan betale regningen, så de kan få ordentlige tænder, så skal de sætte sig grundigt ind den sociale lovgivning og tage en lang slåskamp med deres kommune om at få hjælp til tandbehandling.
Er det svaret fra Dansk Folkeparti til de mange mennesker i det her land, både pensionister, førtidspensionister og mange andre, som går rundt uden tænder i dag, fordi de ikke har råd til at betale tandlægeregningen?
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Det passer jo ikke, det her.
Fru Line Barfod maler altså med den meget, meget store, brede pensel i det her.
Det er helt klart, at der er en social lovgivning, der er en aktiv socialpolitik, der gør det muligt for folk, der ikke har de store økonomiske muligheder, at få dækket deres regninger via den sociale lovgivning.
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Det synes jeg lyder rigtig godt.
Så vil jeg gerne spørge, om fru Birthe Skaarup kunne hjælpe mig med, hvad jeg skal skrive til den 46-årige kvinde, der gennem 25 år er gået til tandlægen hver 3. måned og nu er i den situation, at hun er nødt til at have implantater op, fordi hendes kæber, hendes knogler ikke kan bære et gebis.
Hun har fået først en regning på 77.000 kr., og slutresultatet bliver i størrelsesordenen 250.000 kr.
Det er en kvinde, som er ufaglært og gift og bor i en lejelejlighed.
Jeg kan ikke finde den paragraf i den sociale lovgivning, som kan bruges her, men jeg hører fru Birthe Skaarup sige, at den findes, så jeg vil meget gerne have et bud på, hvor det lige er, den 46-årige kvinde skal søge.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Med hensyn til aggressiv paradentose er det jo en knoglesygdom, og vi har stor sympati for at kigge på, om der er mulighed for at yde tilskud til behandling, enten ved at omlægge tilskudssystemet eller ved at få et eller andet igennem via finansloven.
Jeg har selvfølgelig også set de beregninger, der er kommet fra Tandlægehøjskolen i København, men her er det et andet problem.
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Jeg kan godt høre, at fru Birthe Skaarup er velvillig, og jeg har også i hvert fald det sidste halvandet år kunnet læse i mange aviser, at fru Birthe Skaarup giver udtryk for, at det er for galt, når mennesker med aggressiv paradentose ikke kan få tilskud.
Sidste år glemte fru Birthe Skaarup at få det med på sommergruppemødet, men nu lover hun, at hun vil kigge på det, og derfor står det ikke lysende klart for mig, hvad fru Birthe Skaarup vil.
Vil fru Birthe Skaarup stemme for vores forslag, som målrettet handler om at forbedre tilskudsmulighederne til mennesker, der er ramt af aggressiv paradentose, eller vil fru Birthe Skaarup blot have nedsat et udvalg, der måske først er færdigt om 2-3 år?
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Jeg har sagt, at vi ser velvilligt på det, men vi stemmer ikke for det forslag, der ligger her.
Vi har besluttet på vores gruppemøde, at vi vil gå aktivt ind på området og prøve at få nogle ting igennem.
Fru Lone Møller har jo tidligere selv været fremme med, at der skal være brugerbetaling på nogle områder for at dække finansieringen, men vi er altså ikke interesserede i betaling for lægebesøg og skadestuebehandling osv.
Det vil vi ikke være med til, men vi vil være med til at finde en anden finansieringsmodel, og det er derfor, jeg bl.a. nævner, at det måske kunne være en mulighed at se på hele tilskudssystemet på tandplejeområdet eller tilføre et yderligere beløb, så tilskuddene kan blive fordelt noget bedre og mere præcist.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-05:
Fru Birthe Skaarup siger, at fru Line Barfod maler med bred pensel, og efterfølgende siger fru Birthe Skaarup, at Afrika er et land, hvor folk spiser sådan og sådan og sådan.
Men det er vel også en rimelig bred pensel, for Afrika er jo ikke ét land, og der er jo store forskelle på, hvordan man spiser i byerne og på landet osv.
Men lad os prøve at komme ind til det konkrete.
Det er godt nok meget underligt, for årsagen kan jo være den samme.
Det kan skyldes manglende hygiejne, men det kan også skyldes infektioner, som ikke er selvforskyldte.
Der er simpelt hen ingen logik i det, og det er svært for almindelige mennesker at forstå, hvorfor en sygdomsbehandling skal betales af en selv, hvis sygdommen er i munden, men hvis den er uden for munden, betaler det offentlige.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Ja, og det er jo netop også derfor, jeg siger, at vi skal kigge på tilskudssystemet.
Vi får tilskud til egentlig tandbehandling hos vores tandlæge, men vi får ikke tilskud, når det handler om aggressiv paradentose.
Jeg synes også, det er dybt uretfærdigt, at fordi man har en sygdom i mundhulen, dækker det offentlige ikke behandlingen, men hvis man har en sygdom et andet sted på kroppen eller i selve kroppen, dækker det offentlige behandlingen.
Og det er det, jeg siger.
Fra gammel tid har der været et tilskudssystem på tandlægeområdet, men det er måske ikke fulgt med lovgivningen gennem årene, og det er derfor, jeg siger, at det kan da godt være, vi skal se anderledes på det.
Jeg ved, at sundhedsprofessor Kjeld Møller Pedersen nævner netop dette område som et af problemområderne i det danske sundhedsvæsen i sin store bog om hele tilskudssystemet, og han har også nogle løsningsmodeller.
Om det lige er dem, vi skal kigge på, ved jeg ikke, men jeg synes, at området trænger til et eftersyn.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-05:
Jeg er glad for den åbning, for det er jo lidt svært for folk at forstå, at vi eksempelvis ikke diskuterer, hvad det skal koste at udføre behandlinger, hvis sygdommen ikke sidder i munden.
Her bruger man de penge, det nu engang koster, men her diskuterer vi, om det nu skal koste så og så meget, for pengene hænger jo ikke på træerne, og hvad der i øvrigt bliver sagt.
Fru Birthe Skaarup har jo i meget, meget lang tid – ja, flere år – talt om, at der skal gøres noget.
Kunne fru Birthe Skaarup ikke løfte sløret lidt for, hvad de mennesker, som har svært ved at forstå, at tandbehandling er noget, de selv skal betale, mens alle behandlinger uden for mundhulen betales af det offentlige, kan forvente i retning af udspil fra Dansk Folkeparti for at rette op på skævhederne?
Fru Birthe Skaarup er jo enig med mig og andre i, at den måde, systemet er skruet sammen på, ikke er særlig hensigtsmæssig, og nu har vi jo hørt, at man vil gøre noget, men hvad vil man helt konkret gøre?
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Ja, så er vi der igen.
Det er det, der er årsagen til, at vi – tror jeg – aldrig nogen sinde får den debat om at få analyseret området for brugerbetaling.
Der er altid en derude med det retoriske spørgsmål: Vil Socialdemokratiet så være med til at indføre brugerbetaling for lægehjælp?
Det er overhovedet ikke det, det handler om.
Danmark er det land i Europa, der ligger i top med egenbetaling, selv om vi også har et højt skattetryk.
Vi betaler i dag i størrelsesordenen 15 mia. kr.
Hvis vi bare som udgangspunkt begyndte at analysere, hvad det er, vi bruger de penge til, er det jo ikke ensbetydende med, at der skal betales andre steder eller tages fra nogen.
Det kunne godt være, at hvis man vurderede det lægefagligt, så er der nogle områder i dag, hvor der bliver givet tilskud, som man med bedre muligheder kunne få mere sundhed for andre steder.
Når kulegravningen er slut, skal jeg være den første til at være parat til at kigge på, hvordan man kan gøre det bedre ud fra en lægefaglig vurdering.
Men i dag er egenbetalingssystemet mere eller mindre tilfældigt.
Jeg har selv i de år, jeg har siddet her, været med til at gøre det endnu mere urimeligt, end det er i dag, ved med åbne øjne at stemme for finansloven, hvor vi er gået ind og har pillet ved det brugerbetalingssystem.
Men det skal ikke ændre, at grænsen er nået i dag.
Vi bliver nødt til det.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-05:
Nu nævner fru Lone Møller selv, at man gerne havde set, at hele området vedrørende brugerbetalingen blev kulegravet.
Vil det sige, at Socialdemokratiet faktisk er parat til at indføre brugerbetaling andre steder i sundhedsvæsenet, end vi ser det i dag, for ellers er der jo ikke nogen grund til at kulegrave systemet?
Hvad er det eventuelt for steder?
Betyder det, at man efter Socialdemokratiets opfattelse skulle betale for at gå til lægen f.eks.?
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Vi har jo ikke i vores beslutningsforslag klart præciseret, hvordan man kan skrue en model sammen.
Vi har sagt, at vi ønsker at få moderniseret sygesikringssystemet, og det, ordføreren nævnede, kunne bestemt, hvis det var sundhedsfagligt forsvarligt, være en måde.
Men når vi har afsat de 50 mio. kr., så er det jo på grund af faglig rådgivning, hvor man siger, at 50 mio. kr. i hvert fald ville hjælpe et langt stykke hen ad vejen.
Så vi har ikke modellen.
Jeg kan jo ikke sidde og skrue den sammen, men det er jeg sikker på der er nogle, der arbejder med det, der kan, hvis viljen er der.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-05:
Det er der jo faktisk en vældig stor faglig diskussion af i tandlægekredse, hvor man taler om at bruge nogle af de penge på at hjælpe de rigtig syge, der har aggressiv paradentose.
På den måde kunne man faktisk lande et sted, hvor man måske ikke engang behøvede at bruge flere penge, men hvor man bare lavede en bedre fordeling.
Var det ikke også en vej, man kunne gå?
Lene Espersen (KF), 2006-05-05:
Jeg kan bekræfte over for hr. Per Clausen, at det vil vi naturligvis sikre os.
Jeg vil så sige, at det er en sag, der har optaget Folketinget løbende, faktisk i en meget lang periode, og jeg syntes, at det var mest rigtigt, som den minister, der fik det gamle lovforslag vedtaget, at stå fast på det, som et stort flertal i Folketinget havde stemt for.
Men indimellem oplever vi jo, at vi får henvendelser, som gør, at vi måske erkender, at vi ikke har gjort vores arbejde godt nok.
Og hvis der er en ting, der er værre end at fejle, er det ikke at rette de fejl, man begår.
Derfor synes jeg, det er meget fornuftigt, at vi nu etablerer en overgangsordning, så vi hjælper de folk.
Altså en bekræftelse til hr. Per Clausen af, at vi naturligvis nok skal sørge for, at ændringsforslaget, som er af mere teknisk karakter, men som sikrer, at det er den gamle overgangsordning, der bliver videreført i en overgangsordning, bliver stillet ganske hurtigt.
Line Barfod (EL), 2006-05-05:
Hvis pengene kunne findes, uden at det gik ud over andre ting, som regeringen prioriterer som væsentlige, ville regeringen støtte de her forslag, således at det ikke gjorde forskel for borgeren, om det var en tand, man brækkede, eller et ben, man brækkede, men at man fik gratis behandling i begge tilfælde.
Er det sådan, jeg skal forstå ministeren, at det simpelt hen er et spørgsmål om penge, der gør, at regeringen ikke kan støtte de her forslag?
Det skal forstås sådan, at den anvendelse af ressourcer i tandplejen, som vi har i Danmark, hvor vi vægter det forebyggende, er en rigtig prioritering.
Det er det, der giver det langsigtede sundhedsmæssige afkast, nemlig at sørge for, at vi har en gratis børn og unge-tandpleje, hvor man i sine barneår opøver kompetence til at have en god mundhygiejne og dermed altså forebygger senere komplikationer.
Det er en rigtig måde at prioritere ressourcerne på.
I modsætning til fru Line Barfod lever jeg ikke i en verden, hvor man bare kan trække pengene i en automat eller plukke dem af træerne.
Det er da muligt, at jeg i sådan et Utopia, hvor pengetræet var opfundet, ville have en anden indstilling til det her.
Det skal jeg ikke udelukke.
Men det er ikke den verden, vi lever i.
Men det, jeg spørger ministeren om, er, om ministeren mener, at det ville være godt, hvis vi kunne give gratis tandbehandling til alle, altså at der ikke er et princip hos Venstre imod gratis tandbehandling til forskel fra andre behandlinger i sundhedsvæsenet.
Det er et prioriteringsog ressourcespørgsmål.
Det var den ene ting, som jeg spurgte om før og gerne ville have svar på.
Jeg har et andet spørgsmål.
Kommunerne har med kommunalreformen fået en væsentlig del af ansvaret for forebyggende arbejde og dermed vel også i forhold til tænder, som har stor betydning for ens øvrige sundhedstilstand.
Det kan netop være den naturlige ramme for også ude i familierne at få diskuteret de ting, der har betydning for egen sundhed, herunder regelmæssig tandbørstning og god tandhygiejne.
Så det er sådan set fint med samtalekøkkener.
Jeg har den holdning, som jeg har givet udtryk for her, at hvis man vil være ansvarlig – det er det, der skiller fru Line Barfod og regeringen – så bør man hver gang, man bringer en krone i spil til offentligt forbrug, gøre sig en overvejelse om, hvordan den bedst bringes i spil.
Her er min prioritet helt klar: Kan der skaffes, og det tror jeg der kan, flere ressourcer til sundhedsområdet, skal de kastes ind der, hvor vi har de tunge udfordringer.
Det er i forhold til at sikre kvalitet og kapacitet på hele området for livstruende sygdomme og sikre, at de resultater, regeringen har opnået i samspil med sygehusejerne om at afvikle ventelister, er resultater, der kan opretholdes.
For så vidt angår det andet spørgsmål – og nu lyser den røde lampe – må jeg bare sige, at lige præcis på tandområdet har kommunerne jo allerede i dag opgaven i relation til hele børn og unge-delen, og det rykkes der jo sådan set ikke ved, og den opgave er også finansieret.
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Og modsat andre former for paradentose er det også præciseret, at sygdommen ikke skyldes, at man er dårlig til at børste sine tænder, som der måske har været nogle myter om.
Ministeren gjorde også meget ud af at tale om mundhygiejne, god mundhygiejne er jo godt for alting, men kan ministeren ikke bekræfte, at aggressiv paradentose er en sygdom, som ikke er selvforskyldt?
Det kan jeg godt bekræfte, men det rokker sådan set ikke en tøddel ved det, jeg her har sagt, og det må fru Lone Møller jo også være lidt mere ærlig om.
Det er jo sådan set det, der er hullet i Socialdemokratiets forslag.
Ja, det skal vi nok komme nærmere ind på, men det, jeg vil spørge om, er: Det lød nærmest på ministeren, som om der var sådan mere eller mindre et tagselvbord i den sociale lovgivning, hvor man kunne søge og få tilskud til både det ene og det andet.
Der er også mange ordninger, men er ministeren helt ubekendt med, at den ordning med tilskud til tænder administreres i så at sige samtlige kommuner på den måde, at det, man giver tilskud til, er det, der i forvejen er offentlige sygesikringsudgifter til, hvor man så går ind og giver et ekstra tilskud, mens man i næsten ingen kommuner giver tilskud til det, der ikke er ydelser til?
Det er jo netop et af problemerne i dag, at der ikke er offentlige tilskud til netop den sygdom, der hedder aggressiv paradentose.
Så har vi den problemstilling, som fru Lone Møller jo selv var inde på, at vi taler om en population på i omegnen af 250.000 danskere, og det synspunkt, fru Lone Møller fører frem, sådan må jeg jo næsten forstå det,
er, at man så på en eller anden måde skulle sondre mellem de personer, der har paradentose, som er sygdomsbetinget – det kan godt være, det er en forkert terminologi, jeg bruger her, men jeg tror, vi forstår hinanden – kontra den gruppe, hvor man kan sige, det er et udslag af dårlig hygiejne eller i gåseøjne, store gåseøjne, selvforskyldt.
Mig bekendt findes der ikke nogen måder, hvorpå man med validiteten i behold kan afsondre de grupper.
Derfor er det jo et valg mellem at slippe tilskud løs i forhold til den her meget, meget store gruppe eller ikke at gøre det.
Og der må jeg bare sige helt nøgternt, at den økonomi, der skal bringes i spil, og der må man jo komplimentere Enhedslisten for sådan set at have en ærlig tilgang til det, er en meget, meget voldsom økonomi, som ikke er til rådighed, og at man sådan set i virkeligheden kommer til at smykke sig lidt med, ja, det er jo ikke engang lånte fjer, det er jo sådan afdragsfrie fjer, hvis man påstår, at vi for 50 mio. kr. kan løse det her problem.
Marion Pedersen (V), 2006-05-05:
Da Venstres ordfører på de to beslutningsforslag desværre ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at oplæse hendes ordførertale.
Vi skal i dag, som ministeren allerede har sagt, behandle B 88, som er et beslutningsforslag om vederlagsfri tandpleje og tandbehandling fremsat af Enhedslisten.
Det handler om, at regeringen inden udgangen af 2006 skal fremsætte forslag om at sikre ældre, der er fyldt 65 år, førtidspensionister, efterlønsmodtagere og kontanthjælpsmodtagere ret til to årlige vederlagsfri forebyggende tandeftersyn samt vederlagsfri tandpleje og tandbehandling.
Derudover skal forebyggelse af paradentose samt behandling for samme også tilbydes vederlagsfrit til alle.
Dette skal bl.a. udmøntes ved, at tilskud til forebyggelse og behandling fastsættes efter diagnosebestemte objektive behovskriterier, der særlig tilgodeser patienter med aggressiv paradentose.
Jeg skal i lighed med ministeren gøre opmærksom på, at der allerede ydes offentligt tilskud til udgifter i forbindelse med almen tandlægebehandling som f.eks. undersøgelser, tandrensning, behandling af tandkødsbetændelse og behandling af betændelse i tandens støttevæv, dvs. parodontitis.
Endvidere ydes der tilskud til tandfyldninger, rodbehandlinger og tandudtrækning.
Ydelserne udgør i dag 40 pct. af tandlægens fulde honorar.
Dertil skal lægges, at der via yderligere forskellige tilskudsordninger vil blive taget godt hånd om de svageste grupper på tandplejeområdet.
I henhold til lov om aktiv socialpolitik, § 82, kan kommunerne yde hjælp til udgifter til bl.a. tandbehandling.
Samtidig kan der ydes tilskud i henhold til lov om social pension til bl.a. tandpleje til pensionister, hvis økonomiske forhold er særlig vanskelige.
Der bliver altså i dag, ud over at der bliver lagt stor vægt på den forebyggende indsats, allerede taget hånd om de svageste grupper på tandplejeområdet via forskellige ordninger, og endelig har
kommunerne
mulighed for at yde tilskud til betaling af bl.a. tandproteser, såfremt kommunen vurderer, at udgiften er nødvendig.
I 2004 udgjorde kommunernes udgifter til tandpleje alene i henhold til lov om social pension ca. 234 mio. kr.
Begge forslag er utrolig sympatiske, navnlig det om den aggressive paradentose, som er en sygdom, som folk selv skal betale for at få behandlet.
Men der er ingen tvivl om, at forslagene vil medføre en væsentlig merudgift for det offentlige, vel at mærke en merudgift, som skal findes inden for de økonomiske rammer, som sundhedsområdet råder over, og det betyder, at vi vil skulle spare andre steder.
Venstre kan på denne baggrund ikke støtte nogen af beslutningsforslagene.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Nu blev Rom jo ikke bygget på én dag, men jeg synes, at mens vi har haft mulighed for at være regeringens støtteparti her i Folketinget, har vi fået indført rigtig mange gode ting på sundhedsområdet.
Men vi må jo tage nogle ting ad gangen og ikke det hele på én gang, og det er faktisk også det, der er sket.
Så vil jeg sige, at SF jo også engang har haft indflydelse i Folketinget, men jeg ved ikke, hvad der blev gjort dengang, og eksempelvis aggressiv paradentose er jo ikke nogen nyopdaget sygdom.
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Nu var fru Marion Pedersen også meget inde på, at der er meget store muligheder i den sociale lovgivning.
Fru Marion Pedersen har ikke siddet så længe i Folketinget, men jeg kan dog godt driste mig til at spørge: Har fru Marion Pedersen ikke i den tid, hun har siddet her, modtaget henvendelser fra borgere, hvor man godt nok siger, at de bare kan søge den sociale lovgivning, men at det ikke er så enkelt, som det lyder oppe fra den tandlægestol, var jeg ved at sige, fra den talerstol?
Jeg får så utrolig mange henvendelser, hvor borgere ikke får dækket de udgifter, de har, i det kommunale og sociale system, specielt med hensyn til deres tænder, men det er måske kun mig, der får de henvendelser.
Det er rigtigt, selvfølgelig skal vi prioritere livstruende sygdomme højt.
Der bliver jo også prioriteret andet i det her Folketing.
Så sent som i går morges, mener jeg det var, blev der prioriteret i forbindelse med at indføre flere elektroniske patientjournaler – og der er vel at mærke ingen, der dør af, at de ikke er der – og det ligger omkostningsmæssigt i milliardklassen, har jeg kunnet læse i avisen.
Så mener fru Marion Pedersen, at det er vigtigere end at sikre folk en sund tilværelse?
Marion Pedersen (V), 2006-05-05:
Ja, det synes jeg sådan set det er, for det kan faktisk betyde liv eller død, om man har en elektronisk patientjournal, som kan læses på alle hospitaler.
Hvis jeg bliver indlagt i Jylland og ikke har mit lille kort på mig, hvor der står, hvilken medicin jeg er overfølsom over for, kan jeg rent faktisk dø af det, fordi jeg måske får noget medicin, jeg er overfølsom over for.
Så det synes jeg egentlig er rimelig vigtigt.
Når man har allergi, skal man altid sørge for at have kortet på sig, men jeg har følt mig meget utryg ved det: Får de nu rodet i pungen og fundet det kort frem, hvis man bliver indlagt ved en bilulykke, eller hvad det nu kan være, så man ikke får den medicin, men rent faktisk får det så dårligt af, at man kan dø af det?
Så det synes jeg bestemt er en prioritering, der er god.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-05:
Jeg vil gerne spørge bare for en ordens skyld: Er det sådan, at det, Venstres ordfører taler om, er et sundhedssystem, som kun tager sig af de livstruende sygdomme; at vi så at sige koncentrerer os om et offentligt sundhedssystem, hvor de livstruende sygdomme er det, der bliver finansieret af det offentlige, og resten må folk selv betale?
For det er jo lidt det, man kan høre, altså at der selvfølgelig er nogle sygdomme, som folk kan dø af – det er hjertesygdomme og alle de andre, som vi kender – og det skal være en offentlig opgave, og resten må befolkningen selv betale.
Så er der i hvert fald lagt op til nogle kæmpe besparelser på sundhedsområdet; så er der mange penge at hente der.
Det er jeg meget enig med fru Marion Pedersen i.
Marion Pedersen (V), 2006-05-05:
Nej, det er naturligvis ikke tanken.
Men det er da klart, at der er masser af ting, der bliver støttet via det offentlige, som ikke er livstruende sygdomme, bl.a. tandlægeområdet.
Altså, 40 pct. af samtlige tandlægeregninger bliver jo betalt via det offentlige, så naturligvis er det ikke kun livstruende sygdom.
Jeg forstår ikke helt hr. Kamal Qureshis spørgsmål, for når man sidder i Sundhedsudvalget, ved man jo godt, hvor mange andre ting der bliver støttet via det offentlige.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-05:
Jamen så synes jeg da, at det ville være på sin plads, at fru Marion Pedersen måske prøver at give den måbende danske befolkning en forklaring på, hvorfor det er sådan, at hvis man har et sår på skinnebenet, får man det betalt af det offentlige, altså, hvis man skal have såret behandlet, men hvis man har et sår i mundhulen, som måske kan være forårsaget af de samme ting, som giver sår andre steder på kroppen, er behandlingen ikke dækket af det offentlige.
Der går jeg i hvert fald ud fra at vi begge to er enige om, at virkeligheden forholder sig sådan, at så længe sygdommene så at sige befinder sig uden for munden og mundhulen, er de det offentliges opgave, så betaler det offentlige, men hvis den samme sygdom kommer inden for læberne, så er det folks eget problem.
Man må sige, at det godt nok gælder om at holde munden tæt lukket.