runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KD), 2003-11-20:
Lovforslaget her indeholder også flere delelementer, nemlig at undgå for dyrt alment byggeri, at forlænge nedsættelsen af den kommunale grundkapital, at etablere en ny finansieringsmodel for opførelse af boliger forbeholdt personer med handicap, at etablere en ny finansieringsmodel for opførelse af boliger forbeholdt personer med demens, og så vil man præcisere kommunernes mulighed for at udstede retligt bindende påbud til de almene boligorganisationer.
Med et lovforslag, der indeholder flere forskellige elementer, er det klart, at man ikke kan være lige begejstret for alle dele, selv om der samlet set er tale om et ganske fornuftigt forslag. For nu at starte med det mest positive synes vi, det er utrolig positivt, at der med dette forslag nu afsættes næsten 300 mio. kr. til etablering af boliger til ældre med fysiske eller psykiske handicap.
Dette har længe været et område, hvor tingene har haltet.
Derfor har Kristendemokraterne klart tilsluttet sig forslaget, men der er dog et dryp malurt i bægeret.
Det er beklageligt, at pengene tages fra satspuljen, der jo i forvejen er øremærket til samfundets svageste og mest udsatte grupper.
Det vil sige, at disse mange nye boliger etableres på bekostning af mange andre gode formål, så vi synes måske, at pengene burde have været fundet et andet sted.
Forslaget om en forlængelse af nedsættelsen af den kommunale grundkapital fra 14 til 7 pct. er der virkelig perspektiver i.
Med dette forslag sikres det, at det også i de næste par år er billigt for kommunerne at bygge boliger.
Det har længe været en vigtig sag for Kristendemokraterne, at der blev bygget flere boliger, også almene, både til unge, ældre og familier, og her har nedsættelsen af grundkapitalen vist sig at være et virkelig godt instrument.
Faktisk har byggeaktiviteten i kommunerne, efter at den kommunale grundkapital blev sænket i 2002, ikke været større siden 1982.
Således blev der i 2002 bygget knap 8.000 flere boliger end i 2001, og der er ikke noget, der tyder på, at der er sket en nedgang siden da.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-20:
De dele af dette lovforslag, der vedrører nedsættelse af den kommunale grundkapital i 2005, kan Det Radikale Venstre støtte.
Vi kan også støtte de særlige regler for etablering af boliger til personer med handicap.
For Det Radikale Venstre var det et af de stærke motiver for at indgå i boligaftalen sidste år, at vi dermed sikrede bedre regler for personer med handicap.
Vi er også tilhængere af indførelse af særlige regler
for personer med demens.
Vi vil også gerne se på, hvordan dette her står i forhold til det behov, der er.
Det er også rigtigt af regeringen at søge at præcisere en lovhjemmel til at udstede påbud efter Ombudsmandens bemærkninger om dette.
Det vigtigste i lovforslaget er indførelse af maksimumbeløb, og der foreslås her lofter, et loft for provinsen og et for København.
På den ene side er det meget vigtigt at sikre en høj standard i alt nyt byggeri.
Det er det også, fordi det i lange løb i byggeriets historie har vist sig, at det byggeri, der er bygget for billigt, har en tendens til meget hurtigt at blive slum, hvorimod det, der er bygget dyrt, har en lang levetid og kan være gode boliger i mange, mange år.
Derfor skal man ikke nødvendigvis stræbe efter at bygge så billigt som muligt.
Man skal bygge godt.
På den anden side kan vi altså også konstatere betydelige prisstigninger i anskaffelsessummerne i det almene byggeri.
Noget af det har gode grunde, stigende grundpriser f.eks., og også den almindelige stigning i byggeindekset medvirker selvfølgelig til, at også den type byggeri bliver dyrere.
i byggeriet, og vi har jo nogle undersøgelser for de senere år, der viser, at der er noget, der tyder på, at konkurrencen ikke er tilstrækkelig effektiv i byggeriet, og bl.a. også inden for den almene sektor er det ikke sikkert, at konkurrencen er tilstrækkelig til at holde priserne i ro. Man må finde en balance mellem disse hensyn, og jeg synes efter at have læst bemærkningerne til lovforslaget her, at regeringen har fundet en balance, som ser ganske rimelig ud.
Men der er jo altid et problem ved at sætte en sådan grænse, og det er, at lige så stille over tid ender en sådan grænse med ikke at være et maksimum, men at blive en vejledende norm, så alt byggeri kommer op på den pris, og så er det ikke sikkert, man får den effektivisering af det hele, som er målsætningen her.
Derfor er der god grund til at komme tilbage til dette
her i 2005
vi skulle nødig komme i den situation, at man i virkeligheden med dette her satte ekstra gang i en fordyrelse af det almennyttige byggeri.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen om, hvordan det kan være, at man fra Socialdemokratiets side er meget bekymret over, at der nu bliver lagt loft over anskaffelsessummerne for alment byggeri.
Det er jo sådan, at det loft bliver lagt med en buffer i forhold til de gennemsnitspriser, vi kender i dag, korrigeret for de regionale forskelle, der er på, om man bygger i hovedstaden, eller om man bygger i provinsen.
Det, der undrer mig, er, at man er så nervøs.
Hvorfor skal det være muligt at bygge almene boliger til en kvadratmeterpris, der ligger langt over det, der er gældende for ganske almindelige boliger til ganske almindelige mennesker?
Jeg forstår ikke, at det er en fornuftig prioritering af offentlige midler.
Morten Homann (SF), 2003-11-20:
I SF ser vi med sympati på forslaget om at prøve at begrænse
de enkelte almene byggerier, som ender med at blive meget dyre.
Det kan godt være, at det at indføre et maksimumbeløb ikke er sådan en uendelig smart løsning, men jeg tror, at det er den bedste løsning, vi har, for at løse problemet, og jeg er indstillet på, at vi skal prøve denne her løsning af.
Der er nogle ting, vi skal have kigget lidt nærmere på, som også har været fremhævet i nogle af høringssvarene.
Det drejer sig om at sikre, at handicappede kan få boliger, som også passer til mere specielle behov, og der vil vi i hvert fald godt have undersøgt nærmere, om den forhøjede grænse, som ligger i forslaget, er høj nok til også at kunne tage sig af de meget specielle behov, som nogle handicappede selvfølgelig har, eller om vi skal have fundet en anden løsning på det problem.
Tilsvarende synes vi, at det kunne være fornuftigt, samtidig med at man så indfører et maksimumbeløb, at man prøver at kigge på, hvordan man kan videreudvikle den model, sådan at man tager et mere bredt hensyn til totaløkonomien, når man træffer beslutningen.
Men altså som udgangspunkt er vi positive over for tanken om at få et maksimumbeløb for at få skåret toppen af de dyre byggerier. Forlængelsen af nedsættelsen af den kommunale grundkapital er SF ikke overraskende varm tilhænger af.
Aftalen om boliger til demente og boliger til handicappede er vi også varme tilhængere af.
Endelig synes vi, det er fornuftigt at få præciseret kommunernes mulighed for at kunne udstede påbud til almene boligorganisationer.
Det er måske ikke mindst blevet interessant efter de seneste begivenheder i Aalborg, hvor man har haft, lad os sige nogle vanskeligheder i visse af de almene boligorganisationer
, som lidt mere håndfaste værktøjer til kommunen måske kunne have mindsket.
Vi vil gerne have kigget lidt nærmere på nogle enkelte forhold under udvalgsarbejdet, men vi vil forvente at kunne tilslutte os forslaget ved tredje behandling.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-11-20:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i salen - ja, i mit manuskript står der i dag, men det må jo altså rettelig være i aften - skal jeg på hendes vegne sige følgende: De væsentligste elementer i dette lovforslag er nye finansieringsregler for etablering af alment byggeri samt særlige regler for byggeri af boliger til handicappede og personer med demens.
Fra konservativ side ser vi positivt på, at der nu fastsættes et bindende maksimumbeløb for den endeligt godkendte anskaffelsessum for alment byggeri.
Det er vigtigt, at vi får så mange gode almene boliger for pengene som overhovedet muligt, og der er et behov for, at vi får stoppet tendensen til byggeri af meget dyre almene boliger.
Vi er også glade for, at regeringen med dette forslag forlænger ordningen med en lav kommunal grundkapital på 7 pct. til og med 2005.
Det er fortsat vigtigt, at vi får
kommunerne i gang med at bygge flere almene boliger.
Der er brug for en markant forbedring af de handicappedes boligforhold, og i Det Konservative Folkeparti er vi yderst tilfredse med, at aftalen om udmøntningen af satspuljen for 2004 betyder, at staten i årene 2004-2006 inden for en samlet pulje på 295 mio. kr. yder den fulde støtte til opførelse af amtskommunale ældreboliger, som udlejes til personer med et handicap.
Det er langtfra acceptabelt, at alt for mange handicappede enten helt mangler en egnet bolig eller bor under alt for ringe forhold.
Det får vi nu forhåbentlig rettet op på.
Samtidig lægges der med forslaget op til, at staten inden for en pulje på 15 mio. kr. yder den fulde støtte til opførelse af boliger til demente.
Det er meget vigtigt, at der skabes trygge rammer om den dementes hverdag, og boligen er her af afgørende betydning. Fra konservativ side er vi alt i alt meget tilfredse med dette lovforslag, ikke mindst på grund af det betydelig løft med nye og bedre boliger til handicappede og personer med demens. Vi kan altså tilslutte os forslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-20:
Formålet med lovforslaget er at undgå dyrt alment byggeri, at forlænge nedsættelse af den kommunale grundskyldkapital, at etablere en ny finansieringsmodel for boliger til personer med handicap og personer med demens samt at præcisere kommunernes mulighed for at udstede retligt bindende påbud til almene boligorganisationer.
Ændringen sker som sagt på følgende områder:
Her er der fastlagt en maksimumpris pr. m2 for, hvad familie-, ældre- og ungdomsboliger højst må koste i provinsen samt i hovedstadsregionen.
Maksimumbeløbene er bindende for den endeligt godkendte samlede anskaffelsessum.
Som det fremgår af høringssvarene, mener nogle, at priserne er for lave i hovedstadsområdet, og andre mener, at de er for høje i provinsen, hvor man kan være bange for, at prisen vil blive vejledende.
Dansk Folkeparti mener, det er nødvendigt, at priserne holdes i ro, så den almindelige befolkning kan betale huslejen.
Derfor ser vi også positivt på forslaget vedrørende forlængelse af nedsættelsen af den kommunale grundskyldkapital i 2005 endnu en gang til 7 pct. fra tidligere 14 pct.
Det kan få kommunerne til at bygge mere alment byggeri.
Der forventes herved 600 flere familieboliger.
Ifølge forslaget nedsættes den del af anskaffelsessummen, hvor Landsbyggefonden refunderer statens udgifter til ydelsesstøtte, som følger af nedsættelse af grundkapitalen fra 14 til 7 pct. eller rettere sagt med 176 mio. kr. fra 5 mia. 408 mio. til 5 mia. 232 mio. kr. Landsbyggefonden refunderer herefter hele den statslige ydelsesstøtte, der overstiger de 5 mia. 232 mio. kr. af den samlede anskaffelsessum.
Støtten fastsættes på den årlige finanslov.
Fra 2004 til 2006 har regeringen og Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti valgt at udmønte en del af satspuljen svarende til 450 mio. kr. eller årligt 150 mio. kr. Fra to puljer tilføres der yderligere 96 mio. kr.
Det samlede beløb udgør herefter 546 mio. kr.
Pengene bruges bl.a. til nedbringelse af ventelister og erstatningsboliger.
Bevillingen dækker grundkapitalen til statens ydelsesstøtte, administration op til 3 pct., hvis der er tilknyttet et serviceareal, på op til 40.000 kr. pr. bolig.
Indførelse af særlige regler for etablering af boliger til personer med demens har Dansk Folkeparti indgået aftale med regeringen om, så restdelen af ældrechecken anvendes til demensboliger.
Det er stort set de samme regler som for boliger til personer med handicap.
Der er 15 mio. kr., og det forventes, at der kan opføres yderligere 30-35 boliger.
Med disse ord vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Vi mener ikke, at det er dokumenteret, at det er fornuftigt at gøre det.
Det vil udvalgsarbejdet måske vise, det vil dialogen med parterne måske vise, hvis man ellers er parat til at tage dialogen med parterne.
Det er vi parate til at diskutere.
Der er ikke noget galt i at indsætte et maksimumbeløb, hvis man mener, det er veldokumenteret at gøre det.
Det, jeg i virkeligheden reagerer på, er snakken om luksusbyggeri, for det er simpelt hen fuldstændig hen i hampen - jeg ved ikke, om man må bruge det udtryk fra Folketingets talerstol, men det er det.
Det er simpelt hen, fordi man ikke har kendskab til, hvordan de byggerier ser ud, og så vurderer det i forhold til, hvordan byggerier ellers ser ud i resten af landet. Jeg tror, man skal tage sig en rundtur i hovedstadsområdet og kigge på almene boliger, så vil man få syn for sagen.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
Nu er det jo således, at priserne på alment byggeri ikke er hemmelige, de bliver jævnligt via Danmarks Statistik offentliggjort, og i den forbindelse har man over en årrække konstateret en stigningstendens. Når det er sådan, vi putter offentlige penge i boligbyggeri i familieboliger i den almene sektor, så vil vi selvfølgelig gerne have så meget ud af pengene som overhovedet muligt.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen: Når nu man kan se, at i områderne omkring hovedstaden kostede almene familieboliger i gennemsnit ca. 16.000 kr. pr. m2 i nyopførelse i 2000, hvad er der så galt i at lave en regel med en maksimumgrænse som den, der er defineret i lovforslaget her?
Hvilke forhindringer er det, det skaber, ud over at man får sat en stopper for den tendens til stigninger?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Jeg havde nær sagt noget grimt, og det vil jeg selvfølgelig ikke gøre, slet ikke fra Folketingets talerstol, men jeg er nødsaget til at sige: Tag ud og se på de boliger, der tales om, og kald det så luksus en gang til.
Tag rundt i københavnsområdet og se.
Der er helt andre udgifter til grundrens, til opkøb af grunden osv., som gør, at bare tilgangen til at bygge er dyrere.
Vil det niveau eksempelvis også betyde, at hvis man skal til at lave infillbyggeri i forbindelse med byfornyelsen, så skal der være den samme grænse?
Så kan jeg garantere for, at det ikke kan lade sig gøre at opføre byggerier i byfornyelsesområder, hvis man river en ejendom ned.
Så kan det ikke lade sig gøre at bygge en almen bolig fremover. Så at tale om luksusbyggeri er simpelt hen populisme, som ikke hører nogen steder hjemme, og jeg vil opfordre fru Inge-Lene Ebdrup sammen med Venstres øvrige medlemmer af Boligudvalget til at komme ud og se nogle af de her ejendomme i den almene sektor i københavnsområdet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-20:
Det handler såmænd ikke om smagsdommeri.
Det handler om ganske simpel økonomisk fornuft.
Det handler om, at vi synes, det er rimeligt, at når man bygger almene boliger, som er støttet af det offentlige, så overstiger kvadratmeterprisen ikke 17.000 kr. - det er så for hovedstadsregionen og 14.500 kr. for det øvrige land - fordi en kvadratmeterpris, der overstiger det, er i vores terminologi og også på baggrund af de gennemsnitspriser, vi kender, luksuspræget byggeri.
Det synes vi simpelt hen er en forkert prioritering af de offentlige midler, vi har.
Hvis folk ønsker at bo meget luksuriøst til en meget høj kvadratmeterpris, så mener vi ikke principielt, at det bør være i den almene sektor.
Det er simpelt hen en fornuftig økonomisk prioritering.
Jeg vil gerne igen høre Socialdemokratiets ordfører:
Hvad er det, der gør, at man er villig til at putte over 17.000 kr. pr.m2 i en almen bolig?
Hvad er det for en luksus, man gerne vil give offentlig støtte til?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Nu er det selvfølgelig altid et spørgsmål, hvad de svageste områder er, men jeg går ud fra, at fru Tove Videbæk og jeg definerer de svageste områder ens.
Men alt andet lige
vil jeg så sige, at når der bliver færre penge, bliver der i hvert fald ikke mere byfornyelse.
Det tror jeg godt at vi kan være enige om.
Det, der er vores problem, er - jeg skal skynde mig at erkende, at fra SR-regeringens glorværdige dage, hvor det var 3 mia. kr., faldt det også under SR-regeringen - at det nu er mere end halveret under denne regering, og at man på dette tidspunkt går man ind og laver en reform, hvor man fratager lejerne vetoret, hvor man giver lejerne huslejeforhøjelser, og hvor man i øvrigt ser en række andre negative elementer.
Så er det, jeg undrer mig lidt: Hvad laver Kristendemokraterne i den sammenhæng?
Jeg må nemlig sige, at jeg ofte føler, at fru Tove Videbæk gør en indsats for svage grupper i samfundet, og derfor undrer det mig, at vi lige præcis i den her sammenhæng ser Kristendemokraterne gå sammen med regeringen.
Er det det, fru Tove Videbæk og Kristendemokraterne lægger i, at lejernes vetoret fjernes, og at man får massive huslejestigninger i forbindelse med byfornyelse?
Er det det, man mener med frivillighedens vej?
Så siger fru Tove Videbæk, at pengene skal bruges de steder, hvor der er størst behov, og jeg skal skynde mig at sige, at det mener Socialdemokraterne også.
Men fru Tove Videbæk sagde også, at de ikke skal bruges alle mulige andre steder, og det giver selvfølgelig anledning til dette spørgsmål: Hvor er der blevet brugt penge til byfornyelse, hvis der ikke har været behov for at bruge dem?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
Jeg kan ikke afvise, at Byfornyelsesrådet har skrevet, jeg kan ikke mindes det, men hvis de har, er det fint nok.
Men jeg er bare nødt til at sige, at jeg tror, det er nogle andre elementer, de har ment, der er behov for at ændre, end lige præcis dem, der ændres på grund af lovforslagene, f.eks. at fratage lejerne vetoretten og fratage kommunerne et værktøj til at styre byfornyelsen, osv. Jeg tror, at rådet har tænkt i andre baner end fru Tove Videbæk.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-11-20:
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor fru Lissa Mathiasen bad om ordet endnu en gang, for hun sagde jo blot det samme, som hun har sagt tidligere, bare med lidt andre ord.
Derfor kan jeg svare ved igen at henvise til lejelovens almindelige beskyttelsesregler, som Socialdemokraterne hidtil har været tilfredse med.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-20:
Man kan da ikke begynde at sammenligne lejeloven og en byfornyelseslov.
Der er en god grund til, at vi netop har en speciel byfornyelseslov, for når der er tale om store forbedringer, store ombygninger, er der brug for en særlig lov for at beskytte lejerne og give nogle redskaber til, at byfornyelsen kan fungere, og det er det, man fjerner her.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-11-20:
Jeg skal blot gentage, hvad jeg har sagt til andre ordførere: Lejerne er beskyttet af den almindelige lejelovgivnings regler i disse tilfælde.
Det er ikke sådan, at man kun kan blive udsat for bygningsrenovering i medfør af byfornyelseslovgivningen, og derfor er der selvfølgelig et regelsæt om beskyttelse af lejere, og de er fortsat gældende.
Det er stadig sådan.
Jeg savner svar på spørgsmålet om, hvornår Socialdemokraterne har stillet forslag om, at disse regler skulle forbedres, og det kan fru Lissa Mathiasen givetvis ikke give noget svar på, selv om jeg godt kan se, at hun har bedt om ordet for endnu en kort bemærkning.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-20:
Jeg er nødt til at fortælle hr. Knud Erik Kirkegaard, at der er en god grund til det.
Da den socialdemokratisk ledede regering i 1982 fik vedtaget den oprindelige byfornyelseslov, var det netop et forsøg på at få en byfornyelseslov, som reelt gav lejerne nogle rettigheder og reelt gav lejerne nogle muligheder for at kunne blive boende i de ejendomme, der blev byfornyet, og det fik de med den lov.
Jeg ved godt, at fra borgerlig side, også fra konservativ side, brød man sig ikke om det, fordi man ikke syntes, det var nødvendigt.
til at smadre den balance, der har været mellem ejere og lejere i kraft af, at lejerne har haft vetoretten
Men føler man trods alt ikke fra konservativ side, at det er et problem, at lejerne nu pludselig får fjernet deres rettigheder, fordi de ikke kan sige fra, når der kommer store, massive huslejestigninger?
Der er nok en god grund til, at folk bor i de ringe boliger, nemlig at de ikke har råd til at bo et bedre sted.
Er det rimeligt over for dem at sige: I kan ikke sige fra, men nu hæver vi huslejen?
Finder man fra konservativ side virkelig, at det er rimeligt?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-11-20:
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Der er altså noget, jeg ikke kan forstå.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen er voldsomt utilfreds med de almindelige beskyttelsesregler i lejelovgivningen, men vi har haft socialdemokratisk dominerede regeringer i årevis,
næsten i et helt årti, også med socialdemokratiske boligministre, og hvornår har man fremsat forslag om at ændre de beskyttelsesregler i positiv retning?
Hvornår har man gjort det?
Mig bekendt overhovedet ikke, og heller ikke efter regeringsskiftet, så vidt jeg har forstået.
Derfor er det dybt uforståeligt, at hr. Lars Kramer Mikkelsen bliver ved med at køre frem med den melodi, når han ikke har noget at have den i.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Der bliver talt om de almindelige beskyttelsesregler, men der er jo en forskel.
Der er for det første tale om større huslejestigninger, end der typisk er tale om i medfør af lejeloven, så derfor er der er tale om massive huslejestigninger.
Det tog måske lidt tid, før økonomi- og erhvervsministeren gik ind i debatten og sagde det, men vi er glade for det løfte.
Men det, som bekymrer mig, er den lethed, hvormed man hos Venstre og De Konservative tager på disse massive huslejestigninger, som statsministeren lovede i valgkampen, at folk ikke ville få.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-11-20:
Ja, det er da rigtigt, at der er truffet beslutning om flere motorveje i Nordjylland, og jeg tror i øvrigt, at hr. Lars Kramer Mikkelsens parti har været med i de aftaler.
Men så vidt jeg har forstået, er arbejdet udført, så det er nok ikke her, de nye midler bliver kanaliseret hen, men til andre udmærkede formål. Så må jeg igen sige, at med hensyn til den voldsomme sociale bekymring, der bliver givet udtryk for af Folketingets mørkemænd, må man altså tænde sandhedens lysende fakkel og sige: Der er stadig tale om de ganske almindelige beskyttelsesregler i den almindelige lejelovgivning, og de er såmænd slet ikke så dårlige endda.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Nu var det økonomi- og erhvervsministeren, der egentlig gav mig stikordet, så nu kan jeg tillade mig at bruge det.
Men så vil jeg sige: Ja, man kan stole på Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, og det kan man sandelig også på mig.
Men problemet er, at man ikke kan stole på statsministeren, og det, der i virkeligheden var mit ønske, var at få at vide, om man kan stole på De Konservative.
Jeg stoler sådan set ofte på økonomi- og erhvervsministeren, men kan man generelt stole på De Konservative, i denne forbindelse med hensyn til indsatsen over for arbejdsløsheden?
Huslejedannelsen er altså ikke noget problem.
Det gør ikke noget, at folk får massive huslejestigninger, og at de får frataget deres vetoret i forbindelse med byfornyelse.
Jeg erkender, at her er jeg tæt på at komme ind i substansen af lovforslaget, men det med vetoretten og huslejestigninger tror jeg godt hr. Knud Erik Kirkegaard kan svare på.