runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Hvis man slår op på side 19 i regeringens eget udspil og ser på tabel 2, står der altså, at suspensionen af SP'en i 2004 og 2005 giver en ekstraindtægt på 3,9 mia. kr., fordi folk nu skal betale skat af SP'en, og at fremrykningen af skattelettelserne - og det er det, vi taler om i dag, vi taler ikke om det, der er sket tidligere, vi taler om fremrykningen - koster 3,9 mia. kr. Altså finansieres skattelettelserne af suspensionen af SP'en.
Alle de, der tjener under 235.000 kr., får ikke en krone
ekstra i skattelettelse på grund af det her - ikke en krone!
De kommer til at betale skat af deres SP, og det er netop den skat, der er med til at finansiere den yderligere nettoskattelettelse til folk, der tjener over 235.000 kr., som kommer på grund af fremrykningen.
Det er et faktum.
Hr. Jens Rohde er stort set den eneste, der har forsøgt at benægte her i dag, at det er faktum.
Men sådan er virkeligheden, det ved hr. Jens Rohde også godt, og hvis han er i tvivl, kan han slå op i regeringens egen pamflet, der hedder «Flere i beskæftigelse - lavere ledighed«, og læse side 19, tabel 2. Der kan han blive klogere.
Jens Rohde (V), 2004-03-26:
Jamen det er da fint, at hr. Anders Samuelsen er ganske fortrøstningsfuld, på trods af at det aldrig nogen sinde er lykkedes at komme igennem med den politik, selv om man sad 10 år i regering med Socialdemokraterne.
Jeg synes, at tonerne fra Socialdemokraterne indtil videre har været meget klare i den debat, vi har haft om skattelettelser, så hvad hr. Anders Samuelsen bygger sin optimisme på, ved jeg ikke. Men det kan vi måske få et svar på.
Så vil jeg gerne have, at hr. Anders Samuelsen korrigerer sine udtalelser om, at skattelettelserne er finansieret via suspensionen af SP'en.
Skattelettelserne er jo blevet behandlet tidligere, og som vi har været inde på tidligere, er der tale om en fremrykning af de skattelettelser, som vi allerede har sagt vi vil gennemføre.
Vi har også allerede sagt, hvordan vi vil finansiere dem, nemlig via en lavere vækst i det offentlige forbrug.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Tilgangen til at løse problemerne har været forskellig, men vi har fundet sammen om gode løsninger, lige fra førtidspensionsreformen til arbejdsmarkedsreformen.
Jeg har været vidne til masser af gode tiltag og har været med til at forhandle dem igennem som ordfører, så jeg er ikke så bekymret, som hr. Jens Rohde er.
Hr. Jens Rohde må være ekstremt bekymret, når han nu lige pludselig i desperation endnu en gang forsøger at drage udlændingepolitikken ind i sagen.
Det er jo regeringens forfærdelige dilemma, at der er ingen, der gider diskutere udlændingepolitik længere, og regeringen er dødærgerlig over det, for den vil så gerne have, at vi skal diskutere udlændingepolitik fra nu af og til, jeg ved ikke hvornår.
Det Radikale Venstre har ganske rigtigt fremlagt et konkret forslag til, hvordan man kan finansiere at fjerne bundskatten og mellemskatten og hæve grænsen for, hvornår der skal betales topskat, til omkring 520.000 kr.
Det står vi ved, og det vil vi gerne forsøge at kæmpe for.
Man kan forvente, at skatten på arbejde bliver reduceret ret markant.
Socialdemokraterne har deres bud på, hvordan man gør det, i Det Radikale Venstre har vi vores bud på det, og jeg er glad for, at der er forskel på buddene, for så lever vi sådan set op til et godt, gammelt politisk slogan, der hedder: Del jer efter anskuelser, så har borgerne noget at vælge imellem.
I dag er det kommet tydeligt frem, at der på samme måde også er forskel på den måde, man vil gøre det på fra regeringens side, og den måde, Det Radikale Venstre vil gøre det på.
Ifølge de beregninger, vi har fået over vores skatteudspil fra Finansministeriet, giver vores forslag til skattereform en beskæftigelseseffekt på op til 72.000, og i dag leverer regeringen noget, som giver et bidrag til beskæftigelsen på 6.000, svarende til 2 promille.
Det er som en mus, der sparker en elefant bagi, det har ikke nogen stor effekt, og i dette tilfælde er det oplagt, at det er regeringen, der er musen.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jamen jeg er da glad for, at vi nu har slået fast, at lettelser af skatten på arbejde er den rigtige vej til at skabe beskæftigelse, og så kan man selvfølgelig diskutere, hvordan man vil bruge det middel.
Men så vil jeg egentlig gerne spørge hr. Anders
Samuelsen, hvordan hr. Anders Samuelsen har det med, at Socialdemokraterne, som hr. Anders Samuelsen jo stadig gerne vil være i regering med, og SF, som skal støtte en sådan regering, i stedet for at lave skattelettelser ønsker at øge det offentlige forbrug med risiko for at skulle hæve skatten på arbejde, fordi der simpelt hen skal bruges nogle flere penge i det offentlige for skatteborgernes regning
Hvordan har hr. Anders Samuelsen det med, at det er den samarbejdspartner, han overvejer et regeringssamarbejde med, og hvad kan vi egentlig vente os på området med de to partier i en fremtidig regering?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Som jeg allerede har sagt, bliver det jo rent faktisk 22.000 på grund af de tiltag, vi har gennemført tidligere.
I forbindelse med diskussionen om, hvorvidt det nu er for meget eller for lidt, er det faktisk lidt sjovt at høre hr. Anders Samuelsen tale om, at det er for lidt, for det er jo ikke ret længe siden, at hr. Anders Samuelsen og fru Marianne Jelved sagde: Uha, nu skal vi sandelig passe på.
Vi skal ikke bruge så mange penge, vi skal ikke sætte gang i økonomien, vi skal sandelig spare noget mere, og det er alt for ekspansivt.
Men nu er det altså for lidt ekspansivt, så nu er man måske ved at nærme sig den socialdemokratiske holdning, hvor der bare skal bruges løs af offentlige midler.
Hr. Anders Samuelsen er gået bort fra at forsøge at skabe sig et image som økonomisk ansvarlig til at sige, at nu skal vi sandelig bare bruge løs af de offentlige midler, og det er ellers ikke sådan, jeg normalt kender hr. Anders Samuelsen.
Så kan det jo også undre, når hr. Anders Samuelsen har talt så meget om skattelettelser, at hr. Anders Samuelsen ikke bakker op om, at det faktisk er et ganske fornuftigt middel til at skabe vækst i det private forbrug.
Men måske er det ikke helt reelt, når hr. Anders Samuelsen taler om, at han ønsker skattelettelser.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Jamen det kan den konservative ordfører da simpelt hen ikke mene.
Effekten af forslaget, altså de 6.000, skyldes, at folk bliver flyttet fra ledighed og så over i aktivering, og er det nye job?
Der står, at netto kommer 6.000 flere i beskæftigelse.
Men der er ca. 3 millioner job i Danmark, så det svarer til, at man giver den danske økonomi et skub bagi på 2 promille - 2 promille!
Det svarer til, at en mus sparker en elefant bagi.
Det er ikke nogen stor effekt, der kommer ud af det, og man må vel også sige, at samlet set er det en lille effekt, der kommer ud af regeringens ekstra tiltag som vi behandler i dag.
Er fru Charlotte Dyremose ikke enig i, at 6.000 yderligere i beskæftigelse ikke er mange?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jeg har også læst regeringens publikation, og jeg kan konstatere, at når vi laver denne fremrykning samtidig med de tiltag, som regeringen jo allerede har taget, vil det samlet set betyde 22.000 flere i job i år og 22.000 flere i job næste år.
Det er helt rigtigt, at der er forskellige elementer, som giver forskellige tal, men de skal så lægges sammen, og alt i alt - og det er det, jeg taler om - vil det føre til 22.000 nye job, og jeg er faktisk utrolig glad for at kunne være med til at sætte gang i den private økonomi og lade danskerne selv disponere over lidt flere af deres egne penge.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Jeg hørte på et tidspunkt fru Charlotte Dyremose sige, at nu bliver der skabt 22.000 nye job, men kan vi få at vide, hvor de kommer fra?
Det, vi taler om i dag, er det ekstra skub, man vil sætte i økonomien ved at fremrykke skattelettelserne.
Vi taler ikke om, hvad der måtte komme ud af det, man tidligere har besluttet, vi taler om det ekstra, man laver nu, og er det ikke rigtigt, at der står på side 19 i regeringens egen pamflet, at der som følge af de nye initiativer kommer 6.000 flere i beskæftigelse i 2004 - altså ikke 22.000, men 6.000?
Er det ikke korrekt, at de står i regeringens egne tal?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Det er jeg ikke enig i.
Jeg mener afgjort, at skattelettelser, der gør, at folk selv kan disponere og selv sætte job i gang, er en af de allerbedste måder til at skabe en dynamisk effekt i vort samfund.
Husk på, at bare det at ansætte folk i den offentlige sektor jo ikke giver en blivende dynamisk effekt.
Det er jo en kendsgerning, og det er derfor, vi bruger et andet spor.
Men vi ønsker bare, at den her pakke får en meget hurtig effekt, og derfor bliver det på den måde, at pengene bliver til rådighed for borgerne, og derefter kan de selv vælge deres pensionsordning.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jamen det er jo igen den ideologiske diskussion: Skal jobbene skabes ude i den private sektor, eller skal man fra statens side styre, hvor der skal skabes nogle job?
Det er jo alternativet. Hr. Ole Sohn siger, at man godt kan finde jobbene nogle andre steder.
Ja, det kan man godt.
Man kan skabe
offentlige job for skatteborgernes penge og dermed mindre privatforbrug og mindre efterspørgsel og færre job i det private.
Man kan flytte lidt rundt på jobbene, og vi ved jo, at venstrefløjen ofte har gjort det ufinansieret på skatteborgernes regning, så min egen og fremtidige generationer står med regningen.
Med hensyn til om man vil vælge at bruge sin SP nu, eller om man vil vælge at indbetale den et eller andet sted: Det skal stå folk fuldstændig frit for, hvad de vælger at gøre med deres penge.
Ja, jeg har to spørgsmål.
Jeg er en lille smule forvirret over hr. Anders
Samuelsen.
For det første husker jeg, at hr. Anders Samuelsen syntes, at effekterne var alt for store, da vi gennemførte skattelettelser med finansloven, men nu, hvor vi fremrykker skattelettelserne, lyder det, som om effekterne er alt for små.
Det er det ene.
Det andet er, at hr. Anders Samuelsen stillede nogle meget kritiske spørgsmål til mig lige før.
Det lød, som om skattelettelser var en frygtelig dårlig måde at skabe vækst og beskæftigelse på, og nu står hr. Anders Samuelsen og siger, at det radikale svar på vækst og beskæftigelse sandelig også er skattelettelser.
Er skattelettelser en god eller en dårlig måde at skabe vækst og beskæftigelse på?
Jens Rohde (V), 2004-03-26:
Hvordan Det Radikale Venstre egentlig vil finansiere alle de udgiftskrævende poster, de ellers kommer frem med, bl.a. udlændingepolitikken - hvis man følger det radikale forslag til den, vil det jo koste adskillige milliarder - melder historien jo desværre aldrig rigtig noget om, men der er en ting, jeg godt vil tage fat i.
For det første er det jo forkert, når hr. Anders Samuelsen siger, at SP'en, altså den særlige pensionsopsparing, finansierer skattelettelser.
Skattelettelserne er jo besluttet for længe siden, og de er finansieret via en lavere vækst i det offentlige forbrug og har intet med SP'en at gøre.
Den står som noget selvstændigt, og det er også derfor, vi skal behandle den selvstændigt.
Men det, som jeg synes er interessant, er, at hr. Anders Samuelsen lige pludselig er meget bekymret over, at det er de lavest lønnede, som kommer til at betale - det sker delvis ud fra en fejlagtig analyse, men lad os nu bare holde os til holdningen.
Hr. Anders Samuelsen siger, at det er de lavest lønnede, som kommer til at betale nogle skattelettelser, og at det ikke er rimeligt, men så kan jeg bare ikke forstå, hvordan De Radikale med troværdighed kan fremføre, at de vil fjerne mellemskatten og hæve grænsen for topskat til 520.000 kr.
Jeg har adskillige artikler her, hvor hr. Anders Samuelsen taler om sine skatteforslag.
Ifølge den debat, vi har lyttet til i dag, er det vist ikke den vej, man vil følge i det lighedsmageri, som kommer fra Socialdemokraterne.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Med hensyn til valgfriheden er det sådan, at vi meget gerne vil have, at denne her pakke får en hurtig virkning, og derfor skal den jo også vedtages ret hurtigt i Folketinget.
Der er ikke mulighed for i denne proces at bruge flere år på at indbygge en afkrydsningsmulighed og den type valgfrihed, som hr. Ole Sohn spørger om.
Det ville være at udsætte pakken, hvis man skulle bygge en sådan udpræget valgfrihed op, som der her spørges om.
Så den valgfrihed, der gives, er, at borgeren får pengene, så det altså er borgerne selv, der kan vælge, og det må da være den ultimative valgfrihed.
Jann Sjursen (KD), 2004-03-26:
Vi havde jo allerede en forpremiere, kan man sige, på debatten i dag i forbindelse med den aktuelle debat i onsdags, og ved den lejlighed kunne jeg meddele på Kristendemokraternes vegne, at vi ikke kan støtte regeringens forårspakke, og dermed var det også allerede sagt, at vi ikke kan støtte det fremsatte lovforslag, L 185, om ændring af påligning af indkomstskat til staten m.v.
Det følger selvfølgelig også af, at vi allerede sidste år, da vi behandlede regeringens skattepakke, sagde nej tak til denne, og regeringens forårspakke består jo for en stor dels vedkommende, at man fremrykker implementering af skattepakken fra sidste år.
Regeringen har talt meget for, at det private forbrug skal øges, og lægger nu yderligere op til forbrugsfest med dette lovforslag.
Vi ønsker selvfølgelig borgerne det godt, også i forhold til at kunne købe sig forskellige goder, men efter vores opfattelse er det sandt at sige ikke lige en privat forbrugsfest, vi har brug for.
Vi har nok snarere brug for at udvide det offentlige forbrug en kende for at få løst nogle af de opgaver, som trænger sig på i forhold til vores nedslidte skoler, som skal renoveres, i forhold til at forbedre arbejdsmiljøet i vores daginstitutioner og også løse nogle af de opgaver, som trænger sig på i forhold til vores ældre.
Det er her, vi i virkeligheden, hvis vi skal øge forbruget en kende, har brug for at øge forbruget, og det bliver så i givet fald det offentlige forbrug.
Også af de grunde kan vi ikke støtte regeringens forslag.
Dertil kommer selvfølgelig, at beskæftigelseseffekten ved hele forårspakken og i særdeleshed ved at se på disse fremrykkede skattelettelser jo altså er yderst begrænset, selv om lidt selvfølgelig også har ret i forhold til at få skabt flere i beskæftigelse.
Men det kunne gøres bedre, hvis man gjorde det anderledes.
Men det har regeringen ikke villet.
Man har i stedet for satset på det, som man måske også tror kan være et sikkert kort i forhold til vælgerne.
Men vi synes ikke, at man skal springe over, hvor gærdet er lavest, og det er faktisk, hvad regeringen efter vores opfattelse har gjort.
Dertil kommer, at man kan diskutere, som også økonomer har gjort det de sidste dage, hvorvidt dette initiativ i virkeligheden er holdbart i forhold til, hvad der er gavnligt for dansk økonomi mere overordnet set lige nu.
Der er jo flere, der rent faktisk har advaret imod at foretage sig det, som regeringen nu gør.
Der er så også andre, der har sagt, at det er i orden, og at der er rum for det - det skal medgives. Men det gør jo i sig selv også, at det er en usikker sejlads, som regeringen har indskibet sig på med lige præcis forårspakken.
Så alt i alt vender vi altså tommelfingeren nedad fra Kristendemokraternes side, når forslaget kommer til endelig afstemning i Folketinget.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Så kan man derudover gisne om, hvad der ellers kan ske som følge af den psykologiske effekt, at det breder sig som ringe i vandet.
Det har jeg ikke indregnet i de tal eller i de svar, jeg har givet her.
Med hensyn til valgfriheden må det jo være sådan, at når vi suspenderer, så har vi suspenderet for alle, og så kan folk derefter selv beslutte sig for, om de vil sætte nogle penge til side på en opsparingsordning eller ej.
Husk på, at Socialdemokratiet oprindelig indførte denne her ordning som en obligatorisk tvangsopsparing for at dæmpe konjunkturerne.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Jeg er ked af, at Venstres ordfører ikke brugte sin taletid, så han også svarede på det andet spørgsmål, jeg stillede, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt vi kan regne med støtte til et forslag, der giver fuldstændig valgfrihed også i forhold til, om man alligevel ønsker at placere sine penge i SP.
Men det, jeg spurgte om, var, hvad der sker, når man bruger 1 mia. kr. på skattelettelser, ved at pumpe penge ud til forbrug, eller bruger dem på offentlige investeringer.
Jeg kan oplyse hr. Flemming Oppfeldt om, at ifølge Finansministeriets økonomiske Adam-model, er det sådan, at effekten af at bruge 1 mia. kr. på skattelettelser, eller pumpe penge ud til forbrug, er 200 job, hvorimod effekten af at bruge 1 mia. kr. på offentlige investeringer er 1.100 job bare det første år.
Så vil jeg gerne høre, om 200 job på en eller anden måde ligesom er mere end 1.100 job, bare fordi de 200 job er skabt af privat forbrug og ikke af offentlige investeringer.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Det, vi ved, er jo den virkning, det har på ledigheden, hvor man regner med en nedgang i ledigheden på 22.000 i år og 22.000 næste år.
Det er den samlede effekt af både SP-bidrag og skattelettelserne og de allerede gennemførte skattelettelser.
Så det er en voldsom effekt, der ligger her.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Jeg tror, der bliver meget at tale om i udvalget.
Hvis svaret er negativt, vil jeg gerne høre hvorfor.
Jeg tror, at jeg citerer korrekt fra hr. Flemming Oppfeldts i øvrigt meget poetiske tale: at øget privatforbrug vil starte en vækstbølge, som offentlige investeringer ikke ville kunne magte.
Vil hr. Flemming Oppfeldt være venlig at forklare mig, hvor mange arbejdspladser der kommer ud af at bruge henholdsvis 1 mia. kr. på skattelettelser og bruge den samme milliard kroner på offentlige investeringer?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Når folk har nogle penge til rådighed, bruger de de her penge på forskellig måde.
Der er et forbrugsmønster ved forskellige indkøb, og det er der indregnet i de økonomiske modeller.
Hvis hr. Anders Samuelsen tvivler på det, må han stille spørgsmål i udvalget.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Nej, det er der ikke indregnet.
Der står, at effekten af at ophæve SP'en er 3,9 mia. kr. Der er ikke indregnet, at en tredjedel vil fortsætte med at lægge penge til side til pensionen og dermed opnå et skattefradrag, hvorved man ikke længere har de penge til rådighed, som man havde håbet på.
Er det ikke korrekt?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Det er indregnet i beskæftigelsesplanen, at folk også kan lægge noget til side til pension.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Venstres ordfører lægger stor vægt på, at folk kan bruge pengene til lige nøjagtig det, der passer dem, og det er jo fuldstændig korrekt.
Hvad sker der med den samlede finansiering af fremrykningen af skattenedsættelsen, hvis folk gør det, som de siger i Jyllands-Posten i dag at de vil gøre, nemlig at en tredjedel vil bruge deres penge til at øge deres pensionsopsparing?
Hvordan ser den samlede finansiering så ud i regeringens skatteudspil?
Hænger den så sammen?
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Hvis jeg nu har lyst til med de penge, jeg får ekstra, at vælge at lade mine penge forvalte af SP, fordi det er en billig forvalter, de er gode til at investere pengene, de giver en høj forrentning, vil Venstre så være med til at sikre, at jeg har den mulighed, at jeg kan vælge at lade mine penge blive stående i SP-ordningen?
Det er det ene.
Det andet er: Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Flemming Oppfeldt ikke svarer fru Lene Jensen på spørgsmålet om, hvilken effekt det giver at investere 1 mia. kr.
Altså Finansministeriet har jo offentliggjort tallene, og det må da også have indgået i beregningen af panikpakken, at skattelettelser er ubetinget den dårligste model til investering i nye arbejdspladser.
Jeg synes da bare, at hr. Flemming Oppfeldt skal bekræfte, at det ikke er af hensyn til at skabe job, men det er af hensyn til at forsøge at genvinde populariteten.
Det synes jeg også er legitimt for en regering, men man skal bare give det den rigtige etikette.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-26:
Jeg vil bare om det sidste sige, at der altså er en række andre følgevirkninger, som jeg tidligere har været inde på,
og totalt set taler vi altså om en virkning for ledigheden i det danske samfund, hvilket også fremgår af side 19, tabel 1, på 22.000.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
I tabel 2, side 19, står der: Den umiddelbare virkning på de offentlige finanser eksklusive afledte aktivitetsvirkninger.
Og der står, at suspensionen af SP'en i 2004 og 2005 giver en indtægt på 3,9 mia. kr.
Det gør den både i 2004 og i 2005.
Så står der her, at fremrykning af skattelettelserne i 2004 koster 3,9 mia. kr. Hvis man ikke havde suspenderet SP'en, havde man haft et rigtig dårligt regnestykke, det kan skatteministeren ikke tale sig udenom.
Suspenderingen af SP'en er nødvendig for at få det her til at hænge sammen.
Det er fair nok.
Jeg mener bare, at man ikke skal tale sig udenom, at det er sådan.
Det har man valgt at gøre, og det er så det.
Effekten af det her, og det er bare mit andet spørgsmål, er, at man jævnfør tabel 1 får en øget beskæftigelse på 6.000.
Derudover får man 6.000 ekstra, som flyttes fra ledighed til aktivering.
6.000 mennesker ekstra i arbejde i 2004 ifølge det her.
Ud af 3 millioner mennesker, som i forvejen er i job, er det en effekt på 2 promille.
Er det imponerende?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-26:
Det er korrekt, at der går 3,9 mia. kr. ind og 3,9 mia. kr. ud, og så kunne man umiddelbart spørge: Er det i sammenhængen?
Nej, det er det ikke.
Det er det ikke, nej.
SP'en kan godt stå for sig selv.
Det gjorde den faktisk sidste år, da vi lavede den samme besparelse på skatteområdet på ca. 10 mia. kr., som er fuldt finansieret inden for 2010-målsætningen.
Så de besparelser, som befolkningen her oplever, den nedsættelse af beskatningen, skal altså ses isoleret også i forhold til SP-bidraget.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
I forlængelse af mit ordførerindlæg havde jeg en dialog med hr. Jens Rohde om, hvordan fremrykningen er finansieret.
Jeg kunne godt tænke mig at få skatteministeren til at bekræfte, at fremrykningen jævnfør tabel 2, side 19, i regeringens oplæg er finansieret af, at man suspenderer SP'en i 2004 og 2005.
Er det ikke korrekt?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-26:
Nu kan man da altid tage et enkelt lille hjørne ud og sige, at lige præcis det her så giver 6.000.
Der er noget andet, der giver andre 6.000.
Tilsammen når vi altså op på 22.000.
Men jeg synes, det altså er vigtigt for hr. Homann at være opmærksom på, at vi her taler om en samlet pakke, der omfatter en lang række initiativer og også offentlige anlægsprojekter og en række andre ting, herunder også - for nu at komme ind på det med den sociale profil - en milliard til de allersvageste i vores samfund.
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Jeg vil bare lige minde om mit spørgsmål fra før om fordelingsprofilen på det her, om ministeren ikke kan bekræfte, hvem det er, der over et livsforløb betaler for det her, men lad det nu ligge.
Nu gik mit spørgsmål om beskæftigelseseffekten jo ikke på delen omkring opkvalificering eller for den sags skyld fremrykning af offentlige investeringer.
Det har jo dybest set ikke noget med lovforslag nr. L 185, som vi behandler lige nu, og som er skatteministerens ansvar, at gøre.
Mit spørgsmål gik på, at det, at man fremrykker skattelettelser, som det her forslag går ud på, har en meget, meget beskeden effekt på beskæftigelsen.
Og så er mit spørgsmål bare ganske simpelt til skatteministeren: Er det ikke lidt utilfredsstillende at lave et så omfattende tiltag og motivere det med beskæftigelsen og så få et så minimalt udbytte i den sidste ende? Er det ikke i virkeligheden bare en - undskyld mig - dårlig undskyldning for at fremrykke skattelettelserne, fordi man er presset i meningsmålingerne?