runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-15:
Ja, der bliver jo ikke lagt skjul på i bemærkningerne til forslaget, hvad udgangspunktet er: det er den tragiske hændelse med den undvegne danske afsoner, som i Helsingfors skød to betjente ned.
enkeltsagslovgivning.
Jeg ved ikke, om man kan kalde det hovsalovgivning; det kan man vel egentlig ikke, fordi den her holdning har man givetvis hele tiden haft fra forslagsstillernes side.
Men vi vil ikke kunne støtte det fra radikal side.
Der fandt jo umiddelbart efter denne tragiske hændelse en debat sted, hvor der var en række partier - og ikke bare Dansk Folkeparti, men også andre, og så vidt jeg husker også V og K - som talte om, at nu var det på tide, at man gav politiet vetoret i sager om udgangstilladelse.
Og det holdt så et par timer, indtil der var folk fra politiet, der udtalte sig imod sådan en nyordning, og så forstummede da også kravene de fleste steder, også fra de politiske partier, som ellers havde været fremme med dem.
Justitsministeren tog initiativ til en hurtig drøftelse, som det også er fremgået af ministerens indlæg her for et øjeblik siden, og det førte til en vis revision, sådan at hvis man på trods af en indstilling fra politiets side om, at en given indsat ikke skal have udgang, alligevel fra fængselsvæsenets eller kriminalforsorgens side fastholdt udgangstilladelsen, så skal det altså foregå på et højere niveau, end den første afgørelse blev truffet på.
Og det synes vi i mit parti er en ganske relevant måde at reagere på den situation på.
Vi har tallene, vi havde samråd i Retsudvalget, og vi har fået tal igen ved senere lejligheder på, hvor sjældent det heldigvis går galt, og hvor endog meget sjældent det går
så galt, som det gjorde i det her tilfælde.
For vi er også med på, at det gik meget galt i det her tilfælde, men det fører ikke hos os til, at vi drager så voldsom en konsekvens af sådan en tildragelse, som forslagsstillerne her har gjort.
Vi må altså afvise forslaget.
Else Marie Mortensen (S), 1998-01-15:
Ja, sådan helt konkret så vil jeg godt sådan have lov til lige at citere mig selv, nemlig fra noget af det, jeg sagde under behandlingen af beslutningsforslag nr. B 38.
Jeg sagde, at jeg faktisk er overbevist om, at der er meget, meget bred enighed i det her Folketing om, at begås der kriminalitet og forbrydelse, så skal der efterforskes, så skal der domfældes, og så skal der effektueres en eksekvering af dommen.
Der skal ske en fuldbyrdelse af dommene, det er der ikke nogen, der kan pådutte hverken det ene eller det andet parti i dette Folketing at vi ikke alle sammen støtter og synes er rigtigt.
Enhver, der forsøger at pådutte os en anden holdning, har nogle andre motiver til det.
Det er vores holdning, at det er det, der skal ske.
Vi synes faktisk, at lidelsesniveauet, når man berøves sin frihed, er stort nok, og så tror vi, at det af hensyn til det øvrige samfund og til den forråelse, der ligger i en total isolation fra det øvrige samfund, er meget, meget skadeligt både for den, det drejer sig om, og for samfundet uden om.
Det er forskellen i menneskesyn.
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Jeg tror, fru Mortensen har glemt at læse forslaget.
Der står ikke noget om, at man fuldstændig skal fjerne enhver form for mulighed for udgang, orlov eller prøveløsladelse.
Det fremgår ikke af forslaget.
Der står bare, at vi skal have strammet op på de her kriterier.
Det, man så kunne diskutere, er: Hvis en person i dag har mulighed for udgang ti gange om året, er det et korrekt menneskesyn, men hvis man skærer ned til otte gange om året, er det et dårligt menneskesyn.
Det bliver lidt interessant at høre, hvordan fru Else Marie Mortensen vil argumentere sig ud
af, at det er et spørgsmål, om man har otte, ni eller ti udgange om året.
Det, der egentlig er tilfældet, er, at Socialdemokratiet igen og igen her fra Folketingets talerstol prøver at give udtryk for, at det er kun Socialdemokratiet, der har et korrekt og rigtigt menneskesyn, og uanset hvad man ellers har af holdninger, har man et forkert menneskesyn, hvis man er uenig.
Det er jo ingenlunde tilfældet.
Vi har netop haft en flere timer lang debat, hvor vi har diskuteret disse ting, og hvor vi netop var enige om, at det, det handler om, er, at vi får nogle mennesker, der er bedre, når de kommer ud af fængslerne, end de var, da de kom ind i fængslerne.
Længere er den historie ikke.
Else Marie Mortensen (S), 1998-01-15:
Jeg vil godt som besvarelse have lov at henlede opmærksomheden på, at jeg ikke har sagt, at det ene menneskesyn er bedre end det andet.
Jeg har faktisk slået en stor streg under, at der er tale om et anderledes menneskesyn, og undskyld mig: Vi har et anderledes menneskesyn.
Det kommer blandt andet til udtryk i, at forslagsstillerne hver eneste gang, vi drøfter disse ting, har et eneste krav.
Det eneste krav er stramninger, og her rammer man nemlig ned i noget meget centralt.
Hvis der er tale om ti udgange om året, skal det være mindre.
Hvis vi havde foreslået fem, ville det også have været for meget, og hvis vi havde nøjedes med at foreslå én, skulle de overhovedet ikke have haft nogen.
Sådan diskuteres og debatteres disse temaer her fra Folketingets talerstol, og det er udtryk for et andet menneskesyn.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-01-15:
Den konservative ordfører stillede det spørgsmål, om vi ikke kan finde ud af, om det her forslag er for ringe eller for lukrativt.
I Socialdemokratiet har vi den opfattelse, at forslaget rent faktisk er for ringe, for vi ved godt, hvad der kommer til at ske med de deltidsansatte brandmænd nu.
Og så vil jeg sige - og så højt, at man kan høre det på tilhørerpladserne - at hr. Brian Mikkelsen sagde her fra talerstolen: Vi vil gerne tilbage til de gamle tilstande.
Så vil jeg stille hr. Brian Mikkelsen dette spørgsmål
: Hvorfor har forslagsstillerne så ikke bare fremsat et forslag om at ændre arbejdsløshedsloven, så vi dermed kom tilbage til de gamle tilstande?
For det vil forslagsstillerne og i særdeleshed Venstre og De Konservative jo ikke.
Det har hr. Brian Mikkelsen udtrykkeligt givet udtryk for her. Nej, denne sag handler om, at nu skal regeringen pålægges at trække en løsningsmodel, som er betydelig ringere for brandmændene, ned over hovedet på disse brandmænd ved at indføre vederlæggelse for dem, og så er det regeringen, der bagefter får skylden for, at der er lavet noget skidt for brandmændene.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-01-15:
Det er konsekvenserne, og det er i hvert fald konsekvenser, som vi fra Socialdemokratiets side ikke vil stå model til eller tage ansvaret for.
Det er ganske klart, at det er det, det handler om, og det er hykleri at sige andet, for man ved godt, hvad der vil ske.
Frank Jensen (S), 1998-01-15:
Jeg vil gerne byde hr. Steen Gade velkommen som SF's nye ordfører på indfødsretsområdet, og der ligger ikke noget polemisk i det.
Jeg glæder mig til også at samarbejde med hr. Steen Gade på dette område.
Men det, der får mig op igen, var en vis antydning i hr. Steen Gades tale af, at ansvaret for, at der skulle være utilfredsstillende kriterier, kunne tillægges Justitsministeriet.
Det vil jeg godt ramme en tyk pæl igennem.
Hr. Steen Gade er selvfølgelig undskyldt, for det er for ganske nylig, hr. Steen Gade er trådt ind i Indfødsretsudvalget her i Folketinget.
Men indtil 1993, i januar måned, lå sekretariatet og administrationen af indfødsretsområdet i Indenrigsministeriet, og det er altså først overført til Justitsministeriet i forbindelse med regeringsskiftet i januar måned 1993.
De regler, hvorefter Justitsministeriets Indfødsretskontor administrerer, er nøjagtig dem, som et flertal her i Folketinget fastlægger.
Det er kriterier, der fastlægges af Indfødsretsudvalget, enten ved at udvalget selv drøfter det eller ved drøftelser mellem de politiske partier, der så opnår et tilstrækkeligt stort antal mandater, så der er flertal her i Folketinget - hverken mere eller mindre.
Jeg kan så sige, at jeg har det ansvar - og det føler
jeg som en pligt ifølge grundlovsbestemmelsen - ikke at trække det her over til regeringen.
Jeg vil nemlig ikke være den justitsminister, der bryder grundlovsbestemmelsen om, at kompetence og ansvar på dette felt ifølge grundlovens § 44 er Folketingets.
Derfor, hvis regeringen er indstillet på at lave ændringer - og det er regeringen - både i kriterierne og også med hensyn til at imødekomme yderligere krav om en hurtigere sagsbehandling, om at tilrettelægge sagsbehandlingen og eventuelt også om en appeladgang ved bedømmelsen af sprogfærdighederne, så foregår det ved, at vi forhandler mellem partierne og justitsministeren for at opnå en enighed og et flertal - og helst et bredt parlamentarisk flertal.
Det er også regeringens bestræbelse.
Derfor ser vi frem til at fortsætte de forhandlinger, vi indledte i går.
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Der er et enkelt element i forslaget til vedtagelse, som jeg synes det ville være rart at få uddybet allerede på nuværende tidspunkt.
Jeg kunne forstå, at forslagsstillerne vil lægge afgørende vægt på, at man opfylder internationale konventioner.
Derfor vil jeg da gerne spørge ordføreren for forslagsstillerne: Hvad er det for internationale konventioner, der forpligter Danmark til at give udlændinge dansk statsborgerskab?
Men sagen er jo, at dette forslag til vedtagelse reelt er uden indhold, og det er formentlig også derfor, det har kunnet samle så mange partier bag sig.
Der er jo slet, slet ikke tale om de opstramninger, som regeringen igen og igen har stillet i udsigt.
Det er tyndt, og det er kedeligt.
Men spørgsmålet er: Hvad er det for nogle internationale konventioner, der forpligter Danmark til at give dansk statsborgerskab?
Det er der ingen der gør.
Steen Gade (SF), 1998-01-15:
Til det sidste vil jeg sige, at som også justitsministeren fremhævede, er der internationale konventioner, som har betydning for, hvordan man tildeler statsborgerskab.
Sådan er det bare, selv om hr. Tom Behnke ikke ved det, men nu kommer han til at vide det.
Justitsministerens korte bemærkning var vel lidt af en præcisering over for mig, og det tager jeg til mig, for jeg synes sådan set, det var en udmærket præcisering.
Mine betragtninger går bestemt ikke på at fralægge hverken mit eget partis eller Folketingets ansvar.
Det er Folketingets ansvar, det er jeg enig i.
Bag det hele ligger vel bare, at med den konstatering - som også er min - som udgangspunkt skal det helst føre til, at alle gode kræfter og den viden, man har i Justitsministeriet om god forvaltningsskik og internationale konventioner og om, hvordan man bør køre den slags sager, kommer partierne i Folketinget til gode, så vi virkelig får lidt udbytte af, at sekretariatet ligger i Justitsministeriet.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-15:
Jeg vil bare bede hr. Steen Gade her i debattens start bekræfte, at det forholder sig sådan, at Danmark har tiltrådt Haagkonventionen fra 1930, hvori der bl.a. står følgende: »Det er op til enhver stat i sin nationale lovgivning at bestemme, hvem der er dens statsborgere.«
Og så tilføjer man: »Denne lov skal anerkendes af andre stater, for så vidt som den er i overensstemmelse med internationale konventioner, international sædvane og de juridiske principper, der almindeligvis anerkendes med hensyn til statsborgerskab.« Jeg vil altså bede hr. Steen Gade her fra starten bekræfte, at der findes internationale konventioner, som lægger rammer for vores diskussion på dette område.
Steen Gade (SF), 1998-01-15:
Jeg vil sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg ved, at der findes internationale konventioner, som har at gøre med de kriterier og den måde, man giver statsborgerskab på.
De kan handle om børneområdet, de kan handle om henstillinger vedrørende dobbelt statsborgerskab, og de handler muligvis også om det, hr. Søren Søndergaard nævner her; men det kan jeg altså ikke bekræfte på stående fod i denne debat.
Men lad os bruge det arbejde partierne imellem, som skal starte efter debatten her, til at få det fuldstændig på det rene og få en god beskrivelse af, hvad det fører til, og også - som justitsministeren lagde vægt på - hvad ratifikation af den sidste konvention medfører med hensyn til forpligtelser på området.
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Det er et underligt plan, diskussionen kører på, for det bliver sagt i forslaget til vedtagelse, at man skal respektere internationale konventioner; men så går hr. Steen Gade herop og siger, at der er internationale konventioner, der klart foreskriver, hvordan statsborgerskab skal tildeles, og sådan er det bare.
Men ingen dokumentation, ingen argumentation, den udeblev fuldstændig.
Så måtte hr. Steen Gade have hjælp fra sidelinjen, og så fik vi at vide, at der bl.a. er Haagkonventionen.
Men Haagkonventionen foreskriver jo kun, hvordan man kan tildele dansk statsborgerskab eller statsborgerskab i andre lande, og det, som er interessant ved Haagkonventionen, er jo ikke så meget, efter hvilke kriterier landene tildeler statsborgerskab.
Det, der er interessant, er med hensyn til, hvordan man skal respektere hinandens afgørelser om statsborgerskab og intet andet, og derfor er der ikke ét eneste ord i nogen international konvention, der foreskriver, at Danmark skal give udlændinge dansk statsborgerskab.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-01-15:
Nu er hr. Steen Gade jo en af de første til at falde over os andre, hvis hr. Steen Gade mener at kunne finde en lille flig af manglende dokumentation på et område, og derfor synes jeg også, hr. Steen Gade må komme herop på talerstolen og redegøre nærmere for, hvilke internationale konventioner der henvises til i forslaget til vedtagelse.
Jeg mener nemlig heller ikke, der er noget i nogen internationale konventioner, der forpligter Danmark til at give udlændinge statsborgerskab.
Der henvises til - og det er kommet ind som en steppebrand i diskussionen om udlændinge i Danmark - at der er tale om sædvane.
Må jeg ikke godt bede hr. Steen Gade bekræfte, at Danmark faktisk er med til at skabe sædvane?
Sædvane er jo ikke noget, der kommer ud ad den blå luft.
Sædvane er noget, der skabes, og noget, der forandres med tiden, og derfor er det vel også sådan, at dansk udlændingepolitik og danske regler om tildeling af statsborgerskab kan være med til at skabe en retlig sædvane.
Kan hr. Steen Gade ikke bekræfte det
Poul Qvist Jørgensen (S), 1998-01-15:
I henhold til forretningsordenen så er det vist sådan, at man skal spørge, og jeg vil derfor spørge henholdsvis hr. Tom Behnke og ...
Svend Aage Jensby (V), 1998-01-15:
Hr. Thulesen Dahl er selvfølgelig undskyldt, når forslaget til vedtagelse ikke er omdelt endnu, så man ordret kan læse, hvad der står i det, men det, der står, er, at i den sammenhæng lægger Folketinget afgørende vægt på at opfylde internationale konventioner.
Der er ikke tale om, at der i disse sætninger ligger noget som helst om, at forslagsstillerne ønsker at lempe nogen som helst regler igennem under dække af, at det skulle være for at opfylde internationale konventioner.
Men nu jeg er ved konventionerne: Hvis hr. Thulesen Dahl ville sætte sig til at læse side 5 og side 10 i rapporten fra kommissæren, ville han se, at der dér er Menneskerettighedserklæringen, hvori det bl.a. hedder, at ingen vilkårligt må berøves sin nationalitet eller nægtes retten til at skifte nationalitet.
Og der er et tilsvarende udkast til erklæring på side 10, som må formodes at blive tilført i form af protokol til Europarådets konvention, hvorefter man vil undgå, at der er statsløse personer.
Det er såmænd sådanne erklæringer, som bl.a. mit parti lægger vægt på at Danmark opfylder.
Poul Qvist Jørgensen (S), 1998-01-15:
Hr. Jensby har faktisk svaret på det spørgsmål, som blev stillet til mig, og det vil jeg gerne sige tak for.
Jeg vil gerne understrege en gang til og så for alvor - jeg håber også, det trænger ind - at det, der passer os - og det er et flertal i det danske Folketing - er, at den måde, vi arbejder med de her ting på, også er i overensstemmelse med de internationale konventioner.
Hr. Kristian Thulesen Dahl eller andre har aldrig hørt os sige, at det er de internationale konventioner, der bestemmer, hvordan vi skal opføre os.
Det er omvendt.
Mon det så snart kan forstås?
Så skal jeg lige til sidst meddele hr. Kristian Thulesen
, at de dér forsøg på at narre Socialdemokratiet eller andre ind i forskellige blindgyder om, at de 7 år er noget, man kan finde i en konvention, er simpelt hen demagogi af værste skuffe, og det er noget ...
- ja, det er ikke så godt, det er faktisk temmelig ubehageligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-01-15:
Jeg synes jo egentlig, hr. Poul Qvist Jørgensen på udmærket vis får understreget over for den undrende danske befolkning, hvad det er for et niveau, man fører debatten om indfødsret på, og jeg synes egentlig, det er dybt beskæmmende for det danske folkestyre, at man ikke kan stille et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører på det her område, uden at man skal blive svinet til.
Men det er det, vi ser i debatter ude i forsamlingshuse rundt i landet, og det er det, vi ser her i Folketinget.
Jeg kommer på ganske rolig vis op på talerstolen, stiller et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører og skal bagefter overfaldes af den socialdemokratiske ordfører. Jeg synes, det er interessant, at det er den måde, man ønsker at føre debatten på, og jeg håber, at man rundt i landet finder ud af, hvad det er for et niveau, som hr. Poul Qvist Jørgensen sikkert med et flertal her i Folketinget bag sig ønsker at føre indfødsretsdebatten på.
Jeg tror på, at den danske befolkning ønsker niveauet for denne debat højnet og så også få en debat, hvor man kan diskutere, hvor man kan stille spørgsmål til hinanden, og hvor det er legitimt at rejse forskellige spørgsmål uden at skulle blive dænget til med den måde at argumentere på, som hr. Poul Qvist Jørgensen gør sig skyldig i her under dagens debat.
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Det må være noget skuffende for Venstres medlemmer og Venstres vælgere at høre hr. Svend Aage Jensbys indlæg her.
Hvad er der blevet af alle de mange, mange krav, som Venstrefolk gennem tiderne har stillet om, at der skulle være opstramninger i tildelingen af dansk statsborgerskab?
Det er det, man har dækket sig ind under.
Nu ser vi, at Venstre går sammen hånd i hånd med SF om at lave et nyt cirkulære.
Tror Venstre på, at Venstre hånd i hånd med SF kan lave et nyt cirkulære, hvor der bliver de væsentlige opstramninger i kravene om, hvem der kan få dansk statsborgerskab, som Venstre render rundt og profilerer sig med på møder ude i landet og i medierne?
Nu hvor det er muligt at spørge hr. Svend Aage Jensby, vil jeg godt spørge endnu en gang om det her med at lægge afgørende vægt på, at internationale konventioner overholdes
Arne Melchior (CD), 1998-01-15:
Det er et direkte spørgsmål til hr. Jensby, ikke fordi jeg er i tvivl, men jeg vil gerne høre det udtalt.
Det er vel sådan, at den ordførertale, hr. Jensby har holdt her, er holdt på Venstregruppens vegne?
42 mennesker i Venstres gruppe, og jeg vil være glad for en bekræftelse på, at ordførertalen var på samtlige 42 medlemmers, altså på gruppens vegne.
Svend Aage Jensby (V), 1998-01-15:
Jeg kan først sige til hr. Arne Melchior, at det faktisk er tilfældet.
Gruppen har diskuteret forslaget til vedtagelse og de konsekvenser, det kan have, på et tre kvarter langt gruppemøde i dag, og jeg har fuldstændig Venstres folketingsgruppe bag mig i det her.
Må jeg så sige til hr. Tom Behnke og for så vidt også til hr. Kristian Thulesen Dahl, at de herrer ikke skal bekymre sig for Venstres vælgere.
Det skal vi nok selv gøre.
Og jeg tror også, jeg roligt kan sige, at de fleste af Venstres vælgere nødig vil have, at jeg eller andre i mit parti fremfører nogle af de menneskesynspunkter, der somme tider fremkommer fra de to herrers side.
Det er ikke det, Venstre står for, og det har aldrig været det.
Der kan have været misforståelser i debatten, men Venstre er et liberalt parti, der lægger vægt på, at det enkelte individ skal have sine rettigheder.
Så meget ligger der i dét.
Så spørger hr. Tom Behnke, om Venstre tror, at Venstre kan lave nogle regler sammen med SF.
Ja, der er faktisk mange områder, hvor SF's og Venstres synspunkter er sammenfaldende.
Bl.a. er der på det punkt, som jeg var inde på, menneskesynet og individets retssikkerhed, ikke så langt imellem os.
Så jeg tror egentlig, jeg meget nemmere kan lave nogle regler sammen med hr. Steen Gade end sammen med hr. Tom Behnke.
Og så må jeg for sidste gang sige til hr. Thulesen Dahl: Venstre er ikke på vild flugt fra noget som helst, heller ikke fra beslutningsforslag nr. B 64, men det er slet ikke det, vi diskuterer i dag.
Det står i øvrigt udtrykkeligt i sidste pind i forslaget
til vedtagelse, og jeg føler mig overbevist om, at både de øvrige forslagsstillere til forslaget til vedtagelse og justitsministeren utvivlsomt gerne vil se både hr. Tom Behnke og hr. Thulesen Dahl til drøftelser om de kriterier, der skal opstilles, men det er altså ikke dem, vi diskuterer i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-01-15:
Jeg tror, det lykkedes hr. Svend Aage Jensby at sige, at han ikke bryder sig om det menneskesyn, som jeg ved forskellige lejligheder har givet udtryk for.
Vil hr. Jensby ikke komme herop på talerstolen og fortælle, hvad det er, jeg på det her område skulle have have sagt, som illustrerer et menneskesyn, som hr. Jensby ikke kan sympatisere med?
Jeg kunne godt tænke mig lidt dokumentation, når man kommer med en sådan beskyldning, som hr. Jensby netop er kommet med.
Det kunne være spændende.
Men jeg tror ikke, hr. Jensby har nogen dokumentation for det; jeg tror, det er noget, han griber ud af den blå luft for at prøve at komme lidt i offensiven.
For sandheden er jo, at hr. Jensby og Venstre er på vild flugt fra det, man for ganske få måneder siden sagde i den offentlige debat.
Og jeg vil gerne bede hr. Jensby om at bekræfte, at Venstre har udtalt om det her område, at man ville forlange beslutningsforslag nr. B 64's krav om stramninger gennemført, hvis man på denne side af et folketingsvalg skulle indgå en aftale med regeringen om kriterierne for tildeling af dansk indfødsret.
Er det ikke korrekt?
Brian Mikkelsen (KF), 1998-01-15:
En usandhed bliver jo ikke mere rigtig af at blive gentaget flere gange, vil jeg sige til hr. Poul Erik Dyrlund, og jeg vil godt gentage - og jeg tror, jeg taler på alle forslagspartiernes vegne, som jo trods alt udgør et flertal i Folketinget - at dette forslag ikke må forringe brandmændenes vilkår.
Det handler jo om, at de skal have nogenlunde de samme vilkår som i dag.
Så selv om man gentager sin påstand gang på gang, er formålet med det her altså ikke at forringe deres vilkår.
Formålet med forslaget er at sikre de deltidsansatte brandmænd nogle ordentlige og anstændige vilkår og specielt at sikre, at de ikke bliver ramt, hvis de er så uheldige at blive arbejdsløse.
Det er det, øvelsen går ud på. Vi synes, vi har fremsat et fornuftigt forslag, som så godt som alle partier i Folketinget på nær - tilfældigvis - regeringspartierne støtter, og regeringen burde jo egentlig tage imod med kyshånd og få løst det problem, for brandmændene er glade, og alle ville være glade, hvis regeringen blot var lidt mere konstruktiv.
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Hr. Svend Aage Jensby svinger sig jo højt op og prøver på at profilere sig ved at skyde os andre noget i skoene, som bestemt ikke er rigtigt.
Og hr. Jensby siger, at det er vigtigt, at man påser, at disse udlændinges rettigheder bliver overholdt - rettigheder!
Er det sådan at forstå, at hr. Jensby og Venstre mener, at udlændinge har et egentligt retskrav på at få
dansk statsborgerskab?
Er det det, hr. Jensby mener?
For det, der ligger i ordet rettigheder, må jo være, at hr. Jensby mener, at udlændinge har et egentligt retskrav på dansk statsborgerskab, men det er jo ingenlunde tilfældet, og det harmonerer slet ikke med den politik, som Venstre profilerer sig med i medierne.
Og mener hr. Jensby, at det er et meget skidt og dårligt menneskesyn, når vi i Fremskridtspartiet har den holdning, at voldsforbrydere, voldtægtsforbrydere, menneskesmuglere og personer, der har forsøgt at begå manddrab, ønsker vi ikke at give dansk statsborgerskab?
Er det så et dårligt menneskesyn?
Er det sådan, det skal forstås?