Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Det her lovforslag minder mig om tiden for ca. 2 år siden, da vi behandlede lovforslag nr. L 99 om regeringens erhvervslettelser.
Der var også en række forskellige lovforslag.
Nogle af forslagene kunne vi stemme for, og nogle var vi imod.
Sådan er det også med det her lovforslag.
Det, det endte med på daværende tidspunkt, var, at vi stemte imod, fordi vi ikke kunne acceptere, at man ikke ville lukke det skattehul, som gav en koncern et fradrag på mange, mange milliarder.
Vi kunne heller ikke acceptere, at man fjernede overgrænsen for indbetaling af restskat, der giver virksomhederne 250 mio. kr. bare lige på forskudsindbetalinger.
Det var det, som jeg sad og tænkte på.
Det minder mig også om, at Venstre, når de skal profilere sig, fortæller om, at der var hundrede skatter, der gik op i vores tid.
De glemmer altid at sige, at der også var hundrede, der gik ned.
Man kan selvfølgelig sige, at det bliver knap så mange med det her forslag, for når man nu putter 11 forslag i 1, så ser det jo anderledes ud.
Det har været et spørgsmål, der har været arbejdet med i meget lang tid i Skatteudvalget.
Utallige er de samråd, som finansministre, tidligere økonomiministre og nu også finansminister og skatteminister har deltaget i, hvor man har redegjort for forløbet, og man er nu kommet frem til en sambeskatningsmodel, der dog ikke er fuldt tilfredsstillende, idet Luxembourg, Østrig og Belgien jo ikke er fuldt med.
Der mangler så også nogle forhold, som skal være i orden her inden sommeren.
Men når det drejer sig om en række af de andre spørgsmål, der er med, synes vi nok, vi er mere tvivlende.
Vi synes, det er vigtigt yderligere at få belyst det spørgsmål, der er, når det drejer sig om virksomheder, der er finansieret ved lånoptagelser, altså tynd kapitalisering.
Vi har en række spørgsmål om, hvilke følger der ligger dér; dem vil vi have belyst.
Det her forslag er jo ikke bundet op på et direktiv, men derimod på en formodning om, at det kunne blive nødvendigt.
Det, som også undrer, er, at reglerne fremover kun gælder for långivere, som er juridiske personer, ikke for fysiske personer, som der står, og der er en vis grænse.
Det synes vi også er værd at spørge nærmere ind til.
Det er også afgørende at få afklaret virkningen af dette forslag, også ud over hvad der er belyst i forslagets bemærkninger, fordi der jo allerede nu er kommet mange henvendelser fra bl.a. revisorer, som jeg også har nævnt her tidligere.
Det er helt afgørende at få afklaret virkningen af de ændrede regler om sambeskatning efter selskabsskattelovens § 31.
Det var den paragraf, som man undlod at ændre med L 99, den, man så elegant sprang over og lod skattehullet stod åbent.
Det er i hvert fald afgørende at få en fuldstændig afklaring af, hvad der kan ligge omkring den her bestemmelse.
Det ser ud til, at der i hvert fald kan ligge nye fradragsmuligheder.
Der er også spørgsmålet om fraflytningsbeskatning.
Vi vil også have oplyst konsekvenserne af den bestemmelse.
Lad mig også sige, som jeg startede med: Det er en uskik, og det er for os også uacceptabelt, at man lægger så mange forslag frem, hvor vi i hvert fald kan stemme for nogle af forslagene og andre ikke kan stemme for.
Derfor skal vi opfordre skatteministeren til at dele det her forslag, så det, der er EU-retligt, og som der ligger aftaler om, i hvert fald står for sig, og de andre forslag bliver lagt sammen.
Der er jo ikke identitet.
Vi har diskuteret det og agter faktisk at forelægge det her problem for Udvalget for Forretningsordenen, fordi vi synes, at vi nu én gang for alle må have en endelig afgørelse på, om en minister kan lægge så mange forskellige forslag frem.
Konsekvensen er jo, som jeg har sagt tidligere, og som de statsautoriserede revisorer har meldt os her i dag, at det er umuligt eller vanskeligt at overskue.
Det komplicerer de skattemæssige regler i alle koncerner, navnlig de grænseoverskridende.
Lad mig også sige, selv om jeg godt nok har forstået, at det må være en fejl: Det er en uskik, at man 1 time før lovbehandlingen sender de her høringssvar over. Vi har ikke protesteret imod det, fordi vi også synes, at vi må have gang i det her, men jeg vil bare minde skatteministeren om for en anden gangs skyld, at de høringssvar altså skal være ovre senest fredag kl. 12, hvis man ønsker at få behandlet sine lovforslag her i Folketinget.