runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-12-01:
Nu synes jeg, hr. Rasmus Prehn skal lytte nøje til, hvad jeg siger, for det tror jeg desværre ikke han gør.
Jeg siger ligeud, at der er igangsat et udredningsarbejde, som skal kigge på hele den almene boligsektor, og at der derudover er åbnet mulighed for, at huslejen kan sættes ned i nogle områder for at modarbejde ghettodannelse.
Så kan det næsten ikke siges mere klart og tydeligt, hvad Venstre mener, selv om hr. Rasmus Prehn prøver at drage det i tvivl.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-01:
Det lyder, som om hr. Michael Aastrup prøver at skyde os i skoene, at vi går ind for misundelsespolitik.
Nej, det er sådan, og det er også det, jeg godt vil spørge om: Kan Venstre ikke se, at det vil være rimeligt og mere retfærdigt og skabe mindre ulighed, hvis man netop gav lejerne mulighed for at få den lavere husleje og andre af de fordele, som de rent faktisk selv har betalt til?
Fra Socialdemokratiets side er det hverken et spørgsmål om misundelsespolitik eller et spørgsmål om tomme lejligheder.
Det er – og det var derfor, jeg stillede spørgsmålet så kontant – et spørgsmål om en mere retfærdig måde at gøre tingene på, som kan være med til at skabe mindre ulighed.
Nu er det jo ikke Venstres ordfører, der betaler huslejen, men for de mennesker, der betaler den høje husleje, er det svært at se, hvorfor de skal have den dårlige behandling, hvorfor de ikke kan få lov til at få glæde af den lave rente, og hvorfor de ikke kan få lov til at få en lavere husleje.
Hvorfor?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-12-01:
Nu synes jeg, den socialdemokratiske ordfører skal passe meget på med at skyde mig i skoene, at jeg skulle have kaldt Socialdemokratiets politik for misundelsespolitik.
Jeg er alt for pæn til at bruge sådanne ord om andre partier.
Det, jeg derimod siger, er, at jeg synes, vi skal vente på, at udredningsarbejdet bliver færdigt, for så kan vi klokkeklart se, om der er behov for at lave nogle ændringer eller ej.
Men jeg synes, vi skal passe meget på med at blæse det op til at være et kæmpestort problem, for det er det ikke.
Den lave rente er faktisk med til at skabe nogle muligheder for os alle sammen, selvfølgelig alt afhængig af hvordan vores situation er.
Men det er altså ikke et problem, at vi har en lav rente, tværtimod.
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
Men M025S17191783tojo.fm Page 1766 Friday, February 10, 2006 12:33 PM
hvordan hænger det sammen med, at man samtidig ønsker en langsigtet finansieringsreform af hele den almene boligsektor?
Hvis man gør det, er det så ikke en god idé lige at afvente, at der kommer en analyse om et års tid?
Kan man både støtte det her og samtidig sige, at man gerne vil have en langsigtet reform?
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Socialdemokratiet støtter ethvert skridt i den rigtige retning, og vi mener, at det forslag, som SF har lagt frem, er meget åbent.
Man skriver direkte, at man lægger sit eget tekniske forslag frem som en form for inspiration, men man lægger sig ikke fast på noget.
Man ønsker en lavere husleje, en model, der sikrer det.
Det synes vi er et skridt i den rigtige retning, og det mener vi på ingen måde er i uoverensstemmelse med ønsket om en mere langsigtet finansieringsreform – på ingen måde, huslejen skal ned.
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
Det er jo ikke nogen lille reform at lave en finansieringsreform af den almene boligsektor, og et eller andet sted synes jeg da også, at Socialdemokraterne må have en interesse i, at når nu man faktisk sætter gang i et udredningsarbejde, som Socialdemokraterne selv har efterlyst, så afventer man faktisk lige, hvad det fører med sig, og udleder ligesom på den baggrund, hvad det er, der skal ske med den almene boligsektor.
Jeg synes bare, at rækkefølgen er lidt forunderlig.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Det er lidt atypisk, at der stilles spørgsmål her fra denne side, men jeg takker formanden for at give mig lov til at stille spørgsmålet, som hverken er tænkt som et støttespørgsmål eller det modsatte.
Jeg vil bare gerne spørge ministeren, om ministeren kan se nogle områder, hvor det kan være en ulempe for samfundet eller for enkeltpersoner, at vi har en lav rente.
Jeg kan nemlig ikke selv få øje på noget, bortset fra at de få, der har rigtig mange penge stående i banken, måske kan have ulempe af det, men kan ministeren se nogen steder, hvor det er til ulempe, at renten er lav?
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Som jeg også antydede i mit spørgsmål til Venstres ordfører tidligere i debatten, er der jo sådan set mulighed for, hvis regeringen virkelig ønsker at lave en huslejemodel, der sikrer lavere husleje, at gøre de tanker, der ligger i beslutningsforslaget her, til en del af det reformarbejde.
Det er et spørgsmål om politisk vilje.
Regeringen har åbenbart ikke politisk vilje til at give lejerne i den almene sektor samme muligheder, som ejerne i de private boliger har, og derfor ønsker den ikke at gøre det her til en del af det reformarbejde, man laver.
Det kunne man jo vælge at gøre, hvis man ville, hvis man havde politisk vilje til at gøre det, som man taler om på Venstres landsmøde, hvad angår lighed osv.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Diskussionen er jo gået på, om man kan bruge huslejenedsættelser til målrettet at bekæmpe ghettodannelser, og jeg tror, der efterhånden er bred enighed i Folketinget om, at det kan være et godt redskab.
Jeg vil gå et skridt videre.
I mange områder, specielt i Jylland, hvor både Venstres ordfører og jeg selv kommer fra, oplever man, at det er svært at leje de almene boliger ud, og at det især er svært at tiltrække et bredt udsnit af befolkningen.
Folk i arbejde med bare nogenlunde store indkomster foretrækker ejerboligerne, fordi det er billigere at bo i en ejerbolig end i en almen bolig, så derfor vil jeg spørge: Kunne det i et bredere perspektiv ikke under alle omstændigheder være en god idé at nedsætte lejen i de almene boliger, så de bliver et konkurrencedygtigt alternativ, ikke kun i de udsatte områder, men i hele landet?
Det ligger netop i forslaget, at det ikke vil koste staten nogen penge, og kunne man så ikke nedsætte huslejen i alle de almene boliger?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-12-01:
Allerførst synes jeg, vi skal holde fast ved det, socialministeren kom frem med i sit indlæg ved starten af debatten, nemlig hvor lille et problem det så at sige er.
Vi er altså nede på, at kun en lille promille af lejlighederne står tomme, og derfor må jeg indrømme, at jeg ikke ser det som et stort problem, som jeg kan forstå at andre gør.
Jeg vil lade den dør stå åben, at hvis udredningsarbejdet fører til, at der skal laves noget om på den måde, pengene fordeles på i den almene boligsektor, er Venstre også klar til at tage en debat om det.
Men jeg synes ærlig talt, vi skal have baggrundsmaterialet i orden, før vi begynder at beslutte noget.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Ja, De Radikales ordfører har nok ret i, at vi måske ikke altid er enige om, hvor pengene skal hentes fra.
Vi er af den klare opfattelse i Enhedslisten, at der rent faktisk er råd til velfærd i det her samfund.
Vi er et af verdens rigeste lande, og så længe vi er det, mener jeg faktisk, det er helt uantageligt, at vi står over for en gruppe i det her samfund, som ikke har penge nok til at klare den til den sidste i måneden.
Jeg vil godt lige fastholde ordføreren på, at selv om man jo i De Radikale ellers typisk er sådan et moderne caffelatteparti, som går ind for ligestilling, fastholder man alligevel en gammeldags retorik om, at ægtefæller har pligt til at forsøge hinanden.
Hvor er de begreber, at man som selvstændigt menneske indgår i en kærlighedspagt, og at man selvstændigt har råderet over sin økonomi?
For det er jo lige præcis det, det her forslag lægger op til: at man får den selvstændighed, også inden for ægteskabets rammer.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg vil meget undskylde over for socialministeren, at jeg kaldte det et råd eller nævn, når det nu er en arbejdsgruppe.
Det synes jeg er en meget vigtig forskel, og jeg er helt sikker på, at både socialministeren og regeringen har gjort sig store overvejelser.
Råd og nævn er man modstander af, men arbejdsgrupper er noget helt, helt andet; det kan enhver sige sig selv.
Men det gør jo sådan set ikke problemet mindre.
Her har SF fremlagt et konkret forslag, som viser, hvordan almene lejere – ikke i morgen, ikke om 1 eller 2 eller 3 år, når udredningsarbejdet er færdigt, men her og nu – kan få en lavere husleje, som er et af de redskaber, der er bred enighed om er nødvendigt for at få brudt udviklingen i den almene sektor og tiltrække en bredere sammensat beboerskare.
Her er et forslag, som viser, at det kan lade sig gøre her og nu, så hvorfor synes ministeren, at de mennesker må vente og væbne sig med tålmodighed, når det kan lade sig gøre at løse nogle af den almene sektors helt grundlæggende problemer, uden at staten skal bruge en krone på det?
Pia Kristensen (DF), 2005-12-01:
Der må altså være noget, som Enhedslistens ordfører totalt har misforstået.
Den ene milliard, der er afsat på finansloven, er netop målrettet til de allerallerdårligst stillede førtidspensionister, nemlig de førtidspensionister, der er på den almindelige forhøjede førtidspension under den gamle ordning.
Pengene er lige præcis målrettet til de allersvageste i dette samfund.
Som jeg også sagde i min ordførertale, er det altså ikke kun ægtefælleafhængigheden, der er et problem for førtidspensionisterne.
Når de bliver folkepensionister, mister de deres handicapkompenserende ydelser, og det er en meget, meget stor nedgang.
Der er også problemer for de unge, der skal på plejehjem.
De skal betale 17.000 kr. om året i servicebetaling, og her skal vi finde et par hundrede millioner.
Jeg synes faktisk, Enhedslisten skal takke Dansk Folkeparti for, at den ene milliard blev afsat på finansloven.
Havde vi ikke været vedholdende over for regeringen, var den milliard ikke blevet afsat.
Det er os, der har taget debatten op, det er os, der har fået afsat den ene milliard, så jeg synes, Enhedslisten skal sige tak til Dansk Folkeparti, fordi vi har taget hul på debatten og nu er startet med at få sat nogle penge af, som vi vil arbejde videre med.
Lise von Seelen (S), 2005-12-01:
Fru Pia Kristensen nævner, at man vil gøre rigtig, rigtig meget for førtidspensionisterne, og at man har fået afsat denne milliard, men Dansk Folkeparti havde jo chancen for at tilslutte sig et ændringsforslag til finansloven, som forbedrede væsentlig mere end den ene milliard.
Men det afstod man fra, det ville man ikke.
Nu siger fru Pia Kristensen, at fordi man er med i finanslovaftalen, kan man ikke forbedre forholdene for førtidspensionisterne yderligere.
Men hørte jeg rigtigt, da jeg hørte fru Pia Kristensen sige, at til næste års finanslovforhandlinger vil man sikre, at der bliver sat flere penge af til området?
Og kan vi så forvente, at man vil bakke op om forslaget om, at alle, der er tilkendt førtidspension efter den gamle ordning, kan komme med i den nye ordning?
Pia Kristensen (DF), 2005-12-01:
Jeg vil sige meget klart, at vi altså mener noget med det, når vi siger, at vi vil forbedre forholdene for førtidspensionisterne.
Nu har vi fået indflydelse, vi er parlamentarisk grundlag for regeringen, og derfor kan vi få gennemført nogle af vores ting.
Først var der ældreydelsen, og nu er det tillægsydelsen til de dårligst stillede førtidspensionister.
Fra Socialdemokraternes side er debatten gået på, at man vil afsætte 3 mia. kr. til førtidspensionisterne, men pengene skal tages fra satspuljen, hvor der ikke engang var 1 mia. kr. til forhandling.
Jeg ved godt, at jeg ikke må stille spørgsmål, men Socialdemokraterne vil skaffe 3 mia. kr. fra satspuljemidlerne, der går til de allerallerdårligst stillede i vores samfund – narkomaner, alkoholikere, prostituerede og udsatte børn og unge – og derfor vil vi ikke støtte det forslag.
Vi ser hellere, at midlerne bliver delt ud til de svage grupper, og jeg synes, vi har fået lavet en god satspuljeaftale i år.
Lise von Seelen (S), 2005-12-01:
Det er rigtigt, at der ikke må stilles spørgsmål den modsatte vej, men jeg kunne godt være fristet til at svare på noget af det, fru Pia Kristensen sagde om finansieringsdelen, for fru Pia Kristensen ved jo godt, at der også var nogle andre bud fra Socialdemokraternes side.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti ved næste års finanslov være med til det sidste nøk, så førtidspensionisterne under den gamle ordning kommer med i den nye pensionsreform?
Der kan svares med ja eller nej.
M025S17191783tojo.fm Page 1752
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Pia Kristensen (DF), 2005-12-01:
Nej, det kan det faktisk ikke, for vi har flere ting i spil.
Vi har flere ting, vi gerne vil forbedre for førtidspensionisterne.
Jeg kan godt gentage det for tredje gang: Det er de handicapkompenserende ydelser, servicebetalingen på plejehjem eksempelvis og så det forslag, som Enhedslisten også fremsætter, der indgår i de prioriteringer, vi skal arbejde med frem til næste års finanslovforhandlinger.
Så hvordan udfaldet bliver, hvordan forhandlingerne kommer til at forløbe, kan jeg jo ikke stå og svare på her i dag.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Nu er det sådan, at grunden til, at Enhedslisten genfremsætter sådan et forslag gang på gang og bliver ved med at tage den her debat op, sådan set er, at vi har den meget principielle holdning, at det er helt uantageligt vi i dagens Danmark, i 2005, skal leve i et samfund, hvor man er afhængig af ægtefællens indkomst.
På en lang række andre områder i Danmark i dag anser man hinanden for selvstændige individer: Det er i forbindelse med SU, valg af uddannelse, arbejdsløshedspenge osv., men lige netop på nogle meget snævre områder er det så, at man hænges op på at skulle være afhængig af en ægtefælles indkomst.
Så det er jo ikke nogen overraskelse.
Det er heller ikke nogen overraskelse, at De Konservative afviser forslaget med udgangspunkt i en meget gammeldags holdning til det, men jeg hører dog alligevel De Konservative åbne for muligheden for en reel, principiel debat.
Tom Behnke (KF), 2005-12-01:
Ja, det kvalificerede niveau kan vi i hvert fald godt bidrage med.
Men jeg er også nødt til at sige til Enhedslisten, at hovedreglen her i samfundet netop er, at ægtefæller har en gensidig forsørgerpligt.
Der er så nogle områder, hvor det ikke gør sig gældende, bl.a. i den forsikringsordning, der hedder arbejdsløshedsdagpenge – der er der ikke tale om det – men hovedreglen er faktisk, at der er den forsøgerpligt.
Fru Majbrit Berlau kunne nu nævne nogle områder, hvor der ikke er det, men omvendt kunne jeg også – hvis jeg havde forberedt mig på det til i dag, og det har jeg så ikke gjort – lave en liste, der var alenlang, over, hvor det rent faktisk gør sig gældende.
For hovedreglen er, at ægtefæller har en gensidig forsørgerpligt.
Det er hovedreglen i vores samfund.
Det kan godt være, at Enhedslisten vil omstyrte vores samfund og lave revolution og sådan noget – det bliver nok en meget lang diskussion – men lad os prøve at se, hvor det kan bære hen ad.
Når jeg siger noget om at tage en større og mere generel debat om det her, er det, fordi det jo dybest set er lidt ærgerligt og lidt synd, at Enhedslisten kommer med ét forslag på et meget lille, meget afgrænset område og siger: Her vil vi gøre noget.
Hvis man skulle gøre noget, så lad os tage den store, generelle debat.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Jamen debatten om revolutionen tager vi også meget gerne med hr. Tom Behnke, det kunne da blive ganske underholdende – og hellere før end senere.
Men grunden til, at vi rejser debatten på det her område, er bl.a., at det falder os for brystet, at når man vurderes til førtidspension i dag, så vurderes man på et meget individuelt grundlag.
Det er ikke sådan, at man ser, hvor meget den samlede families arbejdsevne er faldet.
Så det er jo et individuelt hensyn, man vurderer på baggrund af, når man tilkender førtidspension.
Og når man så har fået tilkendt den, er det hele familiens indtægt, der bliver lagt til grund for den økonomiske vurdering, og det er det, vi finder meget uretfærdigt.
Tom Behnke (KF), 2005-12-01:
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Diskussionen her i dag handler meget specifikt om økonomi
, så hvis vi ser bort fra de ulykkelige mennesker, som er i en rigtig kedelig situation rent helbredsmæssigt, og ser på økonomien alene, og hvis vi så ser på det eksempel, som Enhedslisten har brugt til at løfte forslaget op i Folketingssalen, så må vi om den pågældende familie, som vi også har hørt andre ordførere være inde på, sige, at hvis det her regnestykke skal hænge sammen, så har den familie en husstandsindkomst på over 600.000 kr.
Det er vel næppe sådan, at man med en husstandsindkomst over 600.000 kr. er nødlidende.
Vi har i Det Konservative Folkeparti den opfattelse, at dem, der har størst brug for hjælp, er dem, vi skal hjælpe først, og det har vi tænkt os at gøre, og det har vi tænkt os at holde fast i.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-01:
Jeg skal ikke trætte Tingets medlemmer med at gentage, hvad det er, forslaget går ud på, men blot sige, at jeg tror, man ikke skal have haft med socialområdet at gøre ret længe, før man oplever, at der er en del førtidspensionister, der oplever frustrerende situationer.
Jeg oplever mest, at det er folk, som, om man så må sige, har boet hver for sig, og som så måske indleder et forhold og ønsker at flytte sammen og derved få en reel nedgang i den samlede indtægt, som jeg får henvendelser fra.
Og jeg vil derfor heller ikke på forhånd udelukke, at det kunne være tiltrængt med nogle justeringer på det her område.
Men jeg må ligesom en lang række andre partier sige, at vi overordnet set ikke kan støtte forslaget, og det er der tre grunde til: Den første er den, som stort set alle andre ordførere også har nævnt, nemlig at som udgangspunkt er ens månedlige udgifter alt andet lige lavere, hvis man bor sammen med en anden, og at vi har forsørgerpligt i samfundet, hvilket jo sådan set hele vores sociallovgivning bygger på.
Nu nævnte Dansk Folkepartis ordfører, at de havde fundet frem til 700 mio. kr.
Vi havde debatten forleden, da vi diskuterede regeringens forslag om at sætte ydelserne op for dem, der er på den gamle ordning med almindelig og forhøjet almindelig førtidspension.
Det vil vi måske hellere bruge pengene på i første omgang.
Mænd og kvinder er lige for loven i det her tilfælde, men det er jo sandt nok, at der er flere kvinder på førtidspension, end der er mænd.
Der vil jeg bare sige til Enhedslistens ordfører: At få bugt med dét fænomen – altså for det første at få sikret, at der er en mere lige repræsentation af mænd og kvinder i de erhverv, der er så hårde, at man har større risiko for at komme på førtidspension, og at gøre arbejdsmiljøet på de pågældende arbejdspladser bedre, så vi ikke får den skævvridning – vil vi gerne være med til at kigge på fra radikal side, for det er der, ondets rod ligger.
Man kan jo kun lappe på det fænomen, at der er flere kvinder på førtidspension, ved at gå ind og omrokere i, hvordan man betinger ydelserne af, hvad ægtefællerne får – og det er i hvert fald ikke der, det batter noget.
Der, hvor det batter noget, er, hvor vi går ud og sikrer ligestilling, der gør, at kvinder og mænd i højere grad vælger de samme erhverv og bliver ens repræsenteret i de samme erhverv, og at de erhverv, de vælger, har et ordentligt arbejdsmiljø, uanset hvad de vælger.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Det er simpelt hen, fordi jeg synes, vi skal lade være med at lave nogle hovsaløsninger på området.
Den fremtidige huslejestruktur indgår selvfølgelig også i diskussionen, og det er i øvrigt rigtigt, som hr. Morten Homann var inde på, at vi er meget optaget af at bruge huslejen som et redskab til eksempelvis at sikre en mere blandet beboersammensætning.
Det er lige præcis derfor, vi i den netop indgåede boligaftale har afsat op til 200 mio. kr., som er målrettet huslejenedsættelser i de problemramte områder.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Skal jeg forstå det sådan, at den radikale ordfører siger, at hvis Enhedslisten kommer med et færdigt økonomisk budget, der er klokkeklart ned til den enkelte krone, også med hensyn til, hvor vi også henter pengene fra, så vil De Radikale gerne støtte forslaget?
M025S17191783tojo.fm Page 1755
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-01:
Jeg tror, at der lå to spørgsmål i det.
Det første var mere generelt, og det er jo ikke nogen stor overraskelse, at Enhedslisten og Det Radikale Venstre ikke helt deler syn på den økonomiske politik her i landet.
Som udgangspunkt vil vi selvfølgelig have en finansiering på plads, og som udgangspunkt mener vi, at man skal prioritere, hvor man sætter midlerne ind.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at der ingen tvivl er om, at der er nogle grupper i det her land, ikke mindst blandt førtidspensionisterne, som godt kunne tåle et løft, og det har vi også tilkendegivet ved flere lejligheder – kontanthjælpsloftet osv. er andre eksempler på det.
For det andet hvad angår giftermålsstatus: I Det Radikale Venstre ønsker vi ikke at blande os i, om folk gifter sig, hvordan de lever, eller hvem de vil leve med på nogen som helst måde.
Men hvis man vælger at gifte sig, og det er ens valg, så har det jo nogle konsekvenser; det tror jeg at alle os, der har gjort det, også er indstillet på, sådan som det ligger nu.
Og hvis ikke man vil det, så må man jo lave særeje og arrangere sig på en anden måde.
Det, at man gifter sig, er jo lige præcis en form for kontrakt, man indgår, men det er jo en stor diskussion, hvad det vil sige at gifte sig.
Der er jo forhåbentlig en bund af kærlighed under det hele, men der er altså også nogle juridiske aspekter i det, som gør, at man bare kan lade være med at gifte sig, hvis det er sådan.
Rune Lund (EL), 2005-12-01:
Når man hører debatten her i dag, så er det jo lidt ærgerligt, sådan som man hører ordførerne, at det tyder på, at der ikke er flertal for Enhedslistens glimrende forslag.
Det er lidt ærgerligt, for det er jo en lidt speciel dag, vi har i dag.
Det er faktisk den internationale aids-dag, og nogle af de folk, der har hiv/aids, er jo også nogle af de folk, der får bevilget førtidspension.
Den vil blive holdt af fængselsbetjente, borgmestre, skoleelever og mange andre, og nu vil den så også blive holdt af et medlem af Folketinget, nemlig af mig.
Over 25 millioner er døde, over 40 millioner er smittede.
Fortsætter vi med at vende det blinde øje til, vil antallet af døde fortsætte med at sætte nye rekorder.
De fleste hiv-smittede dør, inden de fylder 30 år, udstødt, alene og gemt væk, fordi aids er en sygdom, ingen vil se i øjnene.
Der er lande, hvor børn bor på gaden, udstødte og smittet med hiv af den sprøjte, de deler på bunden af samfundet.
Der er lande, hvor døden ikke er det værste, men derimod visheden om, at den, man elsker, ikke er værd at behandle.
Tænk, hvilken forskel det gør, hvis kvinder får lov til at beskytte sig selv og får adgang til den medicin, der hindrer en mor i at smitte sit eget barn, hvis 15 millioner børn ikke skal leve som forældreløse, men vokse op med forældre, omsorg og skolegang, hvis alle har adgang til undervisning og indsigt, så uvidenhed ikke længere er den største smittekilde.
Tænk på forskellen, hvis vi ved at udbrede budskabet presser alverden til at åbne øjnene og presser verden til at handle.
I det tilfælde vil min tale ikke være forgæves.
I de 2 minutter jeg har talt, er 18 mennesker blevet smittet.
Den dag verden ser, at hiv og aids ikke kun er en katastrofe for Sydafrika, Indien, Kina, Rusland eller Ukraine, men for hele verden og også for Danmark, den dag gør en forskel.
Tak for ordet.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Det er bare for kort at svare på hr. Villy Søvndals spørgsmål, hvortil jeg kan sige: Nej, der er ikke den skelnen mellem varige og ikkevarige ydelser.
Der, hvor der f.eks. efter reglerne er tale om ægtefælleindkomstafhængighed, er i pensionssystemet og i kontanthjælpssystemet.