runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2004-01-28:
Jeg er glad for, at hr. Erik Mortensen vendte tilbage til spørgsmålet, for jeg kunne simpelt hen ikke nå at svare på det i første omgang.
Med hensyn til de muligheder, vi har i forbindelse med Fiskeribankens ageren, er det klart, at Fiskeribanken jo heller ikke har været blind for de akutte problemer, der er i fiskeriet i øjeblikket, og med den nye afdragslåneordning har den også været med til at give nogle forbedrede muligheder - jeg kan se, at hr. Erik Mortensen nikker - som har betydet, at fiskeriet i mindre udstrækning end tidligere har været presset til at trække på kassekreditten.
Men det er selvfølgelig klart, at i den forbindelse er banken også interesseret i, at der ikke bliver effektueret tvangsauktioner, som i virkeligheden ikke havde været nødvendige.
Vi vil imidlertid få et bedre overblik over situationen, når vi kommer hen til aprilterminen, og så vil vi vurdere situationen.
Over for Danmarks Fiskeriforening har jeg også holdt muligheden for en begrænset ophugsordning åben, og jeg kan oplyse, at jeg efter yderligere drøftelser med Danmarks Fiskeriforening forventer, at vi kan træffe en endelig beslutning, formodentlig midt i næste måned, så de fiskere, der måtte ønske at gøre brug af en sådan model, kan indrette sig efter den.
Erik Mortensen (S), 2004-01-28:
Jeg anerkender helt tilbuddet om afdragslån.
Det er stadig to terminer, vi taler om, og det er selvfølgelig en akut hjælp. Men det hjælper ikke på lang sigt, og min påstand er, at hvis viljen er til stede, kan man godt lave den lovændring og få en EU-godkendelse af den.
Det stiller jo ikke fiskerne i en situation, hvor de får flere penge.
De får faktisk en større gæld, men de får altså en bedre hverdag.
I 1994 lavede man øvelsen sådan, at man omlagde fiskernes lån, men det var stadig til inkonvertible obligationslån.
Det er derfor, de hænger på den i dag, og det er det, vi skal prøve på at løse op for.
Ministeren sagde i sit skriftlige svar til Nordjyske Stiftstidende, at det ikke nødvendigvis afhænger af den politiske vilje, men hvis ministeren ikke giver udtryk for her i dag, at der er en vilje, må jeg konkludere, at der ikke er nogen vilje til at gøre det.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-01-28:
Sagen er den, at der også har været en henvendelse fra fiskeriet til Fiskeribanken vedrørende en mulighed for at lave en konverteringsordning, for så vidt angår de inkonvertible lån.
Banken har udarbejdet en konsekvensberegning af, hvad det kommer til at betyde, og jeg er ved at udforme et notat til Folketingets Fødevareudvalg om Fiskeribankens muligheder i denne sammenhæng.
Lidt afhængigt af, hvordan ordningen tilrettelægges, vil den med det renteniveau, vi kender i dag, komme til at koste i størrelsesordenen ca. 150 mio. kr.
Fiskeribankloven og EU's støttemuligheder giver dog ikke mulighed for, at banken kan yde støtte til fiskeriet på den måde, og derfor vurderer jeg, at en sådan statslig model ikke vil være mulig.
Erik Mortensen (S), 2004-01-28:
Jeg har aldrig været i tvivl om ministerens bedste hensigter, men det vil være yderst gavnligt at få et helt præcist svar på, hvad det lige nøjagtig er, der forhindrer det.
Jeg har selv opremset en stribe støtteordninger, som EU selvfølgelig har godkendt, også inden for snævre erhvervsgrænser.
Hvis jeg ikke får det direkte på papir, vil jeg derfor have svært ved at acceptere, at den mulighed er helt udelukket, og jeg synes heller ikke, ministeren gør sig særlig umage i sit skriftlige svar til Nordjyske Stiftstidende med at præcisere, at her er problemet.
Man har som sagt kørt den ordning i flere omgange med landbruget, man har også gjort det med fiskeriet, og derfor er det rent umiddelbart svært at se, at nu kan man bare ikke gøre det.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-01-28:
Grunden til, at man i Fiskeribanken har anvendt inkonvertible lån som grundlag for de muligheder, der er givet til fiskeriet - altså de lånemuligheder, fiskeriet har haft - er, at de inkonvertible lån som udgangspunkt har haft et lavere renteniveau end andre obligationslån.
Det er det, der har været udgangspunktet, og det er det, der har været ønsket, så jeg håber da, fiskeriet kan se, at det i en periode har haft et renteniveau, der generelt har været lavere end andre steder.
Vi har 200 mio. kr. til rådighed til forskellige initiativer for fiskeriet i 2004.
Dem vil jeg udmønte i samarbejde med Danmarks Fiskeriforening, og et af elementerne kan være anvendelse af en ophugningsordning for de typer fiskeri og de fiskere, som føler sig ekstremt trængt.
Jeg vil godt lige til sidst tilføje en bemærkning om Fiskeribanken.
Jeg ved, at Fiskeribanken vil drøfte på sit møde, om der igen skal åbnes mulighed for at give lån med variabel rente i fremtiden, så man i realiteten kan komme ned på et niveau, der svarer til ca. 2,6 pct., altså et variabelt lån.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Freddy Dam (V), 2004-01-28:
Regeringen er fast besluttet på at sikre og udbygge et konkurrencedygtigt skattesystem, og i den forbindelse udfolder regeringen løbende væsentlige bestræbelser for at lette erhvervslivets administrative byrder og forenkle skattereglerne.
L 126 er en del af dette projekt og indeholder forslag til en række forenklinger af skatte- og afgiftslovgivningen, hvoraf jeg kun skal nævne og kommentere
nogle få
For det første: Det foreslås at ophæve ejerlejlighedsavancebeskatningsloven, altså den særlige skat i forbindelse med førstegangssalg af ejerlejligheder
, dels fordi loven kun anvendes meget sjældent, dels fordi der nu er indført en generel skattepligt for avance ved salg af ejerlejligheder efter ejendomsavancebeskatningsloven, hvis lejligheden ikke er beboet af ejeren.
Den lov, der nu ophæves, var begrundet i et ønske om at hindre spekulation i, at fortjeneste ved salg af fast ejendom, herunder salg af visse ejerlejligheder, var skattefri.
Det er den ikke længere, og bl.a. derfor kan loven ophæves uden væsentlig skade.
For det andet: Det foreslås at afskaffe frigørelsesafgiftsloven, altså den lov, der medfører, at der skal betales en særlig skat af den værdistigning, der indtræder, når landzonejord overføres til byzone eller til sommerhusområde.
Loven var velbegrundet, da den blev indført, men i dag er omfanget af overførsel af landarealer til byzone væsentlig lavere, idet kommunerne i langt højere grad gennemfører en planlægning, der indebærer, at der ikke inddrages mere jord til byzone end nødvendigt.
Derfor er der heller ikke længere behov for at opretholde en særlig skattemæssig behandling af den værdistigning, der opstår ved arealoverførslen.
Efter ophævelsen af loven vil beskatning finde sted i medfør af ejendomsavancebeskatningsloven, men først når salg har fundet sted.
Det forekommer os i Venstre at være langt mere rimeligt og forståeligt for borgerne.
Venstre anerkender i høj grad, at regeringen tager de nødvendige retssikkerhedsmæssige hensyn til borgerne i forbindelse med ophævelsen af frigørelsesafgiftsloven, således at man i anden lovgivning bevarer den kommunale købspligt, bevarer muligheden for tilbagebetaling af frigørelsesafgift og bevarer den eksisterende henstandsordning.
Endelig indføres der frit valg, så de berørte i stedet for kan kræve sig beskattet efter ejendomsavancebeskatningsloven, hvis de ønsker det. For det tredje: Lovforslaget åbner endvidere mulighed for, at en ægtefælle kan succedere i den anden ægtefælles virksomhedsordning, eller med andre ord fuldt ud overtage ægtefællens virksomhed med aktiver og drift, uden at ægtefællens virksomhedsordning ophører med personbeskatning til følge.
Den overtagende ægtefælle indtræder således fuldt og helt i overdragerens skattemæssige stilling, hvad der samlet set er en forbedring for ægtefællerne.
Ud over de her nævnte ændringer indeholder lovforslaget en række yderligere justeringer, der viser, at regeringen tager en stor del af de forslag, som borgerne har sendt til Skatteministeriet i forbindelse med kampagnen »Skattejagt på regelbøvlet«, alvorligt, og det er vi selvfølgelig tilfredse med.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-01-28:
I forbindelse med muligheden for at klargøre, hvordan den økonomiske situation i fiskeriet er, har vi bedt Fødevareøkonomisk Institut om at prøve at give sin vurdering af situationen.
Sagen er den, at med den viden, man har i øjeblikket, konkluderer man, at der vil være en svagt stigende tendens i fangstværdierne i dansk fiskeri med ca. 2 pct. i 2004 i forhold til de tal, vi kender for 2003.
Udgangspunktet er imidlertid - og det tror jeg også alle er vidende om - at 2003 var et ekstremt dårligt år, hvor mange fiskere blev presset på økonomien, og jeg er derfor enig med hr. Erik Mortensen i, at i dag står mange danske fiskere i en vanskelig situation, og at 2004 formodentlig også vil blive et vanskeligt år.
Samtidig er der helt klart en række uafklarede forhold, der vil få indflydelse på fiskeriets økonomi i 2004 - forhold, som vi på nuværende tidspunkt ikke kender.
Vi kender ikke prisudviklingen på fisk, og vi kender ikke industrifiskeriets muligheder.
Er der tobis i det kommende år?
Jeg har løbende kontakt med Danmarks Fiskeriforening om at prøve at sondere terrænet inden for de muligheder, vi har, for at prøve at være med til at skabe et bedre grundlag for økonomien i fiskeriet.
Regeringen har med den nye initiativpakke for fiskeriet, som jeg fremlagde i november måned sidste år,
lagt vægt på at styrke erhvervets økonomi og bæredygtighed i forhold til ressourcerne.
Jeg ser frem til, at vi inden for makrelfiskeriet og industrifiskeriet kan etablere nye reguleringer, som gør det rationelt at fiske og dermed også giver en bedre indtjening.
Jacob Buksti (S), 2004-01-28:
Jeg skal bare være sikker på, jeg forstod hr. Mikkel Dencker rigtigt, når hr. Mikkel Dencker siger, at Dansk Folkeparti selvfølgelig er modstander af, at man får nogle muligheder her, som ikke er tilsigtede.
Sådan forstod jeg det.
Men det er jo tilsigtet her, at man får fradrag for udgifter, man aldrig har haft.
Det er tilsigtet.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om Dansk Folkeparti principielt mener, det er rimeligt, at man opnår fradrag i skatten for udgifter, man aldrig har haft?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-28:
Min forgænger havde iværksat et omfattende udvalgsarbejde, men det førte jo ikke til, at man kunne lave et forslag, som kunne samle et flertal af Folketingets medlemmer.
Så gik vi efter regeringsdannelsen i gang med at vurdere, om vi kunne finde den model, vi stadig væk havde en intention om, og det tror jeg alle i Folketinget har, der kan være attraktiv, og som også kan leve op til de overordnede principper, som den her regering har fastsat.
Vi har endnu ikke fundet den model, og derfor står vi i denne situation, men det er ikke ensbetydende med, at vi har opgivet denne sag forever.
Jacob Buksti (S), 2004-01-28:
Det er jo slet ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, hvorvidt det er rimeligt, at man skal have fradrag for udgifter, man aldrig har haft.
I kammeradvokatens notat skriver kammeradvokaten jo klart: »Herved var det som udgangspunkt sikkert, at en fortjeneste, som borgerne kunne have opnået skattefrit den 18. maj 1993, også er skattefri ved salg den 19. maj 1993 og senere.«
Så det er sket med den ændring, der skete i 1993, og derfor er spørgsmålet: Hvordan kan det være, at skatteministeren først udsender et cirkulære, som siger, at det kan man ikke, og nu kommer med et lovforslag, hvor det er sådan, at man indfører, som ministeren siger som et lille hjørne, en bestemmelse, som gør, at man kan få fradrag for udgifter, man aldrig har haft?
Hvorfor?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-28:
Dermed være ikke sagt, at det ikke er et vigtigt hjørne og en vigtig sag, selvfølgelig er det det.
Men jeg har bare forsøgt at anskueliggøre den politiske forskel, der er mellem på den ene side Socialdemokratiets opfattelse ved hr. Ole Stavad og den opfattelse, vi andre har. Det er klart, at det er en politisk skillelinje, og det er jo fair nok.
Sådan må det jo være.
Jacob Buksti (S), 2004-01-28:
Det nytter altså ikke noget, at skatteministeren bliver ved med at stå og svare udenom og sige, at det her handler om en politisk holdningsforskel.
Ja, hvis holdningsforskellen består i, hvorvidt man kun skal have fradrag for udgifter, man har haft, så er der åbenbart en holdningsforskel. Derfor handler det om, hvordan det kan være, at ministeren mener, at det er vigtigt at få indsat en bestemmelse i lovforslaget her, som sikrer, at folk kan få fradrag for udgifter, de aldrig har haft.
Mener skatteministeren, at det principielt er et rimeligt princip?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-28:
Når jeg henviste til 1982, så var det, fordi man der havde en indeksering af afskrivningsreglerne, og det er vel det samme.
Det er nødvendigt for mig at understrege, at når man laver en automatisk opskrivning af afskrivningsmuligheden, er der altså også sket en opskrivning, der svarer til den pristalsregulering, som blev indført på det tidspunkt.
Så kan hr. Buksti og andre selvfølgelig sige, at folk har fået en afskrivning for udgifter, de ikke har haft.
Jeg synes, at den her sag har vi brug for at få grundigt kulegravet under udvalgsarbejdet, og det er jeg selvfølgelig helt indstillet på.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-28:
Jeg vil godt rette blikket mod et andet af de elementer, som ligger i lovforslaget, nemlig spørgsmålet om, at det ikke skal være til hinder for skattefri aktieombytning, at aktieombytningen umiddelbart efterfølges af en skattefri ophørsspaltning.
Der står jo i lovforslaget, at den praksis, man nu vil gennemføre ved lov, er en lempeligere praksis end den, som det EF-direktiv, der ligger til grund for selve den her del, har lagt op til.
Den lempeligere praksis vurderer man så ikke har nogen provenumæssig virkning overhovedet.
Kan ministeren forklare, hvordan det kan lade sig gøre, og kan ministeren give en klokkeklar garanti for, at det ikke reelt viser sig at være en lempeligere praksis og dermed et hul i skattelovgivningen?
Morten Homann (SF), 2004-01-28:
Det kan måske forklare meget, hvis ikke skatteministeren har bemærket, at SF har interesseret sig for det her område.
Det kan også forklare ganske mange af de lidt intetsigende svar, der er kommet på spørgsmål, SF har stillet i Skatteudvalget på det her område.
Det kan vi jo vende tilbage til.
jo må kunne bekræfte, at en reform af aktieavancebeskatningen, altså ikke bare små forenklinger, men en reform af aktieavancebeskatningen har stået på regeringens lovprogram i samtlige udgaver frem til den udgave, som gælder for den indeværende folketingssamling.
Så vil ministeren ikke løfte lidt af sløret for, hvorfor man har proklameret, at der skulle ske en reform, som jo forudsættes at ville bygge på det i øvrigt ganske grundige udvalgsarbejde, der er foretaget på området, og så alligevel i denne her samling har stukket piben ind og ikke længere har ambitioner om, at der skal ske den forenkling, som alle mener er helt nødvendig på området?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-28:
Der sker en lovfæstelse af praksis, hvorefter det ikke er til hinder for skattefri aktieombytning, at aktieombytningen umiddelbart efterfølges af en skattefri ophørsspaltning.
Jeg går ud fra, at det er det problem, som hr. Samuelsen rejser, og der vil jeg sige, at efter vedtagelsen af konkurrencenævnpakken opstod der usikkerhed om den praksis, der er på det her område, og det, vi gør her, er, at vi lovfæster praksis med henblik på at undgå enhver form for tvivl.
Vi ser ikke de store konsekvenser for så vidt angår provenuet, og det vil vi selvfølgelig gerne have lov til at redegøre nærmere for i udvalget.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-28:
Ja, selv den usynlige markering bliver åbenbart observeret af Folketingets formand.
Så det takker jeg for.
Jeg synes alligevel, der er et behov for, at ministeren allerede nu lige prøver at redegøre for, hvorfor man nu vælger her i Danmark at gøre det på en lempeligere måde end det, der var lagt op til, når nu EU via et direktiv, som selvfølgelig stammer tilbage fra et mandat, som er givet i Folketingets Europaudvalg osv., har lagt en linje for, hvordan sådan noget skal implementeres.
Ministeren må have gjort sig nogle overvejelser, som han kan indvi Folketinget i allerede på nuværende tidspunkt, og det er bare det jeg efterlyser.
Kan vi få en lidt bedre uddybning allerede på nuværende tidspunkt, eller skal også det henvises til udvalgsarbejdet?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-28:
Jeg har altså ikke tænkt mig her at fremlægge et meget kompliceret regnestykke.
Det tror jeg ikke rigtig Folketingets talerstol er velegnet til.
Men det, jeg vil understrege, er punkt 1: Der er et direktiv, som vi forsøger at leve op til.
Punkt 2: Der er nogle provenumæssige konsekvenser, som vi ikke mener er voldsomme.
Det er de vurderinger, vi har foretaget som baggrund for det lovforslag, som ligger her, og det er den vurdering, som jeg henholder mig til her og nu.
Hvis der er behov for en yderligere uddybning, så gør vi det absolut gerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-28:
Den har jeg faktisk gentagne gange fremsat her i Folketinget, og alle må være klar over, at efter mange års undertrykkelse giver det spændinger i et samfund, som pludselig skal omskabes til et frit og demokratisk samfund.
Det spørgsmål, man må stille hr. Villy Søvndal, er jo:
Ønsker hr. Villy Søvndal den ro, der var under Saddam Hussein, tilbage?
Er det den ro og den stabilitet, hr. Villy Søvndal vil have tilbage?
Det er det vel næppe.
Det vil jeg ikke mistænke hr. Villy Søvndal for, for det, der foregik under den tilsyneladende rolige overflade, var jo massehenrettelser, tortur og undertrykkelse af befolkningen.
Det koster altid at gå fra undertrykkelse og diktatur
Man kunne godt ønske, at det gik hurtigere og med færre problemer, men jeg synes ikke, der er noget alternativ til det at stræbe efter, at folk får frihed og demokrati.
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-28:
Principielt er det jo sådan, at man skal have fradrag for en udgift, man har afholdt.
Det er derfor, man har opfundet begrebet fradrag.
Det er i hvert fald den opfattelse, jeg har af begrebet.
Nu kan jeg forstå, at der er forskellige opfattelser af, hvad det her lovforslag betyder på netop lige det her område omkring denne her ulovfæstede praksis, der har eksisteret, og det skal da selvfølgelig undersøges grundigere, for der skal ikke gives fradrag for noget, som man ikke har haft udgifter til.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-28:
Jeg er faktisk meget glad for den store omsorg, SF's ordfører af alle viser spørgsmålet om aktieavancebeskatning.
Det synes jeg er meget positivt.
Det er jo ikke sådan, at man måske har set den store aktivitet fra den side tidligere, men jeg synes, det er glædeligt, og hvis vi kan finde nogle forenklinger på aktieavancebeskatningslovgivningens område, som kan gennemføres inden for de gældende regler og inden for regeringens overordnede økonomiske politik, ja, så gør vi det gerne.
Vi har arbejdet med flere forskellige modeller.
Vi er ikke nået til vejs ende, vi har ikke fundet en endegyldig løsning på det problem.
Om vi gør det, og hvornår i givet fald ved jeg ikke, for det, som hr. Homann tænker på, er jo selve beskatningen.
Til gengæld har vi altså gennemført en række andre forenklinger, som er til stor gavn for folk med aktiebesiddelser.
Nu skal jeg ikke gå ind i den teknisk komplicerede og i øvrigt beklagelige administrative diskussion, der har været om praksis, og som startede, længe før jeg tiltrådte som minister.
Men jeg vil godt hæfte mig ved spørgsmålet om pristalsregulering.
I 1982 blev der fastsat udførlige regler om beskatning ved afståelse af fast ejendom.
Der blev bl.a. indført en regel om skattefrihed efter 7 års ejertid og regler om pristalsregulering af den faktiske anskaffelsessum, forbedrings- og vedligeholdelsesudgifter.
Det var i 1982, og i 1982 mellem den 20. januar og 10. september hed skatteministeren Mogens Lykketoft.
Jacob Buksti (S), 2004-01-28:
Det synes jeg er meget interessant.
Det er derfor, at man indfører en lov, som sikrer, at den ulovhjemlede praksis gennemføres, nemlig at der kan opnås fradrag for udgifter, man aldrig har haft.
Når det er dokumenteret, vil Dansk Folkeparti så sørge for, at det ikke gennemføres?
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-28:
Jeg tror naturligvis ikke, at hr. Buksti eller hr. Stavad siger noget, der er forkert, men jeg vil godt have det dokumenteret først, før jeg tager stilling til konsekvenserne deraf.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-28:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, er i Amerika og derfor ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne holde ordførertalen.
Jeg må indrømme, at jeg efter her at have hørt de første 20 minutter så glæder mig til det, for jeg kan jo se, at det er to meget kompetente socialdemokrater, hr. Buksti og hr. Stavad, der virkelig ved noget om emnet, og det er så min debut som skatteordfører efter 20 år, 1 måned og 13 dages medlemskab af Folketinget, så nu håber jeg ikke, der bliver for mange indviklede spørgsmål at besvare.
Fru Charlotte Dyremose ville have sagt følgende, hvis hun havde været til stede: L 126 har til formål at forenkle en række skatte- og afgiftslove, så det tror jeg på.
Vi Konservative mener, at der på en lang række områder er behov for en grundig regelsanering, således at befolkningen ikke udsættes for unødig, besværlig eller kompliceret lovgivning i mødet med de offentlige systemer. Denne forenklingsproces kræver nogle lange og seje træk, men vi er så glade for i den konservative folketingsgruppe, at regeringen i løbet af den første 2-års-periode har fået taget fat på en lang række områder, og dette lovforslag er en god og en naturlig videreførelse af dette arbejde.
Nu kommer der et meget langt ord, 36 bogstaver: ejerlejlighedsavancebeskatningsloven ophæves.
Det står der.
Desuden skal det nævnes, at de få lejligheder, der i dag stadig væk er underlagt ejerlejlighedsavancebeskatningsloven, i fremtiden vil blive beskattet efter ejendomsavancebeskatningsloven.
Man bliver mere og mere glad for, at man sidder i Retsudvalget og i Forsvarsudvalget og ikke i Skatteudvalget.
Som tidligere ordførere har været inde på, har også frigørelsesafgiftsloven udspillet sin rolle, og ligeledes vil også ejendomme, der overgår fra land- til byzone, i fremtiden blive beskattet efter ejendomsavancebeskatningsloven.
Forenklingerne på aktieavanceområdet betyder for det første, at retsstillingen fremover bliver klarere, ligesom der spares en del offentlig administration i forbindelse med dispensationsansøgninger.
Desuden imødekommes et ønske fra Investeringsforeningsrådet, der gør det muligt for investeringsforeninger at afvikle aktiebeholdningen over en længere periode.
Også her bakker vi Konservative op, da vi ønsker de bedst tænkelige rammer for en sund og velfungerende aktiekultur i Danmark.
Så summa summarum
Vi finder, at tilpasningerne er fornuftige og mener, at de giver større klarhed omkring lovgivningen.
Jacob Buksti (S), 2004-01-28:
Jeg tror, vi er mange i dette Ting, som altid har sat stor pris på hr. Helge Adam Møllers store alvidenhed og brede interesse for politiske spørgsmål.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Helge Adam Møller, om han vil være helt tryg ved, at vi borer nærmere i de Konservatives synspunkter under udvalgsbehandlingen?
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-28:
Det vil jeg være helt tryg ved, ja, fordi det bliver fru Charlotte Dyremose, der deltager i udvalgsbehandlingen, og hendes viden er noget større end min på det her område.