runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 1999-03-23:
Vi synes i alt væsentligt, at det er et udmærket lovforslag, som forenkler nogle ting og stopper nogle muligheder for snyd.
Det er vi store tilhængere af.
Vi forstår ikke, som SF også var inde på, hvorfor det skal koste os 2 mio. kr. at lave den her lov bedre end den gamle.
Det vil vi sådan set gerne i udvalgsarbejdet være med til at arbejde for at vi lader være med.
Vi har i Enhedslisten mange andre gode formål, som vi kan bruge 2 mio. kr. til.
Så den del er vi ikke for, men ellers støtter vi loven.
Anna-Marie Hansen (S), 1999-03-23:
Lovforslaget, som vi har til første behandling, vil skabe større fleksibilitet ved beregning af totalisatorafgiften samt tilføre hestesporten, især galopsporten, flere midler gennem en ændret afgiftsafregning.
Med lovforslaget vil afregningsreglerne blive ændret, således at en bevillingshaver afregner afgiften for alle baner under ét og for en uge ad gangen.
Sigtet er at udligne den forskel, som udviklingen i spilleomsætningen har medført, idet ændringen sætter landets trav- og galopbaner i stand til at udnytte sine fradrag fuldt ud. Forslaget vil tillige betyde en administrativ lettelse
for såvel hestesporten som andre bevillingshavere, der har flere baner, og som afholder flere løb på en uge.
Endvidere foreslår L 193, at det skal være strafbart at udbyde udenlandske totalisatorspil i Danmark.
Sådanne spil er nu som før ulovlige, men det har hidtil ikke været strafbart at medvirke til at udbyde spillene. Den stramning, som der her lægges op til, er således blot en logisk konsekvens af de nuværende regler.
I forbindelse med spil på cykelløb er der i lovforslag nr. L 193 ligeledes foreslået en ændring eller en begrænsning, så det fremover kun er cykelløb på bane, der kan gøres til genstand for spil og væddeløb efter totalisatorloven.
Forslaget er en præcisering som konsekvens af, at tips- og lottoloven ved lov nr. 438 den 26. juni 1998 blev ændret, således at spil i forbindelse med cykelløb på landevej blev overført til Tipstjenesten. Opsummerende mener jeg, at det lovforslag, som vi i dag har til første behandling, giver en fair støtte til hestesporten i Danmark i form af færre administrative byrder samt bedre adgang til at udnytte eksisterende fradrag.
På den baggrund finder jeg det rimeligt at stramme kursen over for dem, der måtte ønske at udbyde ulovlige udenlandske totalisatorspil her i Danmark.
Jeg skal således på Socialdemokratiets vegne give min tilslutning til L 193, ligesom vi gerne medvirker til en hurtig, om end grundig udvalgsbehandling.
Aage Frandsen (SF), 1999-03-23:
Lovforslaget indeholder mere smidige og ensartede regler for, hvornår skatteyderen og skattemyndigheden kan få en sag genoptaget.
Endvidere indeholder forslaget også mere præcise regler for, hvornår der kan tages skatteforbehold, og endelig er der så muligheden for, at kommunerne frivilligt kan gå ind i et samarbejde, bl.a. på det skatteadministrative område.
Vi anser det for en fordel, at der bliver mere smidige ansættelsesfrister både for skatteydere og for skattemyndigheder.
Vi håber, at de nye regler kan betyde, at skatteydere kan få ændret afgørelser, der bygger på forkert praksis, når f.eks. Højesteret underkender denne praksis, og ikke som nu, at det kun kan gå 3 år tilbage.
Vi vil se på, om det er rimeligt med 5.000 kr.-reglen, når der er tale om årlig tilbagevendende fradrag, der fejlagtigt er nægtet, men vi kan principielt give tilslutning til, at der skal være en vis mindstegrænse.
Efter vores opfattelse er det også en fordel, at der kommer klare regler for omgørelse og skatteforbehold
, men vi har lidt svært ved at se sammenhængen med de regler, der sidste forår blev indført for internationale transaktioner, men som kom til at omfatte de fleste hovedaktionærer.
Der vil efter vores opfattelse formentlig være behov for en større koordinering af de foreslåede regler og så de regler, som findes i ligningsloven.
Det vidner også udtalelser, som Ligningsrådets formand, Ole Bjørn, er kommet med, om.
Vi er også klart tilhængere af de muligheder, der gives for samarbejde den fælleskommunale skatteforvaltning imellem.
Vi kan derfor stort set tilsluttede os lovforslaget.
Ole Stavad (S), 1999-03-23:
Jeg har godt bemærket, at hr. Flemming Hansen også har brugt en del kræfter på at skrive en række misvisende artikler på det her felt.
Det lovforslag, jeg går ud fra hr. Flemming Hansen tænker på, er forslaget om skattefri virksomhedsomdannelse, hvor der i dag er en adgang til, at man skattefrit kan trække penge ud af virksomheden i forbindelse med, at man foretager en omdannelse.
Det er en politik uenighed, som er lagt fuldstændig åbent frem af mig, som vi diskuterede ved førstebehandlingen, og hvor jeg gang på gang har konstateret, at jeg ikke accepterer, mens jeg er skatteminister, at vi skal have bagdøre, hvor man kan tømme pengene skattefrit ud af virksomhederne. Jeg personlig og regeringen er optaget af, at vi har gode konkurrencedygtige skatteregler.
Jeg er optaget af, som også det forslag, vi har til behandling her i dag sætter på dagsordenen, en høj grad af retssikkerhed for den enkelte borger, men jeg er modstander af, at man skal kunne lave skattefusk, og at den lave erhvervsbeskatning, som er klog og nødvendig af hensyn til konkurrencedygtigheden, skal kunne bruges til, at man skal kunne skatteflytte pengene over til ejerne til privat forbrug.
Det har intet med lusk at gøre.
Det er en politisk uenighed, som i øvrigt kommer til afstemning på et senere tidspunkt her i Folketingssalen, og hvis det er sådan, hr. Flemming Hansen en gang mere vil forsvare, at visse grupper i det her land skal have en anden skattemæssig behandling end alle andre, så er det fair nok, men det er en politisk uenighed - det er ikke lusk.
Flemming Hansen (KF), 1999-03-23:
Det er korrekt, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Det er også korrekt, at jeg ved flere lejligheder har rost ministeren, bl.a. for tydeligt at tilkendegive, hvad tingene koster, og hvad de ikke koster, altså den økonomiske oversigt.
Men det, jeg specielt tænkte på, var spørgsmålet om generationsskiftebeskatningen.
Jeg husker ikke lovforslagets navn, men det været diskuteret mange gange, hvor henvendelser fra utallige revisorer og advokater tydeligt sagde, at med det greb vi ind i Generationsskifteudvalgets arbejde, at vi ødelagde det arbejde, der var ved at blive lavet, ved at komme elementer ind i det lovforslag, der har været tale om,
således at man ikke kunne få en ordentlig generationsskiftedebat i Folketinget og i dette land.
Det var, hvad jeg mente med det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-03-23:
Jeg skal ikke trætte med en lang gennemgang af forslaget, det har andre foretaget.
Jeg vil komme med konklusionen: Vi støtter det.
Vi synes, det indeholder nogle fornuftige dele både med angivelse af fristerne og også med mulighed for et kommunalt samarbejde på skatteområdet.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-03-23:
Lovforslaget her indeholder tre hovedelementer.
Fristen for indsigelse, altså om man kan få omgjort sin skatteansættelse, bliver nu 3 år, og den bliver ens både for skattemyndighederne og for skatteyderne.
Det er noget, vi hilser velkomment. Som vi læser det, er det dog sådan, at hvis en klager får ret ved en højere instans, dvs. ved domstolene, kan der blive tale om, at skattemyndighederne må rette skatteansættelsen længere tid tilbage.
At der bliver nogle mere klare regler, er selvfølgelig noget, som vi synes er rigtigt. En anden ting er, at der nu indføres en fast bagatelgrænse på 5.000 kr. Det vil være helt rigtigt, så man ikke sidder og arbejder med mindre ting ude rundtomkring i ligningsrådene eller i skatteankenævnet, som det hedder ude i kommunerne.
Her tænker jeg især på de mindre kommuner, og jeg tror, at det, når man tænker lidt ud i fremtiden, bliver nødvendigt for dem at begynde at finde flere og flere fælles opgaver også på det her område.
Selvfølgelig skal det være frivilligt.
Det er ikke noget, der skal pålægges dem herindefra, som det også er nævnt i lovforslaget, og det er noget, som vi kan støtte fra Fremskridtspartiets side. Jeg må sige, at jeg troede, at det allerede på nuværende tidspunkt var sådan, at de samme mennesker ikke kunne sidde både i skatteankenævn og Landsskatteretten og ligningsrådet.
Det må de åbenbart kunne, men med lovforslaget her bliver det i hvert fald præciseret, at det ikke kan være de samme mennesker, der går igen.
Jeg synes, det er et godt forslag.
Selvfølgelig kan der altid dukke nogle ting op under udvalgsbehandlingen, men som det foreligger, kan vi støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-03-23:
Andre ordførere har gennemgået forslaget, og jeg kan bare sige, at Enhedslisten i alt væsentligt er positiv er over for det, der ligger her.
Særlig omkring det første punkt, fristerne, er der da oplagte urimeligheder, der fremover vil blive rettet op på med en mere rimelig praksis set fra skatteborgerne side.
Det eneste punkt, vi ikke er helt afklaret på om vi vil støtte, når det kommer til slutningen af behandlingen af det her,
er muligheden for at lave tværkommunalt samarbejde, som det er foreslået her i lovforslaget.
Det har ikke så meget at gøre med lige det, der står her, men vi mener faktisk, der er brug for nogle mere principielle overvejelser om, hvor langt vi skal gå med at udvide disse fælleskommunale samarbejder, fordi vi hver eneste gang ser, at der opstår nogle problemer
med demokratiet og med, hvordan ansvaret for sådanne fælleskommunale samarbejder placeres, hvis der er noget, der ikke håndteres rigtigt
Jeg er ikke kommet til bunds i, om jeg synes, at problemerne her har en sådan karakter, at vi må gå imod det,
men det er altså noget, som vi vil studere i forbindelse med udvalgsarbejdet for at være sikre på, at vi ikke bidrager til det, vi faktisk mener er en skæv udvikling, nemlig at kommunerne laver flere og flere fællesskaber, som faktisk gør det sværere og sværere for borgerne helt at have styr på og demokratisk kontrol med kommunens forvaltning.
Men med det ene forbehold og med, hvad der måtte dukke op under udvalgsarbejdet, for tit får vi udefra ting at vide af borgerne, som vi ikke selv har været opmærksom på, er vi altså positivt indstillet over for lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-03-23:
Lovforslaget giver bl.a. mulighed for, at kommuner kan gå sammen i fælles administration på skatteområdet.
Men præciseringerne i forslaget af, at det er kommunerne selv, der skal tage initiativet, er centrale også for vores støtte til forslaget. Det er også vigtigt, at der i forbindelse med samarbejdet mellem kommuner aftales gennemsigtige og forståelige procedurer, så de pågældende kommuners borgere også har mulighed for at få indblik i samarbejdets udformning og konsekvenser.
Lovforslagets hensigt om objektivering af regler for genoptagelse af skatteansættelser for både skattepligtige og skattemyndighederne mener vi i Det Radikale Venstre er et fremskridt i forhold til gældende praksis og nuværende regler. Forslaget indeholder også en præcisering af de frister, der gælder i forbindelse med skattemyndighedernes behandling af sager.
Herved gøres de frister, der gælder for skattemyndighederne samt for borgerne, lig hinanden.
Alt i alt kan vi i Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1999-03-23:
Formålet med lovforslaget er at skabe klarere regler for skattemyndighedernes sagsbehandling.
Forslaget kan deles op i fire dele, hvoraf den sidste del er en række mere teknisk prægede ændringer.
Det væsentligste i forslaget er, at de tidsfrister, der efter skattestyrelsesloven gælder for skattemyndighedernes ret til at foretage eller ændre skatteansættelser, samles i præcise regler, som skal gælde både for skattepligtige og for skattemyndighederne.
Specielt når det drejer sig om fristerne
ud over 3 år, har det hidtil baseret sig på et skøn og omstændighederne i den enkelte sag.
Det foreslås nu, at de omstændigheder, der kan få en sag omfattet af de særlige frister - altså ud over 3-års-fristen - gøres fælles for skattepligtige og for myndighederne, og at disse omstændigheder beskrives præcist, så skønselementet udgår.
Samtidig foreslås en beløbsmæssig bagatelgrænse i disse sager.
Endvidere foreslås det, at alle skatteansættelser foretaget efter en praksis, der senere er blevet underkendt ved en landskatteretskendelse eller ved en dom, skal kunne genoptages tilbage fra og med det indkomstår, den underkendende kendelse eller dom drejer sig om, i modsætning til i dag, hvor den almindelige genoptagelsesadgang kun har kunnet gennemføres 3 år tilbage fra den første underkendende kendelse eller dom.
Dansk Folkeparti ser forslagene som en styrkelse af borgernes retssikkerhed og kan naturligvis støtte dem.
Den anden del af lovforslaget vedrører fastsættelse af regler for adgangen til at tage skatteforbehold og til at få tilladelse til omgørelse.
Også her gælder det, at et ofte meget uensartet skøn nu lovfæstes, således at det i højere grad præciseres, hvordan betingelserne for at få en tilladelse til omgørelse kan imødekommes.
Også her er der efter Dansk Folkepartis opfattelse tale
om en styrkelse af retssikkerheden for borgerne, hvilket vi kan støtte.
Den tredje del af lovforslaget går på det mere administrative, hvor der nu efter forslaget bliver åbnet mulighed for, at kommuner kan gå sammen om i fællesskab at administrere forvaltningskompetence på skatte- og ejendomsvurderingsområderne.
Dansk Folkeparti er positivt indstillet herpå, men vel at mærke, hvis det kommunale samarbejde alene sker på frivillighedens basis.
Vi forudsætter endvidere, at den bemyndigelse til skatteministeren om at godkende sådanne ordninger administreres meget lempeligt og i overensstemmelse
med forslagets intentioner.
Ordningen skulle jo nødigt give en øget adgang for skatteministeren til at meddele afslag på godkendelser i den hensigt, at staten skal overtage ligningsarbejde mere eller mindre, som der har været kraftige tendenser til her på det sidste.
Men alt i alt er Dansk Folkeparti positivt stemt over for lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 1999-03-23:
I den konservative folketingsgruppe mener vi, at der er tale om et rimeligt forslag.
Hovedindholdet er, som det allerede er sagt, fristerne for indsigelse, hvor borgere og myndigheder nu får, skal vi sige, ens betingelser.
Det synes vi er fornuftigt.
Den anden del af forslaget er spørgsmålet om fælleskommunal administration på skatte- og ejendomsvurderingsområderne, og også det syntes vi, da vi gik det igennem, så fornuftigt ud.
Endelig er der en række redaktionelle ændringer, som det også fremgår af teksten.
Når jeg alligevel tager et vist forbehold, er det, fordi når vi har med skatteministeren at gøre, er der så tit tale om en del luskere, forstået på den måde, at ting, der er i lovforslaget, ikke rigtigt kan gennemskues, fordi vi er ganske almindelige mennesker, der ikke er eksperter, som
Derfor har vi jo i usædvanlig grad set henvendelser fra revisorer og advokater på mange af de senere lovforslag fra skatteministeren, og før vi har fået lejlighed til at gennemgå de henvendelser, vil vi ikke give det endelige tilsagn, men vi tror da bestemt, at det kan lande fornuftigt.
Det er jo altså sådan en væsentlig detalje, der er inde i lovforslaget, og den har vi fået som en henvendelse fra Kommunernes Landsforening.
Jeg er ikke sikker på, at det bare er fornuftigt, at det skal være hele området. Jeg kunne godt forestille mig, at der kunne være delområder, hvor man sagde, at dér kunne kommunerne samarbejde. Netop små kommuner
har vi jo før talt om kunne have brug for på nogle områder at arbejde sammen, men det fremgår af forslaget her og af henvendelsen fra Kommunernes Landsforening, at det skal være på hele området, de skal arbejde sammen.
Det er jeg ikke sikker på at ministeren har så ret i er den store åbenbaring.
Netop mange små kommuner kunne godt have brug for, at de kunne tage en del af deres område og arbejde sammen på.
Men jeg kan forstå på henvendelsen fra Kommunernes Landsforening, at det ikke er tilfældet.
Jeg synes, at vi under udvalgsarbejdet skal tage op, om det nu er den optimale grad af fornuft, eller om det kunne laves lidt bedre.
Men som sagt er vi overvejende positive og vil kigge på lovforslagets enkeltdele under udvalgsarbejdet.
Kristian Jensen (V), 1999-03-23:
Da Venstres ordfører, hr. Peter Brixtofte, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Venstre ser lovforslaget som et fornuftigt forslag, der sikrer borgerne en række garantier i forbindelse med skattesager. Venstre støtter, at borgerne nu får de samme rettigheder som skattemyndighederne til at genoptage skattesager, hvor den almindelige frist for forældelse på 3 år er overskredet.
Vi er også positive over for, at reglerne bliver præciseret og samlet.
Ligeledes finder Venstre, at det er en styrkelse af borgernes retssikkerhed, at alle skatteansættelser, der bliver underkendt på et senere tidspunkt af en højere myndighed, skal kunne genoptages helt tilbage fra det tidspunkt, hvor den fejlagtige skatteansættelse skete.
Vi er også positive over for, at reglerne om skatteforbehold og omgørelse af dispositioner bliver lovfæstet og dermed sikrer borgerne retten til at kunne disponere uden at skulle risikere et stort skattesmæk på grund af manglende retningslinjer.
Det er fuldt ud i tråd med Venstres ønske om friere kommunalt selvstyre, at kommunerne skal have ret til at gå sammen om at administrere forvaltningskompetencen på skatte- og ejendomsområdet.
Vi finder dog ikke, det bør være op til skatteministeren at afgøre kommunernes ønsker, men at det skal være kommunernes frie valg at arbejde sammen.
Så Venstre vil naturligvis afvente udvalgsarbejdet, inden vi melder klart ud, men vi er positivt indstillet.
John Vinther (KF), 1999-03-23:
Behovet for et sådant lovforslag er jo desværre fremkommet som følge af, at det ikke i det eksisterende regelsæt med den fornødne tydelighed er beskrevet,
hvad eksempelvis et plejehjem må gøre og ikke må gøre for at sikre, at senildemente ikke forlader plejehjemmet med risiko for eget og andres liv og lemmer.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt at betone, at forslaget ikke handler om overvågning eller om udvidet brug af tvang.
Det handler ene og alene om - ud fra hensynet til de pågældendes eget og andres velfærd - at sikre, at de pågældende mennesker ikke uforvarende kan komme til at handle på en sådan måde, at de sætter eget og andres liv og velfærd på spil.
Det er vores opfattelse, at der med lovforslaget er fundet en god og afbalanceret måde at skabe den fornødne præcisering af reglerne og den fornødne klarhed over reglerne på, og vi kan fuldt ud tilslutte os den udtømmende liste, der er angivet i lovforslaget.
Vi er også helt enig med regeringen i, at disse indgreb er at betragte som myndighedsudøvelse.
Som regeringen også er helt opmærksom på, så løses mange af de her opgaver af private i et godt samspil med det offentlige, og jeg kan godt forestille mig, at det i den praktiske hverdag kan give anledning til problemer, at de mennesker, der altså møder problemerne i deres hverdag, ikke har nogen kompetence og er henvist til, forinden de kan indlede nogen skridt, at etablere en kontakt til det offentlige system.
En sådan løbende kontakt findes selvfølgelig i forvejen, men vi vil godt undervejs i udvalgsbehandlingen søge at få klarlagt, hvordan regeringen har til hensigt at sikre, at der ikke i den praktiske hverdag opstår unødige komplikationer til ulempe for netop de personer, som lovforslaget jo skal beskytte.
Det er vores opfattelse, at det hermed på fuldt betryggende vis sikres, at de indgreb, der iværksættes, bygger på et sagligt begrundet behov, og at det ikke går ud over det strengt nødvendige.
For at gøre en meget lang historie kort så kan jeg altså sammenfattende konkludere, at Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-23:
Det lovforslag, vi nu skal behandle her, er en justering og en præcisering af de frister, der er for at give skattemyndighederne og den skattepligtige ret til at foretage ændringer af skatteansættelsen.
Reglerne skal gælde både for den skattepligtige og for skattemyndighederne og bliver fælles for begge parter, når der skal foretages ændringer efter udløbet af de fastsatte frister.
Ændringer kan ske, når hverken den skattepligtige eller skattemyndigheden kan lastes for, at der er behov for at ændre skatteansættelsen, og det må jeg sige er positivt ved det her lovforslag.
Der bliver også mulighed for, at alle skatteansættelser, der foretages efter en praksis, der senere er underkendt af Landsskatteretten eller ved dom, kan genoptages fra og med det indkomstår, som underkendende dom eller kendelse drejer sig om.
Det har også afgørende positiv betydning for de mennesker, der kunne blive berørt.
Lovforslaget giver også mulighed for, at kommunerne kan gå sammen i et fællesskab for at administrere forvaltningskompetencen for skatte- og ejendomsvurderingsområdet.
Dermed imødekommes et ønske fra kommunerne.
Det bliver altså ikke skatteministeren, der kan pålægge kommunerne at gå sammen om forvaltningskompetencen, men derimod får kommunerne en mulighed, som skatteministeren skal godkende.
Som sagt har det været et ønske fra kommunerne, der med det her lovforslag bliver imødekommet, sådan at de kan tilrettelægge en mere fleksibel administration.
Med lovforslaget bliver der skabt mulighed for en bedre retssikkerhed på skatteområdet, og derfor kan Socialdemonkratiet tilslutte sig lovforslaget og afventer naturligvis udvalgsbehandlingen, hvor der så kan komme synspunkter, vi kan se på.
Men vi er alt i alt positivt indstillet over for det lovforslag, som skatteministeren har fremsat.
Ole Donner (DF), 1999-03-23:
Jeg vil godt sige på Dansk Folkepartis vegne, at det ændringsforslag, som hr. Heiselberg lige har trukket tilbage, vil Dansk Folkeparti selvfølgelig opretholde.
Svend Heiselberg (V), 1999-03-23:
Det ændringsforslag, som er stillet som nr. 4, vil Venstre gerne trække tilbage, idet det er en del af finanslovsaftalen.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-03-23:
Vi stemmer imod ændringsforslag nr. 8, vi stemmer for nr. 9 og 10, vi stemmer imod nr. 11, vi stemmer imod nr.