runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Nu skal man være meget forsigtig med, hvad man laver herinde, og hvad man siger ja til.
Det kan Socialdemokraterne konstatere.
Nu har vi lavet frit valg mellem en privat leverandør og en offentlig leverandør.
Så lad det nu lige rodfæste sig, og lad os se, hvordan den ordning kommer til at virke i løbet af det næste år, før vi åbner sluserne op for mere, for ellers kunne vi jo risikere at havne i samme situation, som Socialdemokraterne sidder i i dag.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Jeg tror, der er lidt behov for lige at få styr på tallene, for når fru Pia Kristensen på Dansk Folkepartis vegne siger, at det, at der er tilført penge, betyder, at hjemmehjælpen er blevet forbedret, så står det i modsætning til, hvad budgetredegørelsen fra KL siger.
Jeg vil bare nævne to tal: Udgiften pr. borger over 67 år er faldet fra 2004 til 2005.
Og det gennemsnitlige timetal pr. hjemmehjælpsmodtager faldt fra 5 timer om ugen sidste år til 4,9 timer i år.
Det er Kommunernes Landsforenings budgetredegørelse.
Jeg vil så spørge: Hvordan kan Dansk Folkepartis repræsentant så få sig selv til at sige uden at rødme, at hjemmehjælpen er blevet forbedret, når alle tal siger det modsatte, at hjemmehjælpen er blevet forringet under den nuværende regering og Dansk Folkeparti?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Hvis jeg lige må bede om, at det sidste bliver gentaget, for jeg tror ikke, at jeg helt forstod det med, at Socialdemokraterne ikke vil stemme for et frit valg, men for borgerens frie valg.
Det tror jeg simpelt hen at jeg bliver nødt til at bede fru Grete Schødts om at komme med igen.
Så vil jeg beskæftige mig med den første del, nemlig det om kravet på erstatningstimer, der nu er skrevet ind i loven, og at det ikke er en del af det frie valg.
Denne regering har også gjort det, at den har sikret, at den erstatningshjælp, som man godt M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3464
Monday, February 14, 2005 12:41 PM nok før fik at vide at man skulle have,
får man rent faktisk nu.
Den er der nu kommet et lovkrav på.
Den får man.
Det er det, der er det nye.
Men det er rigtigt, at man også får erstatningshjælp, hvis man bruger den kommunale leverandør.
Men det er bare ret væsentligt for den ældre, der skal have den, at vedkommende også får den.
Det var sådan set bare for at sige, at jeg synes, fru Line Barfod blev sådan lidt snæver i diskussionen om, at det her var det eneste, regeringen havde lavet på ældreområdet.
Det er det ikke og derfor min illustration af, at vi også har sikret, at man får den erstatningshjælp.
Grethe Schødts (S), 2005-01-13:
Er fru Charlotte Dyremose enig med mig i, at serviceloven altid, eller i hvert fald indtil vi fik frit valg-loven om leverandører, har indeholdt, at det visiterede timetal, som en borger skal modtage, har man også krav på?
De er skrevet ind i loven, men er ikke noget nyt.
Det vil jeg gerne bede om en bekræftelse af.
Så er jeg også nødt til at sige til ordføreren, at jeg ikke på noget som helst tidspunkt har sagt, at vi ikke vil stemme for et frit valg, tværtimod.
Vi vil netop stemme for borgerens frie valg.
Men det, vi behandler i dag, er en revision af loven om leverandører.
Det er slet, slet ikke det, fru Charlotte Dyremose står og henviser til.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Problemet med fru Lotte Bundsgaards spørgsmål er, at det jo nogenlunde svarer til at spørge en fartglad ung mand, der havde 20.000 kr., om han ville bruge dem til at købe en sportsbil eller han ville bruge de 20.000 kr. på at betale benzin, så han kunne ligge og fræse rundt på en eller anden motocrossbane og have det sjovt.
Det er klart, at hvis man umiddelbart bruger de 20.000 kr. på at fræse rundt og have det sjovt, lyder det da sjovere end bare at smide dem efter lånet på bilen.
Problemet er jo, at hvis man ikke køber bilen først, har man slet ikke muligheden for at få fornøjelsen på motocrossbanen.
Det samme er problemet her.
Hvis ikke man bruger nogle penge på at sætte det frie valg og de yderligere servicemuligheder, det medfører, i værk for de ældre, så har de ældre slet ikke muligheden for at bruge pengene på den øgede service.
Vi er jo nødt til at foranstalte rammerne for den øgede service, før man rent faktisk kan vælge at bruge den.
Derfor har vi valgt både at bruge penge på at skabe rammerne og at bruge penge på at sikre ekstra hjemmehjælp.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Jeg kan godt forstå, at fru Charlotte Dyremose ikke svarede på mit spørgsmål, for jeg tror faktisk, de ældre ville sige: Vi skal bruge pengene på omsorg.
Tager man finansministerens tal, så siger han 133 mio. kr. plus noget til nogle, der visiterer hjælpen.
Så 150 mio. kr. kan vi også sige.
Vi skal ikke bruge dem på det her bureaukrati, som regeringen har gjort udelukkende af ideologiske årsager.
Jeg synes faktisk, det var en fornøjelse at høre fru Charlotte Antonsens tale, for der blev tonet rent flag.
Det, det handlede om, var ideologi, ikke andet.
Men desværre er De Konservative hoppet med på den galej.
Desværre siger De Konservative også, at det, det drejer sig om, er at få private firmaer ind, det er at bruge 150 mio. kr. på bureaukrati for at sikre de private firmaer.
Vi siger, vi har prøvet det her, men nu vil vi sådan set hellere bruge pengene på omsorg i stedet for, at de private firmaer kan blive ved med at gøre, at vi bruger 150 mio. kr. på bureaukrati.
Men måske skulle fru Charlotte Dyremose svare på mit spørgsmål: Hvad mon de ældre ville vælge?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Det er jo en meget sjov tanke, for vi kan jo altid blive enige om eller forhåbentlig blive enige om, at hvis man kan bruge pengene tæt på borgeren, er det en rigtig god ting, frem for at bruge dem på, at man administrerer en ordning.
Man kan jo også føre det over på masser af andre områder.
Vi vil hellere have politi på gaden, så vi dropper alt det der med at have politichefer, for de sidder alligevel ved et skrivebord og koordinerer indsatsen på gaden, og hvis de nu lod være med at koordinere indsatsen, så havde vi flere, der stod ude på gaden.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3463 Monday, February 14, 2005 12:41 PM
Så derfor virker det umiddelbart dejligt, at man kan få hænderne ud til de ældre, men det nytter jo ikke noget, hvis ikke man har ordningerne og de rammer, som de ældre netop får så stor gavn af, og som vi jo netop kan se er til glæde ikke bare for de ældre, der bruger frit valg, men også for de ældre, der bruger de kommunale tilbud, som rent faktisk viser sig at blive bedre af det her.
Så uanset at det er indirekte, så bruger vi jo faktisk pengene på at forbedre servicen for den enkelte ældre her.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Nu har vi jo fået bekræftet her flere gange, at det er selve princippet, der er det afgørende.
Det er ikke noget med, hvor mange ældre der benytter det, eller om de er glade for at benytte det.
Det er princippet, at man har mulighed for det, der er afgørende, har den konservative ordfører sagt flere gange.
Så talte den konservative ordfører også lidt om nogle tilfredshedsundersøgelser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, hvis man nu i de her tilfredshedsundersøgelser havde spurgt de ældre: Hvad vil du vælge at bruge 200 mio. kr. på?
Vil du vælge at bruge 200 mio. kr. på, at der er private firmaer, der får mulighed for at tilbyde hjemmehjælp, eller vil du bruge 200 mio. kr. på mere hjemmehjælp?
Hvad mon de ældre så havde sagt?
Det er det politiske valg, vi har herinde.
Vi kan jo sige, som De Konservative gør: Det er lige meget, at det koster 200 mio. kr., for det er princippet, der er det afgørende, og så kan man fortsætte.
Eller man kan sige, som vi siger: De 200 mio. kr. vil vi hellere bruge på omsorg.
Vi har prøvet, vi er ikke betonagtige, vi tør godt prøve nye ting, men vi tør også godt sige på et tidspunkt, at nu er det for meget at bruge 200 mio. kr. på bureaukrati.
Men hvad tror fru Charlotte Dyremose at de ældre ville have sagt i en sådan tilfredshedsundersøgelse?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Jeg tror, at det, der går galt her, er, at fru Line Barfod tror, at det her lovforslag er det eneste, vi behandler på ældreområdet.
Det handler kun om at skabe bedre muligheder for, at alle får et reelt frit valg.
Det er det eneste.
Det er igen det her med, at succesen, når man sidder på venstrefløjen, åbenbart er afgjort af, hvor mange der benytter det, hvor mange firmaer der er.
Nej, for mig er det væsentlige, at der er en mulighed for at vælge mellem nogle forskellige.
Om det er tre, fem eller otte, er ikke nødvendigvis afgørende for, hvor god kvaliteten er.
For det andet glemmer fru Line Barfod jo altså fuldstændig muligheden for f.eks. at ændre noget af hjælpen til en anden form for hjælp i en situation, hvor f.eks. der har været en søn hjemme at hjælpe med at støvsuge, og hvor man så har mulighed for at ændre på den hjælp, man får i den efterfølgende uge.
Fru Line Barfod glemmer også fuldstændig at se på, at man får erstatning for den hjælp, man måtte have mistet på grund af sygdom eller nogle af de ting, og at vi også sikrer kvaliteten.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg forstår ikke helt det, fru Charlotte Dyremose siger med supplement, for man har jo netop ikke valgt fra regeringens og Dansk Folkepartis side at sige, at det, vi gerne vil, er, at den ældre og hjemmehjælperen sammen kan tilrettelægge arbejdet.
Det har man netop ikke valgt.
Og det er jo derfor, jeg spørger til det.
Det, jeg synes kunne være spændende, var, hvis det, man ønskede, var at få en ældreomsorg, hvor det, der var vigtigt, var, at den ældre og den ansatte sammen havde kompetencen M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3462
Monday, February 14, 2005 12:41 PM til at tilrettelægge, hvordan omsorgen blev bedst mulig og ikke var bundet af det minuttyranni, som der er i dag.
Det minuttyranni hænger jo netop sammen med, at det, man har været fokuseret på fra regeringens og Dansk Folkepartis side, har været antallet af private leverandører, og man har betragtet ældreomsorgen som en vare på linje med mange andre varer, og derfor har man skullet kunne kvantificere den, kunne måle og veje den, og nogle steder oven i købet med stregkoder.
Så kunne fru Charlotte Dyremose overveje, hvad det er, hun siger det er et supplement til, når det eneste, man har været interesseret i, er de private leverandører?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Jeg er nemlig meget enig i, at det naturligvis er vigtigt, at det er kvalificerede medarbejdere, at man tilrettelægger tingene på en fornuftig måde, og at man gør det i samarbejde med den, der har behovet for hjemmehjælpen.
Det er også derfor, at det har været så vigtigt at tilføre området nogle midler, bl.a. til, at man kan få erstatningshjælp, hvis ikke man har fået den hjælp, som man skulle have.
Før i tiden under den tidligere regering oplevede vi bare, at hjælpen blev aflyst, og så fik den ældre ikke nogen hjælp i stedet for.
Så det er helt rigtigt, at det er vigtigt.
Problemet og den grundlæggende forskel i det syn på, hvordan tingene fungerer, der er mellem fru Line Barfod og mig, er, at det ikke er i stedet for, at der er frit valg mellem leverandører, men netop er et godt supplement, at der så også er flere leverandører, sådan at i den måde, man tilrettelægger samtalen og alle de andre ting på, er der altså mulighed for at vælge mellem forskellige leverandører, som vælger at gøre tingene på forskellige måder.
Så det er et meget godt supplement.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg kan forstå, at fru Charlotte Dyremose har den opfattelse, at den bedst mulige kvalitet får man, når der er flest mulige leverandører.
Har fru Charlotte Dyremose overhovedet tænkt den tanke, at man måske kunne få den bedst mulige kvalitet, hvis dem, der skal udføre hjemmehjælpen, dem, man lukker ind i sit hjem, sammen med den ældre havde mulighed for at bestemme, hvad det er, der skal foregå,
havde mulighed for at snakke sammen, havde mulighed for og reel kompetence til at tilrettelægge omsorgen for den ældre bedst muligt?
Har fru Charlotte Dyremose tænkt den tanke, at det måske kunne være det, der kunne skabe kreativitet og valgmuligheder og den bedst mulige omsorg i stedet for, at det er antallet af private leverandører?
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Tallet på de 3.300 færre, der får tildelt hjemmehjælp, som figurerer i Danmarks Statistik, er jo modbevist.
De har selv været ude med en melding om, at det var forkerte tal.
Med hensyn til den anden undersøgelse, der er kommet, ved vi jo godt, og det sagde vi også, da vi havde samråd med socialministeren, at der selvfølgelig er nogle, der klager over, at de ikke kan få den hjemmehjælp, som de har behov for.
Det er selvfølgelig også noget, vi skal have gjort noget ved.
Nu har vi netop tidligere i dag i en forespørgselsdebat snakket borgernes retssikkerhed osv. osv., og det er jo så der, vi siger, at med den nye strukturreform bliver der meget mere kontrol, og der bliver meget mere retssikkerhed for borgerne derude.
Så det er selvfølgelig noget, vi må følge meget nøje.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Ordføreren sagde, at de tal, vi havde fået fra Danmarks Statistik, kunne vi ikke regne med.
Jeg tror godt, vi kan blive enige om alle sammen, at uanset om det hedder Danmarks Statistik, eller hvad det hedder, er der altså blevet 5.000 flere ældre over 80 år, som meget vel kan have hjælp behov.
Det tal kan man vel ikke ændre på.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3460
Monday, February 14, 2005 12:41 PM Så kan det godt være, at der ikke er blevet 3.000 færre, der får hjemmehjælp.
Det vil jeg slet ikke forholde mig til.
Men jeg vil så spørge fru Pia Kristensen, om den opgørelse, vi nu har fået fra Ankestyrelsen – Ankestyrelsen – om, at 27 pct. af de ældre har oplevet, at de har fået dårligere hjælp, færre timer, heller ikke er tal, vi skal tro på eller forholde os til.
For så vil jeg nok sige, at så vi er ved at være langt ude.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Der vil altid være administrativt arbejde ved alt.
Men vi kan mindske det ved at lave de attester, fordi de private leverandører sammen med kommunen ikke skal igennem de meget, meget langsommelige godkendelsesprocedurer.
Vi mener ikke, at kvaliteten, som de private firmaer kan tilbyde ude i kommunerne, slækkes, fordi de får en attest, fordi de fortsat, når de kommer ud i den pågældende kommune, hvor de søger ind og skal have et job, selvfølgelig også skal leve op til de standarder, den kommune kræver af dem.
Vi mener, at der vil blive tale om at mindske det administrative bøvl, og det går vi selvfølgelig ind for.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Når fru Pia Kristensen roser det her initiativ så stærkt og siger, at nu kommer vi det administrative bøvl til livs, så vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål.
Den her revision af udbudsmodellen, udlicitering, handler om, at der lægges op til, at det er prisen, der er afgørende, og ikke kvaliteten.
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at fordi man bruger en udbudsmodel, udliciterer en opgave til et firma, der så skal passe plejehjem, de ældre, distrikter for plejehjem, hele døgnet, så letter vi det administrative bøvl?
Jeg har svært ved at forstå det, men jeg vil gerne bede om, at fru Pia Kristensen vil forklare mig det.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Ja, vi kan jo kalde det mange sjove ting.
De tal er jo taknemlige.
Men som sagt så passede de tal fra Danmarks Statistik i hvert fald ikke.
Stadig væk er der måske færre over 67 år, der modtager hjemmehjælp.
Det kan da, man må næsten sige forhåbentlig, skyldes, at de ældre er blevet mere friske, så de ikke har brug for al den hjemmehjælp.
Jeg synes, vi skal passe lidt på, for vi er selvfølgelig også kede af i Dansk Folkeparti, når vi hører nogle meget triste historier om ældre mennesker, der ikke kan komme ud at gå en tur, som føler, at hjemmehjælpen flyver og farer ud og ind ad døren og aldrig har tid til en samtale med den ældre.
Men vi hører jo også alle de rigtig, rigtig gode historier, hvor de ældre er glade for deres hjemmehjælp, hvor de ældre er glade for deres plejehjem.
Det er sådan lidt synd, at de gode historier drukner i alle de triste og desværre autentiske historier.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Jeg kan godt forstå, at det er lidt ubehageligt for Dansk Folkeparti, at tallene er så tydelige.
Men det kan jeg jo ikke gøre for.
Det skyldes jo de aftaler, Dansk Folkeparti har lavet med regeringen.
Det kan man jo ikke bebrejde min ringe person.
Men det er en kendsgerning – ikke efter Danmarks Statistik, det er rigtigt, det var det, vi diskuterede i samrådet.
De tal, jeg har nu, er Kommunernes Landsforenings budgetredegørelse, og de siger – jeg gentager – at de, der modtager hjemmehjælp, fik 5 timer om ugen i gennemsnit sidste år.
Det er faldet til 4,9 timer, plus at der er færre, der modtager det.
Hvis man kan beskrive det som et fremskridt, så synes jeg, det er imponerende.
Der er tale om minuttyggeri, minuttyveri.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Vi har jo faktisk for nylig i samråd med socialministeren diskuteret tal fra Danmarks Statistik, og det viste sig jo faktisk, at de tal, der kom, ikke var helt korrekte.
Så man skal være meget varsom med tal.
Derfor vil jeg ikke sige til hr. Villy Søvndal i dag, om jeg kan stole på de tal.
Vi så det jo i samrådet.
Det antal, der var på 3.300 pensionister,
Det kan jo skyldes, at der er blevet nogle friskere ældre, som ikke har brug for hjemmehjælp.
Så jeg synes, man skal lave en meget større analyse, en mere dybdegående analyse, hvis M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3459 Monday, February 14, 2005 12:41 PM man skal have nogle virkelige tal på det her område.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-01-13:
Jeg startede med en bemærkning om, at jeg ikke ville undre mig, hvis der var nogen, der var lidt forvirrede, fordi socialdemokraterne gav meldinger i hver sin retning.
Jeg tror nu, at fru Grete Schødts rent faktisk fik skabt det klare lys, der forklarer, hvad det er, Socialdemokraterne vil lige nu.
Socialdemokraterne har besluttet sig for, at nu er det valgkamp, så nu siger de, at vi kan bruge pengene ude hos borgeren, nu kan vi bruge benzinen på at race rundt i bilen, men de tager ikke ansvaret, for før man kan race rundt i bilen, skal man først have købt bilen.
Socialdemokraterne tager altså ikke ansvar for at skabe rammerne, der sikrer muligheden for, at borgeren netop selv kan være med til at tilrettelægge det, så der tages et individuelt hensyn, men vil bare sådan bruge pengene ude hos borgeren.
Det lyder jo godt i en valgkamp.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det lyder altid godt, når man siger, at man vil bruge pengene helt ude hos borgeren.
Problemet er bare, at hvis man ikke skaber rammerne for, at borgerne har det frie valg, har de muligheder for at indrette sig, som de gerne selv vil, som fru Grete Schødts efterlyser, er det jo fuldstændig nyttesløst.
Det er derfor, vi siger: Her tager vi med det her lovforslag det ansvar.
Nu har vi så fået afklaret det, og det er så det, det handler om.
I regeringspartierne tager vi så ansvaret for, at vi også skal have rammerne for, at borgerne reelt har de valgmuligheder.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Nu bliver ministeren jo ved med at tale om, at når mirakelløsningen på alting, strukturreformen, kommer, så vil det også blive meget bedre med hygiejnen.
Regeringen har jo valgt sammen med Dansk Folkeparti at gennemføre en total omlægning af det danske samfund, en kæmpe velM040S33983504KAJE.FM.FM Page 3479
Monday, February 14, 2005 12:41 PM færdsreform, som man ikke overhovedet har diskuteret med vælgerne først.
Så jeg vil bare høre, om ministeren kan sige lidt om, hvordan den store omlægning, man laver i sundhedsvæsenet, og hvor man bl.a. ændrer selve formålsparagraffen, som i dag handler om, at man skal have fri adgang til sygehusvæsenet, til at man i stedet bare skal have let adgang, skal være med til at sikre, at vi får bedre hygiejne på sygehusene.
Altså jeg står ikke her og plæderer specielt for, at kommunalreformen nu sikrer, der bliver mere rent ude på landets hospitalsafdelinger.
Nej, jeg opholdt mig bare ved det lidt pudseløjerlige fænomen, at vi altså laver en sundhedsreform, som – og det tager jeg det fulde ansvar for – betyder, at vi centraliserer visse dele af det danske sundhedsvæsen, fordi vi synes, det er forkert, at udsigten til overlevelse for en kræftdiagnose afhænger af ens adresse.
Så vi centraliserer nogle ting, der handler om rammevilkår i dansk sundhedsvæsen bl.a. for at skabe bedre mulighed for, at sådan noget som den danske kvalitetsmodel kan rulles hurtigere ud, og det ikke er beroende på en situation, hvor det er langsomste amt, der sætter tempoet.
Det er den ene iagttagelse, jeg gør, og så undrer jeg mig over, at det Socialdemokrati, der er imod den reform med henvisning til, at vi er for centralistiske, selv går i den fælde, at man stiller op her i Folketingssalen og siger, at nu skal vi altså ved lov beslutte, efter hvilken standard der skal gøres rent på landets sygehusafdelinger.
Diskussionen omkring formålsparagrafferne i den nye sundhedslovgivning tager jeg selvfølgelig meget gerne, men det tillader tiden altså ikke lige nu og her, så der må eventuelt spørges igen.
Så stiller jeg mig gerne til rådighed.
Lone Møller (S), 2005-01-13:
Fru Birthe Skaarup er meget optaget af de kommunale projekter, der nu skal iværksættes, og jeg støtter som sagt ethvert initiativ.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om hun kan fortælle mig, hvad det så er for et kommunalt projekt, den 8-årige pige, hun og familien, ligesom kunne have gavn af.
Hvor er det, hun skal ind i den forbindelse?
Lene Garsdal (SF), 2005-01-13:
Sundhedsministeren taler varmt om den danske kvalitetsmodel, hvordan den i modsætning til det her skulle skabe ejerskab og glæde og udvikling, og det må vi da håbe.
Men jeg vil gerne spørge: Hvorfor kunne en model, som er skitseret her, ikke skabe ejerskab?
Jeg tror da ikke, der er nogen inden for sundhedsvæsenet, der ikke er klar over, at der er et stort problem med hygiejnen og infektioner.
Så hvorfor vil man ikke med eksisterende hygiejnesygeplejersker, og hvad man ellers har til rådighed i sygehusledelsen, kunne være i stand til at skabe ejerskab til sådan en model her?
Altså ejerskab for mig handler jo om, at man på den enkelte sygehusafdeling har et samlet ansvar for at sørge for at give patienterne en god behandling.
Det handler om hygiejne; det handler om at have det tilstrækkelig høje uddannelsesniveau; det handler om at have sikre rutiner omkring medicinering; det handler om at have nogle processer forud for operative indgreb; det handler om en vifte af ting.
Det, der er afgørende for, om danske patienter har et succesrigt ophold på et hospital, er, at hele den her palet træder frem i klare farver.
Det gør vi nu ved at udvikle kvalitetsstandarder for det hele og ved at stille afdelingen til ansvar, ved at den skal måles på de forskellige processer.
Derfor siger jeg bare, at det er noget lidt underligt noget lige at gribe fat i ét element og sige, at her skal vi altså ikke udvikle med afsæt i, at man lokaludvikler standarder.
Det er altså en misforståelse i forhold til, hvordan arbejdsdelingen bør være i det her samfund.
Arbejdsdelingen bør være sådan, at vi tager ansvaret for at give sundhedsvæsenet nogle ordentlige rammevilkår, det er bl.a. den danske kvalitetsmodel, og så tror vi lidt på amterne derude og på de ansatte derude.
Jens Christian Larsen (V), 2005-01-13:
Fru Lone Møller lagde i sin ordførertale og i tidligere spørgsmål meget vægt på, at der skulle tages et landsdækkende initiativ.
Jeg vil gerne spørge fru Lone Møller, om det er væsentligere, at det er et landsdækkende initiativ, end hvad initiativet egentlig indeholder.
Lone Møller (S), 2005-01-13:
Jeg vil gerne bekræfte fru Line Barfods udlægning af, hvad satspuljepenge er.
Det er ikke midler, som decideret er afsat til at løse sundhedsproblemer med i dette land.
Det har udviklet sig til, at vi, inden for fagudvalgene, måske kører nogle af de problemer, som vi burde tage os af, ind under satspuljepengene.
Det ændrer ikke ved, at de penge, der bliver afsat, er gode nok, og at det er fint.
Men jeg er helt enig i, at satspuljemidler ikke decideret er beregnet til at løse sundhedsproblemer med.
Og derfor kan vi heller ikke løse fedmeproblemet via dem.
Sådan mener jeg ikke man kan løse problemet.