runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Bierbaum (S), 1997-11-20:
Jeg skal ikke forlænge debatten meget, men jeg synes ærlig talt, at hvis det er sommerhussager, vi skal diskutere, eller hvis det er klagesager til Miljøklagenævnet eller Naturklagenævnet, vi skal diskutere, så kunne det godt have stået i bemærkningerne, så vi vidste, hvilke konkrete sager vi skulle diskutere.
Og jeg vil gerne sige til hr. Niels Jørgen Langkilde, at mit indtryk er ikke - specielt ikke her op til kommunevalget - at folk ikke er interesserede i at diskutere miljøspørgsmål.
Masser af steder er man meget interesseret.
Man kan så have lidt forskellig opfattelse af, hvordan midlerne skal bruges.
Vi vil gerne alle gøre noget for et godt miljø, men midlerne har vi i hvert fald i mit område brugt meget tid på at diskutere.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1997-11-20:
Vurderingen var, at vi ikke skulle fylde lovforslaget med en masse enkelteksempler, som vi så brugte hele debatten til, men blot fordi der nu var ønske om nogle konkrete eksempler, så gav jeg dem og prøvede at anskueliggøre sådan liddt håndfast, hvad det er, det handler om. For det, det handler om for os, er jo at gøre passive miljøkroner i administrationen til aktive miljøkroner ude i naturen.
Det er den vej, vi gerne vil gå.
Om så det her er gode eller dårlige forslag til regelforenkling, vil jeg overlade til andre at tage stilling til, men det gælder om at frigøre nogle administrative ressourcer, sådan at vi kan få gjort noget mere ved naturgenopretning og andre af de store problemer, der ikke er løst endnu.
Anni Svanholt (SF), 1997-11-20:
Jeg vil gerne sige, at SF's holdning er, at det er klart, at lovgivningen skal være klar, præcis, logisk og let forståelig - det tilstræber vist alle her i dette Ting - og at der skal gives god information også i forhold til borgerne, hvor der er tale om kompliceret lovgivning.
Det er klart, at det går vi ind for. Men det er mit indtryk, at det ikke er det ærinde, Venstre og De Konservative er ude i.
Der er lagt vægt på § 3, det står i bemærkningerne, og vi har også tidligere oplevet, hvordan Venstre og De Konservative - det var måske mest Venstre - for at fjerne naturbeskyttelsen har kørt en kampagne mod naturbeskyttelseslovens § 3. Man har faktisk også udgivet et skrift om alle de paragraffer i naturbeskyttelsesloven, der skal væk.
Det ville efter SF's opfattelse være helt katastrofalt, hvis den beskyttelse, vi trods alt har af det åbne land og de danske kyster, fuldstændig blev sat over styr ved at fjerne en lang række beskyttelseslinjer. Vi mener altså - og det var også holdningen sidste gang - at det her forslag har et andet formål end det, man prøver at sælge på etiketten.
Derfor afviser SF forslaget.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1997-11-20:
Jeg har det selv sløjt med hørelsen, så jeg skal ikke beklage mig over, at jeg nu lige skal gentage lidt for fru Anni Svanholt: Formålet med det her forslag er ikke at reducere nogen form for miljøbeskyttelse.
Det er ikke formålet.
Formålet er at gøre reglerne enklere.
Hvis vi tager eksemplet med golfskiltet fra før, hvor man altså ikke i loven vil skrive, hvor store skiltene må være, men overlader det til skøn og det ene og det andet og det tredje, så bureaukratiserer man jo området.
Så kan man diskutere, om det er status quo at have 900 cm2 eller 1.000 cm2 eller 850 cm2; det er jeg rystende ligeglad med.
Det, jeg vil have, er, at vi får nogle regler, der er klare, sådan at alle kan forstå dem.
Jeg vil også godt sige omkring naturbeskyttelseslovens § 3, at det er altså en gammel konservativ hjertesag.
Fru Anni Svanholt kan slå op i »Pas godt på Danmark«, Det Konservative Folkepartis miljøprogram fra 1986.
Dér vil hun se det.
Vi har ikke ændret holdning.
Vi vil beskytte § 3-områderne, ingen tvivl om det.
Hans Christian Schmidt (V), 1997-11-20:
Jeg forstår desværre mere og mere, at fru Anni Svanholts problem er, at det forslag, Venstre og De Konservative og Fremskridtspartiet - nej, det er kun Venstre og De Konservative her - har fremsat, desværre ikke passer til den tale, fru Anni Svanholt gerne vil holde.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, men det gør jo ikke forslaget dårligt. Det er bare lidt ærgerligt, at man skal stå og tale om en masse ting, når enhver ved at læse forslaget kan finde ud af, at det ikke er det, forslaget handler om.
Men det skal omhandle det, for ellers passer det ikke til SF's ideer.
Jeg ved ikke rigtig, om man synes, det er en regelforenkling, at man har en § 3 i naturbeskyttelsesloven, der omhandler ferske enge, og for at det offentlige system selv kan finde ud af, hvad man skal forstå ved ferske enge, så laver man et 14-siders-notat - et 14-siders-notat! - om, hvad der skal forstås ved ferske enge.
Og det forventer man selvfølgelig at befolkningen lige tæsker igennem og husker, når den står og skal bruge det engang.
Det kan man simpelt hen ikke være bekendt.
Så enkel er den sag: et 14-siders-notat!
Er det regelforenkling eller en bagatelgrænse, når man kan forbyde sponsorskilte på 20 x 8 cm på en bænk på en golfbane?
Nej, lad os nu få det her arbejde i gang.
Vi har netop ikke sagt, hvad det skal ende med.
Det er op til miljøministeren.
Anni Svanholt (SF), 1997-11-20:
Når jeg fremfører, at i hvert fald Venstre vil fjerne store dele af naturbeskyttelsesloven, er det simpelt hen, fordi jeg har gjort mig den ulejlighed at læse det, som Venstre har skrevet om det i september 1996. Venstre har været meget konkret, for det handler om at fjerne beskyttelsen af ferske enge og overdrev, fjerne strandbeskyttelses- og kystbeskyttelseslinjerne, fjerne beskyttelseslinjer ved skove, fjerne beskyttelseslinjer ved fortidsminder, fjerne beskyttelse af klitfredede arealer og fjerne den beskyttelseslinje på 300 m, der er ved kirker.
Det er meget konkret beskrevet.
Jeg vil gerne spørge hr. Niels Jørgen Langkilde, om De Konservative står bag den holdning, og så vil jeg gerne spørge hr. Hans Christian Schmidt, om Venstre har opgivet det, der står i dette skrift.
Det ville være utrolig positivt, hvis man fuldstændig har opgivet enhver tanke om at ødelægge naturbeskyttelsen i dette land.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1997-11-20:
Jeg forstod, at det pågældende skrift - jeg har ikke haft lejlighed til at læse det i sin helhed - er et debatoplæg af en eller anden art, og jeg kan sige, at de eksempler, der blev nævnt, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte.
Vi går ikke ind for den form for regelforenkling, fordi det godt kan udvikle sig til, at man ikke har den samme beskyttelse over hele landet f.eks. ved kirkerne.
Det er ikke noget, vi skal overlade til at blive skønnet og tolket alle mulige steder.
Dér har vi en klar regel.
Der gælder det samme med vores oldtidsminder.
Dem værner vi meget om, for det er en vigtig national arv at beskytte, ingen tvivl om det.
Hans Christian Schmidt (V), 1997-11-20:
Jeg er sikker på, at fru Anni Svanholt aldrig ville gøre sådan noget bevidst, så det er sikkert en fejl, hun er kommet til at begå, for ellers ville hun jo ikke stå heroppe og sige, at det og det skulle fjernes.
Man må godt tage det op, og så kan man jo læse det
op forfra en gang til.
Det, vi taler om, er, at der er visse ting i naturbeskyttelsesloven - og det var nøjagtig, hvad jeg sagde i mit indlæg - der ligger bedre ude i amterne og kommunerne, og visse andre ting, der ligger bedre i offentlige styrelser.
Det er præcis, hvad der står, men man skal gøre sig den ulejlighed at læse hele forslaget og ikke kun de småbilag, som man har fået med.
Man skal læse hele forslaget.
Det er da det mindste, man kan forlange, hvis man skal diskutere det. Og så skal jeg kun sige ganske kort, at jeg sagde også, at man skal have et sæt overordnede spilleregler. Selvfølgelig skal man det.
Vi er ikke på vej til at fjerne naturbeskyttelsesloven.
Vi diskuterede en regelforenkling, og om opgaverne skulle ligge et andet sted.
Må jeg ikke ved denne lejlighed minde om, at vi også har
en opgavekommission siddende, som arbejder med, hvilke ting der skal afgøres i styrelserne, hvilke ting der skal ligge i amterne, og hvilke der skal ligge i kommunerne.
Jeg synes, det er helt fint, at vi får en debat om det.
Det er jeg altid klar til.
Jeg har lige været i Hillerød for at diskutere med Danmarks Naturfredningsforenings præsident.
Helt fint.
Men man skal altså læse, at der står, at det er kommunerne og amterne, som i nogle tilfælde får beføjelserne.
Anni Svanholt (SF), 1997-11-20:
Jamen jeg kan da godt forstå, hvis hr. Christian Schmidt vil dæmpe lidt.
Det ville være meget positivt, hvis der er ændret en holdning hos Venstre.
Men jeg kan jo starte med at læse op: Der står, at en ændring og forenkling føres ud i livet ved en ændring af lov om naturbeskyttelse, § 3, stk. 2, nr. 4.
Det var enge og overdrev.
Og hvis jeg tager det, der handler om strande og andre kyststrækninger, står der: fjernelse af § 15 i lov om naturbeskyttelse.
Det er da meget præcist sagt.
Det handler altså om at fjerne beskyttelsen.
100 m-beskyttelsen ved strande og kyststrækninger er altså væk ved en fjernelse af § 15.
Og så kan jeg fortsætte med skovene.
Der står også: Fjernelse af § 17 i lov om naturbeskyttelse.
Og den næste, fortidsminder: Der står fjernelse af § 18 i lov om naturbeskyttelse.
Hvis jeg videre tager klitfredede arealer, står der: Fjernelse af §§ 8, 9, 10 og 11 i lov om naturbeskyttelse.
Og jeg fortsætter med kirkerne: Fjernelse af § 19 i lov om naturbeskyttelse.
Det næste er, at § 29 skal fjernes i lov om naturbeskyttelse, det er noget om sejlads.
Det kan jeg da ikke opfatte anderledes.
Det er rigtigt, at der nogle enkelte steder står, at det skal lægges ud til de kommunale myndigheder, men det her kan man da ikke tage fejl af, må jeg sige til hr. Hans Christian Schmidt.
Det kan ikke bortforklares.
Hans Christian Schmidt (V), 1997-11-20:
Det er sådan set helt fuldt forståeligt, at man har en dårlig sag.
Sådan kan det gå.
Vi står ved hver eneste ting.
Vi er kommunernes og amternes parti.
Sådan er det, og det skal vi stå ved også i denne stund.
Derfor har vi sagt igen og igen, at det skal man lægge ud til kommuner og amter, og om andet har vi sagt, at det skal man ikke have.
Det, som fru Anni Svanholt gjorde sig skyldig i i sit første indlæg, var, at hun remsede op uden at sige, hvad der skulle lægges ud til kommuner og amter.
Det kan man ikke.
Tom Behnke (FP), 1997-11-20:
Jeg er sådan set glad for, at fru Anni Svanholt begyndte at gætte på, hvad beslutningsforslaget her ville komme til at betyde, for i og med at det er et beslutningsforslag, er det jo op til regeringen at udmønte det, og i og med at fru Anni Svanholt står og læser op af Venstres debatoplæg, må det jo være, fordi hun enten ønsker eller ser frem til, at Venstre får regeringsmagten i Danmark.
Det gør vi også i Fremskridtspartiet.
Det, der er nødvendigt, er jo, at man forholder sig til det, som Folketinget skal diskutere.
Det her er et klart beslutningsforslag om regelforenkling, og det er der i den grad brug for specielt på dette område.
De indviklede, snørklede regler, der er på hele miljøområdet, gør, at det er de færreste, der overhovedet vil kaste sig ud i at begynde at diskutere, hvordan lovgivningen skal se ud, for alene det, at man skal til at sætte sig ind i det for at kunne være med i debatten herinde, gør jo, at man nærmest er nødt til at gå på universitetet i adskillige år, og så er det måske ikke engang nok.
Det er så snirklet, indviklet et område, at man meget vel som borger kommer til at brænde fingrene ved at gøre noget i den bedste mening, men så viser det sig, at der et eller andet sted omme i § 1057, litra d, stk. 2, punkt 4, står et eller andet om, at det måtte man ikke.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at man laver en lovgivning i Danmark, hvor borgerne ikke kan være med, og hvor borgerne ikke kan forholde sig til det og så pludselig uforvarende går hen og bliver til lovbrydere. Det er selvfølgelig ikke rimeligt. Jeg vil godt i modsætning til fru Anni Svanholt sige: Når Fremskridtspartiet tager stilling til et forslag, tager vi stilling til det forslag, der ligger, og hovedsagelig til det, der står på forsiden.
Vi kigger også lidt i bemærkningerne for at se, hvor vi er på vej hen.
Men det er jo det, der står på forsiden, som Folketinget skal stemme om på et tidspunkt, og inden vi skal stemme om det, kommer forslaget ned i udvalget, hvor man også kan få lov til at afgive betænkningsbidrag, og i det betænkningsbidrag kan man så præcisere, hvis der er noget, man er i tvivl om. Så disse gisninger eller gætterier om baggrunden og bevæggrunden for fremsættelsen af forslaget tager Fremskridtspartiet ikke del i.
Vi støtter forslaget, som det ligger, for det er et godt forslag.
Fru Anni Svanholt syntes jo også, det var et godt forslag, og derfor burde SF selvfølgelig støtte forslaget og derved være med til at bakke op om, at vi får en regelforenkling også på dette område.
Fremskridtspartiet støtter beslutningsforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 1997-11-20:
Jeg vil gerne sige tak for bemærkningerne til forslaget, og jeg mærkede mig de positive bemærkninger, der kom fra ministeren.
Jeg bemærkede det også fra hr. Peter Christensen, men så sluttede hr. Peter Christensen alligevel sit indlæg med at sige: Derfor afviser vi forslaget.
Det er jo sådan set lidt ærgerligt, når man nu tænkte på, hvad det var, hr. Peter Christensen sagde om det positive i, at man skulle gå ind og kigge på det, og man arbejdede lidt med den ene procent; men den ene procent er jo ikke det afgørende.
Men jeg håber og ser frem til, at vi får en debat i udvalget.
Jeg vil gerne sige til fru Anni Svanholt, der var oppe på SF's vegne, at jeg håber, at SF vil sige: Kan vi ikke få det hele, så lad os dog tage en lille del af det.
Jeg hørte ikke, at det her forslag var noget, SF var imod.
Jeg går derfor ud fra, at vi vil kunne finde SF i udvalget, for sådan som jeg hørte det fra SF's side, er selve sagen her bare for lille en del, og derfor vil jeg meget opfordre SF til at sige: Jamen så tager vi det med, som vi her kan få igennem.
Det er rart at høre, at både hr. Jens Vibjerg og hr. Niels Jørgen Langkilde anbefaler forslaget, og det er jo rigtigt, at både kvalitetsmæssigt og miljømæssigt er det det rigtige at gå ind her.
Det er jeg meget glad for.
Jeg håber på, at udvalgets behandling vil gøre, at vi sammen kommer frem til noget godt.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-11-20:
Man skal naturligvis være advokat for borgerne og ikke for systemet, og jeg skal heller ikke klandre hr. Melchior, at han er for systemet.
Jeg tror også, hr. Arne Melchior ønsker at gøre det bedst muligt for kunderne, også i DSB; det er i hvert fald det, der er kommet frem hidtil.
Så jeg har tillid til, at det er det, hr. Melchior i hvert fald mener.
Jeg fik ikke sagt, da jeg var oppe tidligere, med hensyn til forslaget til vedtagelse fra SF, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, CD og Det Konservative Folkeparti, at det første punkt er jo sådan set noget, som et bredt flertal er enige om herinde, så der er ikke noget nyt i det.
Det næste punkt er, at alle partierne nu skal indkaldes til rammeaftaledrøftelserne, og jeg understreger alle partier, så Fremskridtspartiet kan godt støtte dette forslag til vedtagelse.
Anni Svanholt (SF), 1997-11-20:
Da SF's ordfører ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: Der er jo også her igen tale om en genfremsættelse af et tidligere behandlet forslag. SF ønsker en afvikling af brugen af pesticider, og vi har ved flere lejligheder fremsat forslag om det og har også i denne samling fremsat et forslag, som formentlig snart kommer til behandling.
overhovedet.
I øvrigt kan jeg henvise til bemærkningerne fra behandlingen sidste gang.
Med disse bemærkninger skal jeg afvise forslaget.
Arne Melchior (CD), 1997-11-20:
Når nu hr. Nødgaard siger, at vi måske skal tilkalde udenlandske eksperter, finder jeg anledning til at sige, at nu skal vi også passe på ikke at gøre DSB ringere, end DSB er.
Det er ikke mange dage siden, der var en rapport - jeg har kun set den i tv, jeg har ikke fået den i udvalgets materiale - der viste, at svenske og norske baner er mere forsinkede end danske, og det samme gælder i hvert fald i England og vistnok også i Tyskland.
Det, jeg mener de fejler i, er, at de går rundt og er nervøse hele tiden, for de ved, der skal ske noget nyt.
Jeg har talt med mange af dem, både de valgte og de menige medlemmer af DSB's stab, som er så nervøse for fremtiden, og de ryster i bukserne, og derfor kan de ikke yde deres bedste.
Det kan ikke nytte noget.
Vi lever i en foranderlig verden, og man er nødt til at kunne indstille sig på forandringer og leve med forandringer og få det bedste ud af det.
Men vi skal altså heller ikke gøre nogen uret ved at lade, som om vi er så ilde stedt.
Det er altså ikke så dårligt, som nogle - og bl.a. hr. Nødgaard - vil gøre det til.
Tom Behnke (FP), 1997-11-20:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg er glad for, at ministeren trods alt tog det, jeg sagde under det sidste forslag, alvorligt og ved behandlingen af dette forslag var langt mere konstruktiv og gik langt mere politisk ind i det.
Det vil jeg gerne takke ministeren for, og jeg vil også gerne takke ministeren for, at ministeren faktisk tilkendegav, at der jo var nogle perspektiver i dette forslag.
Sagen er jo, at når vi taler om bekæmpelsesmidler, så bør det offentlige helt klart gå foran.
Det kan ikke være sådan, at Folketinget lovgiver og lovgiver om, hvad alle mulige private skal gøre, men når det kommer til én selv, kniber det noget. Dér handler det om, at man griber i egen barm, og det er jeg sikker på at miljøministeren vil være i stand til og vil være i stand til at gennemføre mange af disse initiativer også inden for det offentlige.
Vi er i Fremskridtspartiet af den opfattelse, at på mange af disse arealer burde det helt forbydes at bruge disse bekæmpelsesmidler.
Der er mange arealer, hvor man slet ikke behøver at bruge dem, men vi er da tilfreds med, og det er også derfor, vi er medforslagsstiller til forslaget, at man i hvert fald begrænser brugen af bekæmpelsesmidler ganske væsentligt.
Så alt i alt: Fremskridtspartiet støtter forslaget.
Arne Melchior (CD), 1997-11-20:
Tak til hr. Køpke Christensen for tillid og forståelse; den kunne hr. Nødgaard såmænd også godt mobilisere.
Jeg taler med masser af dem, der ikke har det godt med den upræcise toggang.
Hvis hr. Nødgaard havde hørt hele min ordførertale, ville han have hørt, at der er noget galt med udnyttelsen af det apparat, som DSB har, og jeg opfordrede stærkt til, at det skulle blive bedre.
Jeg talte både om regularitet og om service og alt det dér.
Det har jeg talt om, jeg skøjter aldeles ikke uden om det.
Jeg sagde også, at det går ikke godt nok.
Men stort set og relativt målt
går det ikke så dårligt.
Kære venner, det er jo snart tre generationer siden, at der i denne sal blev talt om kønsdriften og jernbanedriften
, så dengang havde man altså de samme problemer.
Relativt målt, både med fortiden her i landet eller med andre lande i nutiden, går det ikke så ringe.
Så var jeg altså i Odense i går aftes, og jeg kan garantere for, det gav stort underskud for banerne.
For både da jeg tog lyneren 17.51 til Odense og intercitytoget tilbage 21.15 fra Odense, var der ikke 20 pct. belægning i disse to tog på den tid af døgnet.
Så svært er det at drive jernbaner
med overskud.
Brian Mikkelsen (KF), 1997-11-20:
Jeg vil gerne sige til trafikministeren, at det jo ikke fungerer godt nok i DSB i dag.
Der er problemer, der er massive problemer, og de problemer kunne man løse - og det er det, vi har påpeget gentagne gange fra borgerlig side - ved en ændret prioritering, som vi ville være med til.
Det er et spørgsmål, om man skal satse mere på de daglige brugere frem for fjerntrafikken, og det er et spørgsmål, om man skal sende det politiske signal til DSB fra trafikministerens side.
Nu skal man satse på materielsituationen, nu skal man satse på regularitet, nu skal man satse på rejsetider.
Det kunne vi godt sende et signal om herindefra, og så måtte DSB efterleve det.
Man kunne løse problemet ved at sætte nogle dobbeltdækkertog ind, som i hvert fald ifølge de tal, vi har fået, godt kan passe ind i de tekniske normer i dag, f.eks. for togene.
Det er det helt konkrete spørgsmål, jeg godt vil stille trafikministeren.
Poul Nødgaard (DF), 1997-11-20:
Jeg mener, ministeren sagde, at det var meget tænkt - sådan fangede jeg udtrykket - at flytte godsterminalen fra Ringsted til Høje-Taastrup.
Vil det så sige, at det er en form for garanti for, at ministeren faktisk har afgjort, at godsterminalen skal blive liggende og i hvert fald blive liggende, så længe der ikke er større skinnekapacitet til Ringsted, end det er tilfældet i øjeblikket?
Som jeg sagde i mit første indlæg, kan enhver jo regne ud, at det vil belaste skinnearealet yderligere, hvis man flytter den.
Men jeg er glad for, at jeg faktisk har fået et næsten trekvart tilsagn fra ministeren om, at den godsterminal bliver liggende, hvor den ligger.
Det er jeg også ud fra et samfundsøkonomisk synspunkt, idet der allerede i det seneste år er investeret 40 mio. kr. i at udbygge den omtalte godsterminal yderligere.
Bjørn Westh (S), 1997-11-20:
Jeg vil gerne sige til hr. Brian Mikkelsen, at DSB har fået det signal inden for den økonomiske rammeaftale, Det Konservative Folkeparti har været med til at fastlægge for DSB's virksomhed.
Det er derfor, jeg gerne vil have, at hr. Brian Mikkelsen erkender, at der ikke er noget af det, der er foregået, der ikke har været aftalt med Det Konservative Folkeparti, og de aftaler har været fulgt til punkt og prikke.
Det er altså også en økonomisk rammeaftale, som Det Konservative Folkeparti har været med til at fastlægge.
Vi kan jo så ved finanslovforhandlingerne se, hvad er det for nye penge, hr. Brian Mikkelsen bryster sig af.
Jeg har nemlig ikke set det i noget forslag til finansloven fra Det Konservative Folkeparti, men det kommer måske.
Det bliver spændende at se.
Jeg glæder mig i øvrigt til rammeaftalerne.
Med hensyn til dobbeltdækkere og den slags tekniske spørgsmål bliver de undersøgt og vil blive undersøgt.
Om det er en god idé eller en dårlig idé, det er jeg ikke i stand
til at sige her. Med hensyn til godsterminalen har jeg sagt, at man har bedt om at lave en strategiplan for, hvordan man kan få mere godstrafik ud af de økonomiske ressourcer, man har fået stillet til rådighed.
Der er ikke taget stilling til noget, men der er sat et undersøgelsesarbejde i gang.
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-20:
Der begynder jo at være et lille smule komisk skær over den her debat, for alle står og bekræfter hinanden i, at der skal gøres mere for den kollektive trafik, og at det først og fremmest skal være for at styrke lokal- og regionaltrafikken. De Konservative og Venstre har udtrykt, at de er villige til at skaffe flere penge.
De er godt klar over, at de beslutninger, der er truffet indtil nu, er dækket af DSB's rammeaftale, men når alle siger, at de er villige til at skaffe penge til det formål, så er det vel bare at gøre det.
Poul Nødgaard (DF), 1997-11-20:
Alle gode gange tre!
Jeg vil godt spørge ministeren, for det må der jo kunne svares klart på: Vil ministeren meddele, at så længe der ikke er bedre skinnekapacitet, så længe bliver den godsterminal ikke flyttet?
Jeg synes lige så godt, ministeren kan bekræfte, at han som minister ikke vil tage skridt i den retning.