runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Lykketoft (S), 1999-12-08:
Som hr. Peter Skaarup og fru Pia Kjærsgaard kan erkyndige sig om ved at læse aftalen og ved at studere lovforslagene, så indeholder ændringerne i hvert fald tre punkter af interesse for efterlevende ægtefælle/samlever.
Det ene er, at pensionen stopper for den afdøde ved dødsfaldet.
Det gør den jo også i dag, hvis man dør i slutningen af måneden, men for andre har det andre virkninger.
Dernæst: Den efterlevende ægtefælle bliver straks i forbindelse med dødsfaldet omregistreret til enlig, hvilket er en begunstigende ændring. Og for det tredje: Hvis den efterlevende har lav indkomst, lav formue, så bliver der tale om en efterlevelsesydelse, som i forhold til f.eks. den situation, jeg nævnte før, hvor vi har talt om en pensionist, der er efterlevende efter en efterlønner, er en entydig forbedring, for der har ikke været nogen efterlevelsespension eller -ydelse hidtil. Jeg håber, det i omrids er forklaring nok til at illustrere, at virkeligheden er langt mere nuanceret, end Dansk Folkepartis opfattelse er.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-12-08:
Jeg er da glad for, at ministeren går lidt mere ind i besvarelsen, og selvfølgelig skal vi også tage debatten under selve finanslovforhandlingen og under behandlingen af selve lovforslaget.
Det er klart.
Men jeg synes ikke, man kan være bekendt at fremstille det her som et skønmaleri, for det er jo det, finansministeren prøver nu, og det er også det, finansministeren har prøvet i den aftale, der nu er trykt i forhold til finansloven.
Og det er faktisk det, jeg angriber.
For det første synes jeg under ingen omstændigheder, at man skal lave besparelser på det her område, og det er * o en besparelse, for ministeren får nogle flere penge i kassen som så ofte før, ingen tvivl om det.
Der er nogle hundrede millioner kroner, der bliver sparet på denne her konto.
Det har jeg svært ved at se som en forbedring.
For det andet har jeg også svært ved at se som en forbedring, at en, der har behov - som ministeren sagde det, en med en lav indkomst - nu skal op til kommunen og ansøge om en trangsbestemt ydelse i en situation, hvor der er så mange andre ting at tage vare på.
Jeg kan ikke forstå ordet forbedring, og hvis ministeren gik frem og sagde, at det her er en besparelse, råt og brutalt, at regeringen endnu en gang har skåret ned over for de gamle, så ville det være mere ærlig snak.
Peter Skaarup (DF), 1999-12-08:
Som finansministeren siger, og jeg takker for svaret, er der altså nogle ting, der kan kompensere i forhold til dette - kan kompensere, siger jeg, for visse ældre skal altså op og decideret søge om det - men er finansministeren ikke enig i, at når der nu er tale om, at staten og finansministeren sparer nogle millioner kroner på det her, noget, som man har fået flertal for, Venstre og De Konservative støtter det også, er finansministeren så ikke enig i, at der generelt set vil være tale om en forringelse for de ældre?
Altså hvor kommer ellers de penge fra, som der kan spares?
Der må vel reelt være tale om en forringelse.
Og så vil jeg godt spørge, om finansministeren ikke mener, at det er meget menneskeligt og rimeligt, at de ældre, der har mistet en ægtefælle, har haft den her gode ordning hidtil, at man altså kunne regne med, at nu fortsatte pensionen i en lille periode, indtil man kunne komme ordentligt på fode igen, og indtil man var kommet over den sorg, der også var forbundet med dødsfaldet.
Er finansministeren ikke enig i, at det ville være en menneskelig måde at fortsætte regeringens politik på fremover?
Mogens Lykketoft (S), 1999-12-08:
Jeg skal ikke skjule, at jeg finder den måde, hvorpå man fra Dansk Folkepartis side prøver at lægge ord i munden på ministrene, usmagelig.
Og jeg vil gerne tilføje: Hvis det er rimeligt, at man har en efterlevelsesydelse som pensionist, så er det det vel også, hvis den afdøde er en dagpengemodtager, bistandsklient, efterlønner eller på lønarbejde.
Men der gælder det jo ikke.
Og der kunne man selvfølgelig også sige, at så laver vi en for alle, uanset trang.
Vi har valgt en mellemløsning, hvor alle uanset status - pensionist, ikkepensionist - men med ringe indkomst, ringe formue, får en efterlevelsesydelse.
Det synes vi er socialt utrolig velafbalanceret, men det er selvfølgelig også udtryk for, at der inden for pensionistgruppen er utrolig store forskelle.
Jeg skal bare til illustration af det sige, at for afdøde folkepensionister med supplerende pension har man i den lavest stillede tiendedel en formue, der er negativ med 62.000 kr., men i den bedst stillede tiendedel en formue, der er positiv med 2,6 mio. kr.
Og man kan jo stille det spørgsmål, om det er lige rimeligt, at der er en efterlevelsesydelse i begge tilfælde.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-12-08:
Nå ja, men det spørgsmål kan man jo altid stille.
Det er så en politisk diskussion, og der må jeg så sige, at jeg undrer mig over det syn, menneskesyn, som regeringen har i denne her sag. Så vil jeg godt spørge ministeren, om det også forholder sig sådan i aftalen, at en allerede udbetalt pension skal tilbagebetales, hvis man har fået den, også selv om pengene er brugt.
Mogens Lykketoft (S), 1999-12-08:
Jeg har ikke rigtig noget at tilføje.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 1999-12-08:
Jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarer på, hvad der så egentlig skal til, for at ministeren mener, at der vil være et problem, sådan at der skulle gribes ind over for en sådan radiostation.
Altså lad os f.eks. forestille os, at der fra en sådan station var kommet opfordringer til at deltage i de uroligheder, der var på Nørrebro her den 7. november 1999.
Ville det være tilstrækkeligt til, at ministeren så ville se på, om det virkelig kunne være rigtigt, at der kom opfordringer til ulovligheder fra en sådan radio, eller hvad skal der egentlig til, for at ministeren i givet fald vil gribe ind?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-08:
Statsministeren indrømmede jo i sit indlæg, at man faktisk godt nu kan tale om en europahær, og hr. Jacob Buksti siger
så, at Danmark skal deltage i de militære organer i EU, som nu bliver oprettet på topmødet i Helsinki.
Så vil jeg godt spørge hr. Jacob Buksti: Det står jo i den danske undtagelse, i den såkaldte danske protokol, at de beslutninger, der tages om forsvarspolitik på topmøderne, faktisk er omfattet af undtagelsen.
For det andet står der i den danske undtagelse, at Danmark ikke deltager i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner på forsvarsområdet.
Men det er jo lige nøjagtig det, der foregår i en militærkomité, som hr. Jacob Buksti nu hævder at Danmark kan være medlem af.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Ingen, der læser almindeligt dansk, vil kunne forstå det.
Men jeg vil godt bede hr. Jacob Buksti komme herop og forsøge på at forklare det.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-12-08:
Men så er det, jeg vil spørge hr. Jacob Buksti, om den politik, der er ført og stadig væk føres, egentlig er i overensstemmelse med det brændende ønske, som hr. Jacob Buksti siger der er fra Socialdemokratiets og regeringens side, om, at nu skal de østeuropæiske lande altså hurtigt med i EU.
Når man har ført en politik og stadig væk går ind for at uddybe samarbejdet både med en fælles mønt og fælles pengevæsen og med et system, som blev gennemtrumfet med Amsterdamaftalen, med fælles ydre grænser og alt det dér, jamen så er der jo nye betingelser, der skal opfyldes, før de østeuropæiske lande kan komme ind, og så forsinker det processen.
Hvordan hænger de ting sammen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-08:
Efter at have hørt statsministerens og hr. Bukstis taler må man dog sige, at det går ikke bare hurtigt ude i EU.
Det går søreme også hurtigt i Socialdemokratiet.
Det er forbløffende at måtte høre hr. Buksti tale om forsvarsområdet i EU i dag.
Jeg vil spørge hr. Buksti, om ikke han kan bekræfte, når han nu taler så meget om NATO og EU, og der skal være samklang og jeg ved ikke hvad, om det ikke er rigtigt, at USA i stigende grad er bekymret over udviklingen i EU på forsvarsområdet.
Er det ikke rigtigt, kan hr. Buksti ikke bekræfte, at USA faktisk har udtrykt sin bekymring over for EU-landene, fordi man er bange for, at det netop ikke bliver i samklang med NATO, men tværtimod det modsatte?
Og så vil jeg bare spørge hr. Buksti
Charlotte Antonsen (V), 1999-12-08:
Jeg vil gerne kvittere for de positive udsagn fra Socialdemokratiet om EU-forsvaret.
Vi er meget tilfredse med i Venstre, at man omsider udtaler sig så positivt om noget så fornuftigt som at lave en fælles EU-forsvarspolitik.
Men det, der egentlig bringer mig herop, er, at jeg godt vil høre, om statsministerens mange ord om, at man nu i regeringen har besluttet at gå fra en defensiv til en offensiv EU-politik, har et konkret indhold.
Helt konkret vil jeg spørge hr. Jacob Buksti: I dag er der i B.T. en GFK-undersøgelse, som viser, at 51 pct. af danskerne ønsker, at vi allerede i år 2000 skal have en folkeafstemning om den fælles mønt.
47 pct. af de socialdemokratiske vælgere ønsker, at vi skal have en folkeafstemning allerede i 2000.
Betyder den overgang fra defensiv til offensiv EU-politik, at man i regeringen f.eks. agter at fremrykke datoen, så vi lidt hurtigere kan komme med i euroen, som befolkningen ønsker?
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-08:
Der henvises mange gange til Petersbergopgaverne, og de indebærer et bredt spektrum af opgaver, men de indebærer også muligheden for en meget aggressiv krisestyring a la Kosovo.
Det fører så hen til spørgsmålet om, hvad læren fra Kosovo egentlig er, og statsministeren var også inde på det, men jeg vil godt høre, hvad Socialdemokratiets ordfører mener om det. Er læren fra Kosovo faktisk, at vi har brug for en tilsvarende militært aggressiv krisestyring mange andre steder?
Er læren i virkeligheden ikke snarere, at der blev lavet så mange fodfejl i den civile krisestyring, også når vi taler om Rambouillet-forhandlingerne, at vi faktisk blev tvunget ud i en militært aggressiv krisestyring, som, hvis man havde haft fat i det andet, sandsynligvis ikke var landet dér?
Spørgsmålet er også: Hvor forestiller Socialdemokratiet sig egentlig, at vi har brug for noget a la Kosovo?
Og endelig: Skal det her basere sig på et FN-mandat?
Og som det sidste - og det er jo så fremtiden: Det kan godt være, Socialdemokratiet ikke ønsker, at det her skal udvikle sig til en forsvarspagt, men der er jo andre lande, der ser det her som en udfasning af WEU, og at den opbygning, man nu er i gang med, i virkeligheden er grundstenen til noget, der faktisk kan udvikle sig til europæisk forsvar.
Bekymrer det ikke Socialdemokratiet?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-08:
Jeg vil sige til hr. Jacob Buksti, at jeg synes, befolkningen har krav på en forklaring om, hvordan det kan være, at Danmark skulle kunne sidde i en militærkomité, når vi har en undtagelse, som siger, at vi deltager ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner på forsvarsområdet.
Så henviser hr. Jacob Buksti til et notat, som regeringen fik lavet i juli.
Om det notat vil jeg gerne sige det, som det er, at der er ikke en djævel, der kan forstå det.
Vi bliver altså nødt til at have en forklaring på almindeligt dansk, og hr. Jacob Buksti kan ikke gemme sig bag ved nogle jurister - al respekt for jurister.
Så kunne vi ikke godt få forklaringen på dansk?
Hvordan kan man sidde i en militærkomité, som jo ifølge sagens natur alene har til formål at beskæftige sig med militære anliggender?
Det er nu engang det, militærfolk laver i en militærkomité.
Hvad skulle de ellers lave?
Det er det, de har forstand på.
Jeg håber ikke, de skal til at blande sig i socialpolitik eller andre spørgsmål.
Så jeg vil spørge hr. Jacob Buksti: Hvordan kan man sidde i en militærkomité, når man har en undtagelse, der siger, at man ikke må være med på forsvarsområdet?
»Vil den danske regering forsøge at opnå en aftale med USA på linje med den aftale, som den tyske regering har indgået med USA, om at Tyskland ikke vil bruge sine lyttefaciliteter til at aflytte telekommunikation mellem tyske borgere og tyske virksomheder?« Skriftlig begrundelse
Dermed skulle en strid være afsluttet, som har stået på i nogle år, hvor Tyskland energisk har frabedt sig at blive udspioneret af deres amerikanske allierede.
Det har især drejet sig om spionage imod tyske koncerner.
Dette problem skulle altså nu være løst til tysk tilfredshed gennem en aftale.
Dermed bør der også være skabt grundlag for, at andre af USA's allierede må kunne forlange en tilsvarende rimelig behandling.
Efter Enhedslistens opfattelse må der derfor indgås en aftale mellem USA og Danmark, som sikrer at USA holder op med at spionere imod danske borgere og virksomheder.
Jacob Buksti (S), 1999-12-08:
Det europæiske samarbejde er i disse tider inde i en rivende udvikling, og vi står over for en række afgørende beslutninger.
Det gælder på de områder, der er omfattet af de danske forbehold, det gælder den kommende regeringskonference om de institutionelle forhold, og det gælder ikke mindst spørgsmålet om EU's udvidelse med 10 øst- og centraleuropæiske lande samt Cypern og Malta.
Vi ser derfor frem til at høre statsministeren og udenrigsministeren redegøre for disse forhold som optakt til Det Europæiske Råds møde i Helsinki her sidst på ugen, og jeg ser frem til en god debat herom.
Ole Donner (DF), 1999-12-08:
Jeg er tilfreds med, at ministeren så klart har givet udtryk for, at ministeren nu vil sørge for, at vi får oplyst, om der i det kontrolorgan, det nævn, der skal se efter, om man overholder dansk lov og ret, sidder personer, som behersker sproget, for det vil efter min mening være en fordel, hvis de forstår, hvad det er, der bliver udsendt.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-08:
Der er i hvert fald én ting, som jeg kan være enig med hr. Jacob Buksti i, og det er, at EU er inde i en rivende udvikling.
Jeg vil endda sige, at unionstoget i øjeblikket kører frem
mod opbygningen af en egentlig forbundsstat med en hastighed så høj, som vi vel aldrig nogensinde tidligere har oplevet det.
Og desværre finder den her debat sted på baggrund af en situation, hvor regeringen er på vej i et tilsvarende højt tempo ned ad unionsglidebanen.
Det er ikke mere end 1½ år siden, at statsministeren sagde til vælgerne, ganske kort tid før vi gik hen og stemte om den sidste unionstraktat, Amsterdamtraktaten, i maj 1998, at med den traktat kommer der ikke mere union.
Det er på baggrund af det løfte, statsministeren gav vælgerne, at den debat i dag nu finder sted, hvor vi skal tage stilling til spørgsmålet om militærunion, ny unionstraktat, om Danmark skal sidde i en militærkomité, selv om vi har en forsvarsundtagelse, der forbyder det.
Det er hovedtemaerne i den debat, som vi skal have i dag.
Jeg var glad for, at vi havde et møde i sidste uge, men vi nåede desværre frem til den konklusion efter mødet, at regeringen har tænkt sig at gå ind og sidde med ved bordet i den militære union, selv om vælgerne har taget stilling til en undtagelse, der meget klart og tydeligt siger, at Danmark står uden for den militære union, og jeg håber virkelig, statsministeren her under debatten kan komme med en overordentlig god forklaring om, hvad det er, den danske regering vil gå ned og sige på det kommende topmøde i Helsinki. Jeg håber, vi får en god debat, for det er i hvert fald en utrolig nødvendig debat også at få ud i befolkningen, inden regeringen nu begynder at trække os ind i en hel masse ting, som den helt åbenlyst ikke har noget mandat til at gøre.
Besvarelse
Ole Donner (DF), 1999-12-08:
Finder ministeren det ikke bare en smule betænkeligt, at man giver tilladelse til, at man kan spy alt muligt ud gennem en lokalradio, bl.a. dødstrusler over for kristne?
Hans Hækkerup (S), 1999-12-08:
Jeg går ud fra, at der er tale om en fejl i spørgsmålet, idet der i fjerde linje står, at Tyskland ikke vil bruge sine lyttefaciliteter til at aflytte telekommunikation mellem tyske borgere og tyske virksomheder.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1999-12-08:
Det er sådan, at foreninger og organisationer, der får sendetilladelse i Danmark, selvfølgelig skal overholde
dansk lov og ret, og jeg har ikke nogen som helst mulighed for andet end at gå ud fra, at den pågældende bevægelse overholder dansk lov og ret, indtil det modsatte eventuelt måtte være bevist.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-08:
Hvis der har indsneget sig en fejl, så beklager jeg det.
Men jeg vil gerne bede ministeren besvare spørgsmålet, som jo er fuldstændig åbenlyst i sin begrundelse.
Det handler altså om, at Der Spiegel har oplyst, at Tyskland og USA har indgået en aftale om, at USA skal lade være med at bruge sine aflytningsfaciliteter til at aflytte
tyske borgere og tyske virksomheders telekommunikation.
Og vi ved jo, at Amerika har disse spionagefaciliteter.
Hans Hækkerup (S), 1999-12-08:
Jeg skal sige til hr. Albrechtsen, at jeg selvfølgelig både har læst spørgsmålet og begrundelsen for det.
Jeg ville bare være sikker på, før jeg skred til besvarelsen, at der var tale om en fejl i spørgsmålet.
Ifølge den artikel, der er tale om i Der Spiegel, og den henviser hr. Keld Albrechtsen jo også til i begrundelsen for sit spørgsmål, skulle der fra amerikansk side være givet tilsagn om, at aktiviteterne ved en nærmere angivet amerikansk installation i Tyskland ikke vil blive rettet mod tyske interesser eller tysk lovgivning.
Der er altså ikke tale om en generel aftale, og jeg kan derfor oplyse hr. Keld Albrechtsen om, at der ikke i Danmark befinder sig amerikanske eller andre udenlandske faciliteter til efterretningsmæssig indhentning af telekommunikation.
Der er selvfølgelig derfor heller ikke nogen parallel situation, ikke noget grundlag for at indgå en aftale med USA vedrørende amerikansk indhentning i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-08:
Nu vil jeg godt spørge ministeren, om det er rigtigt, som Ekstra Bladet skrev i går, at USA's militære efterretningstjeneste ligesom de har i Tyskland i Bad Aiblingen også har en afdeling af den amerikanske militære efterretningstjeneste i Karup, som altså er stationeret på dansk grund og har visse beføjelser til at drive efterretningsvirksomhed også ud fra Karup.
Det vil jeg godt spørge, om det er rigtigt.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om det er rigtigt, at USA's aflytningsinstallationer, blandt andet stationen i Bad Aiblingen, også sagtens kan aflytte telefonsamtaler, som går ind og ud af Danmark, eller som går internt i Danmark ved hjælp af satellit.
Er det korrekt, hr. minister, at Bad Aiblingen-stationen faktisk også kan bruges til spionage mod danske borgere og virksomheder? Hvis ministeren kan bekræfte begge de to spørgsmål om tilstedeværelsen i Karup og om de tekniske muligheder i Bad Aiblingen-installationen, vil det så ikke fortsat være fornuftigt, at ministeren også af hensyn til danske virksomheders forretningshemmeligheder rettede henvendelse til USA og fik sikkerhed for, at en sådan spionage mod danske virksomheder og borgere bliver bragt til ophør?
Hans Hækkerup (S), 1999-12-08:
Der var tale om flre spørgsmål i det, og jeg skal forsøge at se, om jeg kan huske dem alle sammen.
Først det første af dem, nemlig om USA har en tilstedeværelse i Danmark svarende til den, der er omtalt i Der Spiegels artikel, og der kan jeg sige, at det ikke er tilfældet.
Det, der er tale om, og som er omtalt i Ekstra Bladet, men på en efter min mening misvisende måde, er, at den 650. militære efterretningsgruppe, som er underlagt den amerikanske hærs hovedkvarter i Europa, har hovedkvarter i det sydlige Tyskland og har enheder placeret i de europæiske lande, hvor der er stationeret amerikanske enheder og personel.
Og da der ikke er stationeret amerikanske styrker permanent i Danmark, ja, så er enheder fra denne efterretningsgruppe heller ikke permanent stationeret i Danmark.
Omvendt kan de selvfølgelig være her i forbindelse med, at amerikanske enheder deltager i øvelser.
Men denne efterretningsgruppe har så et helt andet formål end det, hr. Keld Albrechtsen omtaler.
Det har ikke noget at gøre med elektronisk efterretningsindhentning.
Og den slags militære efterretningsgrupper er i øvrigt også knyttet til NATO's kommandomyndighed og hovedkvarter, herunder også BALTAP i Karup.
Men der er altså ikke tale om en efterretningsenhed, som indhenter på den måde, som det pågældende anlæg i Tyskland ifølge Der Spiegel indhenter.
Med hensyn til det andet spørgsmål, om der kan foregå aflytning fra et et amerikansk anlæg i Tyskland mod Danmark: Jeg kender ikke det pågældende anlæg.
Jeg er ikke i stand til at udtale mig herom.
Så med hensyn til det sidste spørgsmål, om man skulle forsøge - jeg kan se, min taletid er ophørt, så jeg må undlade at besvare det tredje.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-08:
Tak for svaret.
Jeg vil med et skriftligt spørgsmål bede ministeren om at redegøre for, hvad det er for nogle aktiviteter, amerikanerne har i Karup, så vi kan komme lidt dybere ned i det. Jeg takker for, at ministeren anerkender, at det altså er sådan, at man også fra amerikansk side vil kunne foretage en aflytning ind over Danmark af samtaler, telefax, telekommunikation f.eks. fra danske virksomheder.
Og det er det, tyskerne har bedt om, og altså også fået: en garanti for, at det vil Bad Aiblingen-anlægget ikke blive brugt til.
Det vil ikke blive rettet mod f.eks. industrispionage over
for tyske virksomheder.
Derfor vil jeg godt helt enkelt gentage mit spørgsmål, om ikke det vil være en fordel for Danmark at få en tilsvarende garanti fra USA, som Tyskland har fået.
Og jeg vil godt spørge ministeren, hvad skulle der egentlig gå af ministeren ved at stille det spørgsmål til USA?
Det er da en venlig henvendelse, at ministeren simpelt hen spørger USA, om ikke vi også godt kunne få sådan en aftale.
Hans Hækkerup (S), 1999-12-08:
Efterretningstjeneste er et nationalt anliggende, og der er ingen som helst grund til at tro, at andre lande, herunder USA, ville være parat til at indgå en sådan aftale og herved reelt indskrænke deres handlefrihed på et så vitalt område som efterretningstjeneste.
Hertil kommer selvfølgelig også den anden del, at det er helt utænkeligt, at sådanne aftaler kan udstrækkes til at være verdensomspændende.
Der vil stadig væk være mange, der under alle omstændigheder ville kunne aflytte kommunikation ind og ud af Danmark, selv om vi skulle have kunnet indgå aftaler med enkelte lande.
Så det er der ingen sikring i.
Den eneste måde man kan sikre sig på er ved stærk kryptering.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-08:
Er det ikke korrekt, at England og USA faktisk har sådan
en aftale med hinanden, den såkaldte UKUSA-aftale?
Nu siger ministeren, at den danske regering ikke vil rette henvendelse, jamen hvorfor ikke?
Hvis det kan sikre danske virksomheder og borgere i det mindste lidt bedre, end de er i forvejen, hvad skulle der så gå af den danske regering ved at foretage en sådan henvendelse? Det værste, der kunne ske, var, at amerikanerne sagde: Det vil vi ikke.
Men det kunne endda være, at USA sagde - ligesom USA har sagt til Tyskland - at det vil det godt.
Så vil det da være et fremskridt, ville det ikke?
Hans Hækkerup (S), 1999-12-08:
For det første må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at ministeren ikke udtaler sig om, hvilke lande det er, Danmark samarbejder med.
Jeg har svaret, og det har jeg svaret tidligere: Danmark har samarbejdsaftaler med en række lande på efterretningsområdet, men jeg er ikke i stand til at oplyse, hvilke lande vi har aftaler med.
Så vil jeg bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg mener, at der vil være tale om en falsk sikkerhed for danske virksomheder og borgere, hvis man - og det er jo helt hypotetisk - skulle kunne opnå sådanne aftaler.
Fordi der altså stadig væk vil være en lang række lande, organisationer, der vil kunne lytte med på dansk kommunikation, og derfor er det ikke den vej.
Den fører ingen steder hen.
Vejen frem, hvis man ønsker at sikre danske virksomheder og danske borgere, er at sikre dem stærk kryptering.
Der er ikke andre muligheder, hvis man vil beskytte sin kommunikation.
Hermed sluttede spørgsmålet.