runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Det vil sige, at hr. Thulesen Dahl slet ikke kan forstå den bekymring, vi har.
Men jeg vil alligevel sige, at når vi nu har udtrykt den bekymring så eksplicit, direkte og meget voldsomt endda, så er det jo en smal sag at sige: Lad os lave en ganske normal forretningsgang her.
Så ville der jo ikke være problemer længere.
Men det virker altså på os og på andre som magtfuldkommenhed fra det flertal i Folketinget, som i øjeblikket hersker.
Det vil vi godt advare imod igen, og det er derfor, vi så indtrængende beder om, at man tænker sig om en gang til, så vi kan få et normalt aktstykke, en normal behandling, så alle spilleregler på den måde er i orden.
Der er i hvert fald ikke nogen god begrundelse for, hvorfor man ikke skal gøre det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Jeg nævnte faktisk i mit ordførerindlæg lige præcis forhold omkring folkeskolen.
Det valgte jeg at gøre, fordi jeg synes, vi har en særlig udfordring med hensyn til folkeskolen.
Vi havde det også meget oppe i valgkampen i januar-februar måned, og der valgte Dansk Folkeparti at lægge sig på den linje, at vi godt kan stille større krav til folkeskolen, stille nogle større krav til rammerne og til indholdet, også nogle krav, som ikke altid behøver at handle om, hvor mange penge der ekstra kommer til folkeskolen, fordi vi anerkender, at når vi har en af verdens dyreste folkeskoler, men ikke får den bedste kvalitet, når vi sammenligner os med andre lande, så bør vi kunne stille større krav og få mere ud af folkeskolen, uden at det nødvendigvis betyder, at der altid skal flere penge til folkeskolen.
Vi tror simpelt hen på, at man kan stille større krav, lave flere test, og sikre, at eleverne lærer det, de skal på hver enkelt årgang, ved at vi stiller større krav.
Det, vi kan konstatere, er jo, at der har været meget kritik.
Det var der også i går.
Det har afstedkommet en ændring af det, der lå, som jeg mener er en forbedring.
Det er en forbedring på to områder: Det ene er, at det er understreget i selve ændringsforslaget, at vi kun taler om 2006.
Vi taler altså ikke om noget, der skal være praksis fremover.
Hvis der så er et flertal i Folketinget, der ikke mener, at regeringen udmønter det på den rigtige måde, så sikrer det, at Folketinget kan nå at gøre regeringen det klart, så det, regeringen foreslår, ikke kommer til at ske.
Jo, men jeg synes jo også – det har jeg sådan set også brugt noget af min taletid til at forklare – at der er mange områder, hvor vi bør gøre tingene bedre, end vi gør i dag.
Der er mange steder, hvor vi har behov for at bruge flere ressourcer fremover, end vi gør i dag.
Men det, jeg så sagde samtidig – og det er jo så der, hvor Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti virkelig adskiller sig fra hinanden nu – var, at vi skal gøre det på en måde, så vi samtidig sikrer, at Danmark har en sund økonomi også fremover.
Det er jo det, der er opgaven.
Det er at løse det, så vi stille og roligt udvikler det danske velfærdssamfund i den rigtige retning og gør det på en måde, der sikrer, at det er holdbart også fremover – også i lyset af den diskussion, der er omkring Velfærdskommissionens rapport, og alle de diskussioner, vi var vidne til i går.
Det er den opgave, vi har taget på os, og det tror vi faktisk på at der er flere der synes er en god idé.
Det er ikke på samme måde tilfældet med det, som Socialdemokratiet foreslår, som er fuldstændig uansvarligt.
Troels Ravn (S), 2005-12-08:
Jamen velfærdssamfundet er under afvikling for store grupper i vores samfund.
Jeg hørte ikke i hr. Kri stian Thulesen Dahls svar en forklaring på, hvorfor vi år efter år må se nedskæringer og besparelser på børnepasning, folkeskole, ældrepleje på trods af – som det påstås – at kommuner og amter får flere penge at gøre godt med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Jamen det var dog fantastisk: Velfærdssamfundet er under afvikling.
Og det skulle så være virkeligheden.
Det er jo fantastisk at kunne sige det som folketingsmedlem, på baggrund af at vi foreslår, at vi næste år bruger flere offentlige kroner, end vi gør i år; at vi foreslår, at vi bruger dem på øget kræftbehandling; at vi foreslår, at vi bruger dem på flere penge til ældreplejen; at vi foreslår, at vi bruger dem på knap brutto 1 mia. kr. mere til førtidspensionisterne; at vi bruger flere penge på at sørge for, at kommunerne laver sundhedscentre; at vi sikrer, at hvis man bliver kriminel, skal man kunne komme ind og afsone sin straf, at vi sikrer, at der ikke er ventetider.
Alle de forhold skulle så betyde, at velfærdssamfundet er under afvikling.
Vi har en økonomisk vækst i samfundet, som er meget høj sammenlignet med alle de lande, der er omkring os.
Vi har en arbejdsløshed, der er faldende.
Jeg hørte socialdemokrater for år tilbage hele tiden stå heroppe og fortælle, hvad ledigheden nu var steget med.
Vi hører knap så meget om ledigheden nu, hvor ledigheden er faldende.
Troels Ravn (S), 2005-12-08:
Hr. Kristian Thulesen Dahl fortæller, at Dansk Folkeparti adskiller sig fra den øvrige opposition ved både at være et økonomisk ansvarligt og et socialt ansvarligt parti.
Måske er sandheden i stedet, at Dansk Folkeparti som regeringen siger ét, men gør noget andet.
For Dansk Folkeparti er nemlig med til at holde amter og kommuner i et økonomisk jerngreb grundet skattestop og en maksimal vækst på 0,5 pct.
Nu skal amter og kommuner altså finde 3 mia. kr. i besparelser, fordi den her kommunalreform har kostet kommunerne omkring 1 mia. kr.
Resultatet er altså det, at år efter år må kommunerne skære på folkeskole, børnepasning, ældrepleje, i øvrigt også med Dansk Folkepartis stemmer.
Og det er virkeligheden, at det generelle serviceniveau er faldende, velfærdssamfundet er under afvikling.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl forklare ganske almindelige mennesker den kontrast mellem virkelighedens verden og så Dansk Folkepartis og regeringens glansbillede?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Nej, vores udgangspunkt i de forhandlinger, der har været om en justering af det forlig fra 2002, »Flere i arbejde«, det forlig, som også Socialdemokratiet var med i – det var på det tidspunkt, man indførte det her kontanthjælpsloft – var, at man skulle tackle det her forhold, ved at man i løbet af næste år tilbundsgående undersøger området lige præcis i respekt for det, som jeg nævnte før, at vi har at gøre med en meget sammensat gruppe, vi har at gøre med mennesker, der ikke bare kan slås sammen som én stor svag udsat gruppe.
Vores udgangspunkt er nemlig, at det er utrolig vigtigt, at vi fokuserer på, at den bedste hjælp til mennesker, der har mulighed for at arbejde, er at hjælpe dem i arbejde.
Det giver dem en mulighed for at få selvrespekt, i form af at de tjener deres egne penge.
Det giver dem også mulighed for at få et bedre socialt netværk, for mange sociale netværker skabes gennem arbejdspladsen.
Derfor tror vi på, at det vil forbedre deres livssituation væsentligt, hvis vi hjælper dem ud på arbejdsmarkedet.
Når vi har en situation, hvor ledigheden falder, så har vi chancen for få dem ud på arbejdsmarkedet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-08:
De andre kan ikke få et arbejde.
Det er mennesker, som rammer kontanthjælpsloftet, uden at de har gjort sig skyldig i noget som helst andet, end at der ikke er nogen, der kan tilbyde dem et arbejde, eller at de simpelt hen ikke er i stand til at arbejde.
De 20.000 mennesker har fået forringet deres vilkår, bl.a. takket være Dansk Folkeparti.
Og Dansk Folkeparti står med nøglen til afskaffelse af kontanthjælpsloftet.
Hvis Dansk Folkeparti vil, så er der flertal for at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Vil Dansk Folkeparti det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Når man taler om udsatte grupper, svage grupper, så taler vi om mange forskellige grupper.
Der er en tendens til herinde, at man skærer alle over en kam.
Vi taler bl.a. om mennesker, som har arbejdskraft, altså som har arbejdsevne, men ikke er i arbejde, de er en udsat gruppe, og så har vi mennesker, som ikke er i arbejde, fordi de ikke kan arbejde, fordi de er syge, de er dårlige.
Det er eksempelvis førtidspensionisterne, det er en anden gruppe.
Når det handler om førtidspensionister, der ikke har en arbejdsevne, lægger vi kraft i at forbedre deres vilkår, det har vi vist med finanslovaftalen, hvor vi brutto afsætter knap 1 mia. kr. ekstra til de førtidspensionister, der økonomisk har allermindst.
Når det handler om de mennesker, der har arbejdsevne, altså kontanthjælpsmodtagere, som har mulighed for at arbejde, så er den bedste hjælp til dem at hjælpe dem i arbejde.
Og der bør vi have en historisk chance nu, hvor vi vel har en af de laveste ledigheder i 30 år, til at sikre, at de mennesker får en plads på arbejdsmarkedet frem for at være udenfor.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-08:
I forgårs holdt Rådet for Socialt Udsatte en konference om fattigdom i Danmark.
Det var organisationer som Frelsens Hær og Kirkens Korshær, som kunne dokumentere, at fattigdommen er stigende i Danmark, fattigdom, der er resultat af den politik, som regeringen fører, og som Dansk Folkeparti støtter op om.
For bare at tage en af de grupper af mennesker, som er blevet væsentlig fattigere, kan vi tage de knap 20.000, som er på kontanthjælp, og som rammer kontanthjælpsloftet.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Dansk Folkeparti støtter et forslag om at afskaffe kontanthjælpsloftet, så vi igen kan få en nogenlunde ordentlig, anstændig udbetaling af indkomst til mennesker på kontanthjælp.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Ja, det var jo så ikke det, jeg sagde.
Altså, jeg tror, at de, der hørte mit svar, ikke rigtig kan genkende »ikke skal gives en krone mere«.
Det er jo faktisk sådan i den aftale, vi har indgået omkring folkeskolen, at der tilføres flere midler.
Så det er jo ikke sådan, at vi har en politik om, at der ikke må tilføres flere penge til folkeskolen.
Det kan i mange sammenhænge være fornuftigt at gøre det.
Somme tider er det så staten, der spytter noget til i form af, at vi stiller større krav, somme tider er det kommunerne, der beslutter sig for det.
Det, jeg derimod angreb, var, om det er sådan, at man tager det udgangspunkt, at man ikke kan stille større krav til folkeskolen, uden at der altid følger ekstra penge med.
Og det mener vi godt der kan, når vi tager som udgangspunkt, at vi har en af verdens dyreste folkeskoler, men bestemt ikke får det bedste ud af den.
Og for så vidt angår det, følger vi jo egentlig meget nøje det, som den tidligere regering havde lagt som strategi for folkeskolen, altså at man ikke altid behøvede at lade flere penge følge med, når elevtallet udviklede sig i en bestemt retning.
Så på den måde kan man sige, at det flertal, der er nu omkring den økonomiske politik, følger den linje, som den tidligere regering lagde.
Men sådan er der jo så meget.
Når man går fra at sidde i regering til ikke at sidde i regering, så ændrer man jo ofte sin politik.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Nu har der været frokostpause, og det kan jo altid give anledning til, at man kan gå og tænke lidt.
Jeg ved ikke, om det har gjort indtryk på Dansk Folkepartis ordfører med alle de indlæg, der var før frokostpausen om den her sag med aktstykket om kommuneøkonomien.
Der har i hvert fald været udtrykt en meget, meget, meget skarp kritik af denne fremgangsmåde.
Kunne Dansk Folkepartis ordfører så ikke give en forklaring på, hvorfor man ikke bare kunne efterkomme det ønske, vi har om at få et ganske normalt aktstykke oversendt til Folketinget, såfremt man griber ind i kommunernes økonomi, sådan at vi kan få en helt normal behandling?
Hvorfor skal det være anderledes?
Hvorfor skal det være via noget orienterende?
Kunne man ikke få en forklaring på det?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Til det sidste kan jeg sige nej.
Vi kan sagtens nå målsætningerne om at reducere ØMU-gælden til ned under 25 pct. inden år 2010.
Det kan sagtens nås, ingen problemer i det,
også med de forudsætninger, vi lægger ind i forhold til væksten i den offentlige økonomi.
Så det er der ingen problemer i, og det er vores intakte målsætning.
Så vil jeg sige om både 2010 og målsætningen om 0,5 pct. i forbrug: Nu ville jeg ikke stå og være så kæphøj, hvis jeg var medlem af Venstres folketingsgruppe, og begynde at tale om overholdelse af de kommunale vækstrater, for det, der vil ske i 2006, hvis man rent faktisk gennemfører de her ting, vil være, at det er første gang man overholder de vækstrammer fra regeringens side.
Men fair nok, gør endelig det.
Vi har et udgangspunkt, når man skal sætte sig ned og forhandle med en kommunal modpart.
Vi afstemmer, hvilke forventninger der er til velfærdsservicen i forhold til, hvor mange penge der er, og så indgår vi en hæderlig aftale, som man har en chance for at overholde.
Det vil vi selvfølgelig til enhver tid også skrive under på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-12-08:
Hr. Henrik Sass Larsen havde travlt med at understrege, at hvis det var Socialdemokraterne, der indgik en aftale med kommunerne, skulle den nok blive overholdt.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilke redskaber hr. Henrik Sass Larsen så kunne tænke sig at tage i brug, og om det er de samme redskaber over for kommunerne, som man brugte fra 1993 til 2001, hvor man havde en målsætning om, at det offentlige forbrug skulle være på 1 pct. stigning om året, men faktisk blev på 2,4 pct.
Er det den samme benhårde håndhævelse, hr. Henrik Sass Larsen forudsætter at kunne gennemføre i fremtiden?
For vi har nu i dag fået at vide, at den socialdemokratiske tilslutning til 2010-planen omkring vækstrammen er endegyldigt forladt.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jeg tror, at vi har et fuldstændig identisk mål om, at flest muligt, der er kommet her til landet som flygtninge, indvandrere, hvad det nu er, kommer i beskæftigelse, alle sammen hurtigst muligt, alt hvad vi kan gøre.
Jeg kan forestille mig en vifte af spændende tilbud og ideer til, hvad man kan gøre for at få folk sat i beskæftigelse.
Det har jeg ingen problemer med.
Det er det, man har gjort, og man har skåret det så langt ned, at der faktisk næsten ikke er til dagen og vejen.
Og efter 3 år på den ydmygende overførselsindkomst er det ikke lykkedes for 59 pct. at få en beskæftigelse.
Det synes jeg ikke er særlig godt.
I øvrigt har vi i forslaget beskrevet, hvad det koster.
Vi skal også stemme om det senere i forbindelse med finansloven.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-12-08:
Nu svarede hr. Henrik Sass Larsen ikke på et par af spørgsmålene, nemlig: Hvor meget vil det koste at fjerne starthjælpen, og hvor vil man tage pengene?
Hvem er det, der skal bøde?
Så må jeg spørge hr. Henrik Sass Larsen: Er 41 pct. i arbejde ikke bedre end 28 pct.?
Nu har vi gjort noget, og det begynder at virke, og der er en markant, signifikant forskel på, hvor mange der kommer i arbejde.
Det spørgsmål, jeg så stiller, er: Er 41 pct. i arbejde ikke bedre end 28 pct., som Socialdemokratiet og den tidligere regering jo kunne præstere, og endda mindre for en lang række forskellige grupper?
Synes hr. Henrik Sass Larsen, at det var tilfredsstillende, at man bare lod folk gå på bistandshjælp?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jeg kunne også godt tænke mig at vende spørgsmålet rundt.
Vi har fået en rapport, der siger, at efter 3 års ophold på starthjælp har man øget andelen i forhold til dem, der var på den gamle ordning, fra vistnok 28 pct., som havde fundet beskæftigelse, til nu 41 pct., der har fået beskæftigelse.
Efter 3 år på en meget, meget, meget lav overførselsindkomst er det ikke lykkedes at få 59 pct. i beskæftigelse.
Det er da underligt at glæde sig over, at 41 pct. har fundet beskæftigelse.
Vi mener, at det sådan set er en katastrofe, at man efter 3 år stadig væk har 59 pct., som ikke har mulighed for at få beskæftigelse, og som skal leve på et meget, meget, meget, meget lavt niveau.
Derfor ønsker vi den afskaffet, for vi tror i Socialdemokratiet ikke på, at det er nogen god kur mod noget som helst at gøre folk fattige, tværtimod.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-12-08:
Det var jo ikke meget af et svar til fru Pia Kjærsgaard.
Nu er Socialdemokratiet jo sprunget fra integrationsaftalen, og det er lidt svært at finde ud af, hvad Socialdemokratiet egentlig vil på det område.
Men der er ét punkt, hvor man jo får en klar melding fra Socialdemokratiet, nemlig at de vil have fjernet starthjælpen.
Jeg vil spørge: Hvorfor fjerne starthjælpen?
Nu ligger der faktisk nye tal, som viser, at den virker, og at de flygtninge, der er på den lave ydelse, i højere grad kommer i arbejde end dem, som er på den høje kontanthjælp.
Jeg vil gerne spørge hr. Henrik Sass Larsen: Hvorfor vil Socialdemokratiet fjerne starthjælpen, når den nu virker?
Hvor meget vil det koste?
Hvem er det så, der skal bøde for, at Socialdemokratiet vil bruge de penge, som ikke vil være nyttige i den her sammenhæng?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jeg kan kun gentage, at vi selvfølgelig er nødt til at respektere det forlig, vi har om efterlønnen, og derfor skal vi også have regeringen med på det.
Jeg anklagede sådan set ikke Dansk Folkeparti i min tale.
Jeg anklagede regeringen for, at den ikke ville være med til det.
Det var mit udgangspunkt i forhold til det her.
Vi har intakt stadig væk det samme forslag og ønsker det også fremmet så hurtigt, som vi overhovedet kan.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-12-08:
Må jeg ikke lige bede hr. Sass Larsen om at svare: Er det ikke korrekt, at det var Dansk Folkeparti, der fremsatte forslaget, og at det var Socialdemokraterne, der ville være med til, at man kunne tjene 30.000 kr. årligt uden modregning, og at der rent faktisk var et flertal?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Vi har stadig væk et intakt ønske om, at man kan få lov til at tjene 30.000 kr. ved siden af uden modregning i efterlønnen.
Det forslag er stadig væk vores udgangspunkt.
Vi respekterer selvfølgelig, at der er et bredt forlig om det, og at vi også skal have regeringen og alle med på det.
Men det er stadig væk vores udgangspunkt, at det skal være sådan.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-12-08:
Det var jo en god omgang udenomssnak, for resultaterne fra 1990’erne, hvor Socialdemokraterne indgik aftalerne med kommunerne, er jo, at der blev de heller ikke overholdt.
Hvordan forestiller hr. Henrik Sass Larsen sig, at de aftaler, som Socialdemokraterne gerne vil indgå, som åbenbart ikke skulle volde problemer med hensyn til overholdelse, hvis jeg forstår hr. Henrik Sass Larsen korrekt, skal blive overholdt, hvilket jo heller ikke lykkedes i 1990’erne?
Hvad er det for værktøjer, han vil anvende?
Hvordan vil hr. Henrik Sass Larsen sikre sig, at den målsætning, som Socialdemokraterne nu har ladet være endnu større, så måtte blive overholdt?
For man står jo tilbage med et indtryk af, at i dårlige tider mener Socialdemokraterne, at det offentlige skal bruge flere penge, til gengæld skal man så i gode tider bruge endnu flere penge.
Helt ærligt, kan vi ikke få en klar tilkendegivelse af, hvordan hr. Henrik Sass Larsen på nogen måde vil få det her til at hænge sammen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-12-08:
Jeg vil godt have en forklaring på, om det var en fejl, for hr. Henrik Sass Larsen sagde, at Socialdemokraterne havde foreslået, at man skulle kunne tjene 30.000 kr. årligt uden modregning i efterlønnen, og at det var der ikke flertal for.
Nu husker jeg det på den måde, at det rent faktisk var Dansk Folkeparti, der kom med et forslag, men at Socialdemokraterne ikke var interesserede.
Forholder det sig ikke sådan?
Leif Mikkelsen (V), 2005-12-08:
Det er svært at komme det nærmere, om Socialdemokraterne vil styre den offentlige økonomi eller bare lade stå til.
Der er store ønsker om bare at bruge penge og om, at kommunerne skulle have lov til det.
Derfor skal vi nok have et lidt klarere svar på det hovedspørgsmål, der i hvert fald har været dyrket den første times tid i dag, nemlig om indgåede aftaler skal holdes.
Vi savner stadig væk svar på, hvad det er, Socialdemokraterne vil, ud over at forsøge at genere regeringen og skabe en stemning af, at det er urimeligt at bede om, at de aftaler, man frivilligt indgår, skal holdes.
Vil det være Socialdemokraternes politik at håndhæve en eventuel aftale, eller vil vi se det, der er den socialdemokratiske historie, nemlig at man lod stå til og konstaterede, når året var gået, at det var søreme ærgerligt, og så fik vi inflation, skattestigning osv. osv.?
Jeg synes, det må løbe koldt ned ad ryggen på mange borgere i dag, hvis man tænkte tanken til ende.
Men nu er der jo lang tid til, at der skal være valg, så det kan godt være, at man kan sove roligt om natten alligevel.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Sikke en masse spørgsmål.
Jeg skal prøve at nå dem alle sammen.
Jeg er glad for at folde Socialdemokratiets politik ud i dag, så det kan blive klart, og så vi kan inspirere regeringen til at komme på bedre tanker.
Jeg tror, at den væsentligste diskussion og den væsentligste forskel i øjeblikket på, hvilken økonomisk politik man vælger at føre i regeringen, og hvad vi vil foreslå, er, at vi peger på, at der er behov for investeringer, for at væksten kan fortsætte, og for at vi ikke lige pludselig løber ind i problemer på arbejdsmarkedet eller andre steder.
Det er såmænd ikke så svært.
Vi har masser af mennesker, som gerne vil tage del i arbejdslivet i Danmark, men som ikke kan få lov til det, fordi de ikke har uddannelsen til det.
Der er i øjeblikket 25 pct. af en ungdomsårgang, som ikke får sig en uddannelse ud over folkeskolen, og vi kan ikke forstå, hvorfor regeringen ikke vil gøre noget ved det.
Det er ikke et spørgsmål om at bruge en masse penge uansvarligt, men et spørgsmål om at investere klogt.
Leif Mikkelsen (V), 2005-12-08:
Jeg synes, det er meget godt i dag at få Socialdemokraternes politik foldet ud: Regeringen forhindrer kommunerne i at bruge flere penge, der er endda store overskud at tage af.
Og man kunne så føje til her: Ja, det er der på grund af en klog politik, som er ført af den her regering.
Men må jeg forstå, at Socialdemokraternes ønske altså ikke er at styre økonomien, men at lade stå til og dermed lade den offentlige sektor vokse?
Kunne vi så nå frem til i dag at få en erkendelse af, at hvis det skulle ske, at Socialdemokraterne får magt, som de har agt – nu kan man håbe, at det varer længe – så ville det uvægerligt føre til i løbet af kort tid, at der bliver stigende skatter?
Vi kan nu få slået helt fast, at Socialdemokraterne ikke bekender sig til skattestoppet, men derimod til hurtigt at grave i borgernes lommer – skat på bolig, skat på jord, og hvad man nu i den socialdemokratiske tankeverden drømmer om at genindføre i Danmark.
Kan vi få bekræftet, at det er det, der vil ske, hvis Socialdemokraterne kommer tilbage?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jeg mener søreme, at hvis jeg havde indgået en aftale, så ville jeg da have gjort alt, hvad jeg kunne for, at den blev overholdt.
Ingen tvivl om det.
Det eneste, jeg kritiserer her, og som jeg tror andre er lidt optaget af, er: Har man nu lavet en realistisk aftale?
Og det er sådan set det, jeg anklager regeringen for på hele velfærdsområdet, nemlig at man bliver ved med at sige: Vi bestemmer, hvilken ramme I skal have, og så bestemmer vi for resten også, hvad det er for et ambitionsniveau, vi skal have i velfærdsservicen – og så skal I levere det.
Og når det så er umuligt for folk at gøre det, kommer man og siger: Jamen det er ikke os, der skal skære ned, det er ikke os, der vil påtage os det ansvar, det må I klare derude.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg er jo selvfølgelig meget interesseret i svaret, så mener hr. Henrik Sass Larsen, at aftaler, der indgås mellem en regering og kommunerne, skal overholdes?
Og i givet fald
: Hvordan synes hr. Henrik Sass Larsen, at man passende sikrer, at en sådan aftale bliver overholdt?
Jeg kan godt forstå, at hr. Henrik Sass Larsen siger en vækstramme på ca. 1 pct., fordi det cirka dækker over, når man ser ændringsforslagene, at vi allerede er et pænt stykke over 2 pct. Så det er en sikkerhedsventil.
Jeg vil egentlig anbefale hr. Henrik Sass Larsen med at blive ved med have og blive ved med at bruge ordet cirka, fordi vi er langt, langt over den ene procent, som i øvrigt stadig væk vil betyde lavere gældsafvikling.
Det er én ting.
Så har vi den kommunale økonomi.
Den diskuterede vi under mit ordførerindlæg, og jeg har kun et spørgsmål i den forbindelse: Mener Socialdemokratiet sådan helt principielt, at aftaler, der indgås mellem KL og staten, skal overholdes?