runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-10-28:
Kristendemokraterne er også meget positive over for det fremsatte beslutningsforslag.
Og da jeg selv havde lejlighed til at deltage i redegørelsesdebatten tidligere i dag om det nordiske samarbejde, vil jeg sige, at dette beslutningsforslag, som umiddelbart kan opfattes som en teknikalitet, jo altså i virkeligheden repræsenterer et forstærket nordisk samarbejde med de baltiske lande.
Det synes jeg der er god grund til at hilse velkommen og understøtte ved, at vi selvfølgelig tager positivt imod dette lovforslag, som regeringen her har fremsat.
Så vi støtter det.
Der er også nogle bemærkninger fra min side.
De baltiske landes medlemskab af Den Nordiske Investeringsbank er jo ved adskillige lejligheder blevet overvejet og diskuteret siden landenes løsrivelse i 1991, og det er positivt, at det nu ser ud til at blive en realitet.
De vil, som det også fremgår af beslutningsforslaget, komme til at indtræde i ejerskabet af Den Nordiske Investeringsbank på lige fod med de nordiske ejere fra den 1. januar.
Ser blev rejst nogle spørgsmål om, hvorvidt sproget nu også lige skulle være svensk.
Overenskomsten lå jo før i tiden på alle de nordiske landes sprog, og for fremtiden vil overenskomster og vedtægter jo kun blive skrevet på engelsk og svensk.
Det er altså ikke hensigtsmæssigt at lade de officielle dokumenter være på alle de otte medlemslandes sprog.
Engelsk forstås af de fleste, både af baltere og skandinaver, og ved at man har valgt svensk som det andet sprog, bevarer man et skandinavisk sprog i organisationen, som forstås af en stor del af Norden.
Så med de bemærkninger siger jeg tak for det, der er kommet under førstebehandlingen.
Afstemning
Jens Rohde (V), 2004-10-28:
Lovforslaget, som vi førstebehandler her i dag, L 38, drejer sig dels om politiske reklamer i fjernsynet, dels om forlængelse af sendetilladelser.
Lovforslaget indeholder altså to elementer.
Med hensyn til reklamerne foreslår regeringen, at reguleringen af adgangen til at udsende politiske reklamer sker ved en toleddet bestemmelse, som punkt 1 indeholder et permanent forbud mod i fjernsynet at udsende reklamer for politiske partier, politiske bevægelser, valgte medlemmer samt opstillede politiske kandidater til politiske forsamlinger, og som punkt 2 indeholder et temporært forbud mod udsendelse af reklamer for politiske budskaber i perioden fra tidspunkt for udskrivelse af valg til politiske forsamlinger eller til folkeafstemninger, indtil afholdelsen af valget eller afstemningen har fundet sted; den reklamefri periode kan dog ikke overstige 3 måneder.
Andet led i lovforslaget har til hensigt at gøre det muligt for de lokale radio- og fjernsynsnævn i forbindelse med gennemførelse af en ny lokalradio- og tv-ordning at forlænge tilladelser til lokal programvirksomhed udstedt før den 1. januar 2003 uden ansøgningsrunde, sådan at alle programtilladelser fremover enten kan forlænges ved det lokale nævns beslutning herom eller sådan som hidtil efter opslag og ansøgning, uanset hvornår tilladelsen af udstedt.
Louise Frevert (DF), 2004-10-28:
Dette lovforslag om ændring af lov om radio- og fjernsynsloven anser Dansk Folkeparti for at være en opstramning og for at være en bedre måde at formulere forbud mod politiske reklamer på.
Eller sagt på en anden måde, som der også står skrevet i bemærkningerne til lovforslaget, at det lige netop er en god måde at beskytte den demokratiske proces på, idet man her har en form for mindretalsbeskyttelse af ikke stærkt finansielle kræfter, der med eksorbitante summer vil kunne formå at have et vindue udadtil i reklamer, fordi de eksempelvis kan have store organisationer i ryggen, hvor små partier ikke vil have mulighed for at kunne finansiere det samme massive frembrud som finansielt stærke organisationer.
I en demokratisk proces må denne del af lovforslaget siges at være et strålende tiltag.
Den anden del af lovforslaget, som handler om forlængelse af programtilladelser, kan vi heller ikke se der er noget problem i, tværtimod.
Det er op til de lokale nævn at forlænge sendetilladelserne, uden at man skal gennemføre en ny ansøgningsrunde.
Der skabes en god parallelitet mellem de tilladelser, der er udstedt før den 1. januar 2003, og de tilladelser, som er udstedt efter den 1. januar 2003.
Desuden mener vi, at dette er en god løsning, da der jo p.t. foregår drøftelser om, hvorvidt der skal ske en replanlægning af frekvensanvendelsen på FM-båndet, og derfor er frekvenssituationen ikke afgjort på lokalradioområdet i de nærmeste år.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti varmt støtter op om dette her lovforslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-28:
Da den konservative medieordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne meddele følgende: De Konservative kan varmt støtte dette lovforslag om et totalt forbud mod tv-reklamer med politiske budskaber og støtteerklæringer.
Det har vi tre gode grunde til.
For det første beskytter vi nu den demokratiske proces, så finansielt stærke kræfter med politiske budskaber ikke via tv-reklamer kan udkonkurrere de svagere.
For det andet sikrer vi tv-stationernes uafhængighed, således at de ikke udsættes for pres fra finansielt stærke grupper i samfundet.
For det tredje sikrer vi, at der tages hensyn til vælgerne.
Vi ønsker ikke, at danske vælgere skal udsættes for ensidige og direkte forsøg på at påvirke deres politiske stillingtagen i fjernsynet.
Det vil altid kunne argumenteres, at et forbud mod politiske reklamer er en knægtelse af ytringsfriheden.
I forhold til den demokratiske dimension er det dog vigtigt at sikre, at pengene ikke bestemmer et valgresultat.
Den bestemmelse, som nu foreslås, vurderes da også at være forenelig med Danmarks internationale forpligtelser.
Vi kan også støtte den anden del af forslaget om forlængelse af programtilladelser.
Vi skaber nu parallelitet mellem de tilladelser, der er udstedt før og efter den 1. januar 2003, således at de kan få en fælles udløbsfrist.
Det er kun fornuftigt i lyset af, at vi i de kommende år vil gennemføre en ny lokalradio- og tv-ordning.
Alt i alt et godt forslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-28:
SF kan støtte tankegangen, som ligger i det her forslag.
Det er en tankegang, der, når det drejer sig om den første del, går ud på, at vi ikke skal risikere, at økonomiske interesser eller andre former for interesser kan påvirke valget på en sådan måde, at de, der har penge, og de, der har økonomisk styrke, kan få et bestemt resultat ud af det.
Det er derfor, vi i Danmark altid har haft en lovgivning, som sikrede os mod, at der kunne være, hvad man kan kalde politisk bestemte reklamer, og sikrede os mod risikoen for, at denne form for reklamer kunne påvirke valg og dermed i virkeligheden være i modstrid med folkestyrets ånd.
I forhold til dette hensyn er der jo også hensynet til, at ytringsfriheden er, om man vil, næsten hellig.
Det er altså de to hensyn, der skal vejes mod hinanden, og det, som man har gjort med forslaget her, er at lave et forslag, der indebærer, at man nu sikrer sig, at man tager hensyn til ytringsfriheden i henhold til menneskerettighederne, samtidig med at man sikrer, at der kan være en begrænsning i form af, hvad man må ytre, og hvem der må ytre, både generelt og i forbindelse med et folketingsvalg.
Der vil vi godt have undersøgt lidt nærmere, i hvilket omfang man er nødt til at nøjes med den begrænsning, som ligger her.
Den begrænsning, som vi egentlig synes man godt kunne undersøge lidt nærmere, er, om også virksomhedsinteresser og sådan nogle ting kunne indgå, for det er jo ikke kun et spørgsmål om, at f.eks. Dansk Arbejdsgiverforening eller LO finansierer en reklamekampagne, det kunne jo også være, at det var i forbindelse med, at en virksomhed gjorde det.
Det er svært somme tider at skelne mellem de her ting, og der vil vi godt have undersøgt nærmere, i hvilket omfang dette ville være i strid med menneskerettighederne.
For selvfølgelig ønsker vi også at handle fuldstændig i overensstemmelse med det, som er menneskerettighederne på det område, fordi ytringsfriheden er så afgørende og så vigtig i denne her sammenhæng.
Men vi vil godt have det undersøgt og belyst nærmere i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Den del, som er ny, nemlig stk. 4, synes vi er meget fornuftig, meget rigtig, og derfor har vi slet ikke problemer med den del.
Når det drejer sig om lokalradio- og lokal-tvsendetilladelse, er det, der foreslås her, jo altså en nødvendighed.
Vi kan ikke komme uden om at gennemføre det, men der er i hvert fald brug for, at man snarest muligt får – kan man sige – permanente ordninger på det her felt, i stedet for at man bare forlænger ordninger, som kendes.
Så derfor regner jeg med, at det her er noget, der skal virke i kort tid, og at man får lavet mere permanente ordninger på det her område.
Det er med et forbehold, at vi støtter forslaget, når det drejer sig om den første del, men ellers er vi principielt tilhængere af det, som vedrører første del.
Så vi ser frem til udvalgsarbejdet med henblik på at få afklaret de ting, som vi er i tvivl om hvorvidt vi eventuelt kan gå længere med.
Naser Khader (RV), 2004-10-28:
Lad mig starte med at sige, at Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for forslaget, men vi har en del spørgsmål både til ministeren og også i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Lovforslaget har to elementer.
Det første element er en ny formulering af reglerne om udsendelse af politiske reklamer i fjernsyn, altså ikke i radio, men i fjernsyn.
Det andet element er en justering af reglerne om lokal programvirksomhed.
Det første element indeholder to tiltag.
Første tiltag er permanent forbud mod i fjernsyn at udsende reklamer for politiske partier, politiske bevægelser såsom arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, religiøse bevægelser, valgte medlemmer og opstillede politiske kandidater til politiske forsamlinger.
Dette er ret ukompliceret, da der er tale om politiske partier, bevægelser eller kandidater, som er lette at identificere.
Ministeren fremhæver f.eks. arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og religiøse bevægelser.
Men hvad med ngo'er, forskningsinstitutioner eller lignende, som kunne lave kampagner eller markeringer i forhold til den politiske debat?
Kan ministeren nævne andre bevægelser, som ikke må lave reklamer på tv?
Er der bevægelser, som må lave reklamer i dag, men som ikke må efter den nye lov?
Det andet tiltag er forbuddet mod udsendelse af reklamer for politiske budskaber i perioden fra tidspunktet for udskrivelse af valg til politiske forsamlinger eller folkeafstemninger og indtil afholdelsen af valget eller afstemningen har fundet sted, dog maksimum 3 måneder.
Det er svært at afgrænse, og derfor er det nødvendigt med uddybende spørgsmål både til ministeren og også i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Hvordan sikrer vi os, at det midlertidige forbud mod politiske budskaber i tv ikke er i strid med den europæiske menneskerettighedskonventions § 10 om ytringsfrihed?
Det er noget, som flere i høringssvarene kommer ind på.
Kunne ministeren eventuelt illustrere forskellen med et eksempel?
Er der tv-reklamer, som er tilladt i dag, som ifølge ministerens vurdering vil være forbudt efter den nye lov?
Alt i alt er vi positivt indstillet, men har en hel del spørgsmål, vi gerne vil have afklaret først.
Bodil Kornbek (KD), 2004-10-28:
Kristendemokraterne finder det positivt, at man med det fremsatte forslag får et permanent forbud mod i tv at udsende reklamer for politiske partier, politiske bevægelser, valgte medlemmer eller opstillede kandidater til politiske forsamlinger.
Det skyldes helt grundlæggende, at vi er af den overbevisning, at det ud fra en demokratisk vinkel giver god mening at sikre sig imod, at man kan købe sig til politisk indflydelse.
Vi finder det også korrekt, at forslaget kan være med til at beskytte den demokratiske proces, da finansielt stærke kræfter med politiske budskaber hermed ikke får mulighed for via tvreklamer at udkonkurrere de svagere.
Med forslaget forsøges det at undgå en skævvridning og snæver eksponering af visse politiske budskaber i tv frem for andre.
Jeg synes, det er at overvurdere den positive værdi af politiske reklamer, når visse høringssvar påstår, at de er med til at kvalificere en politisk debat.
Snarere tværtimod, vil jeg sige.
Med hensyn til den del om forlængelse af tilladelser til udøvelse af lokal programvirksomhed har vi forståelse for intentionerne, men det betyder jo egentlig også, at nye ansøgninger jo ikke kommer i spil, og derfor er der brug for, at der hurtigst muligt kommer en permanent ordning.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-10-28:
Først og fremmest vil jeg gerne takke alle Folketingets partier for indlæggene og den – synes jeg – overvejende positive modtagelse med hensyn til lovens intention.
Som nogle af ordførerne også har været inde på vedrørende politiske reklamer, er der jo tale om opfølgning på den debat, som vi havde for cirka et år siden her i salen vedrørende udsendelse af politiske reklamer i fjernsynet.
På et tidspunkt var det klart for mig, at der i Folketinget var et bredt ønske om, at radio- og fjernsynsloven skulle omfatte reklamer for politiske partier.
Da der imidlertid samtidig blev rejst tvivl om, hvorvidt et tidligere gældende forbud mod politiske reklamer var foreneligt med vores internationale forpligtelser, fandt jeg, at spørgsmålet måtte undersøges nærmere.
Jeg mener, at den toleddede regulering af politiske reklamer, som vi nu foreslår, er forenelig med vores internationale forpligtelser og imødekommer det ønske, som Folketinget gav udtryk for for et års tid siden.
Med hensyn til forlængelse af programtilladelser er lovforslaget en forløber for gennemførelsen af en ny lokalradio- og lokal-tv-ordning, da det er væsentligt for den samlede gennemførelse af en ny ordning, at udløbstidspunktet for de eksisterende tilladelser kan koordineres.
Den regulering, der lægges op til i lovforslaget, imødekommer efter min opfattelse behovet for både i de lokale radio- og tv-nævn og hos de lokale stationer at få en overgangsordning, som er så smidig som muligt.
Vi har ændret loven en del gange i løbet af de sidste 10 år, og derfor er der også opstået et godt samarbejde mellem Kulturministeriet og Kulturudvalget på den anden side, når lovforslagene skal behandles i udvalget.
Derfor vil vi selvfølgelig svare på de spørgsmål og de kommentarer, der er rejst her eksempelvis af fru Mette Frederiksen omkring økonomiske interesser
: Hvad er historien bag det, og hvordan vil vi definere det?
Det vil jeg selvfølgelig med glæde svare på under udvalgsbehandlingen.
Så jeg ser frem til et godt og konstruktivt samarbejde om lovforslaget i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-10-28:
De opgaver, vi som forbrugere selv må udføre, vil det efter det her lovforslag også være tilladt at lade udføre af håndværkere, der ikke er autoriserede.
Intentionerne med forslaget er at gøre byggeriet billigere ved at forbedre konkurrencen og lette erhvervslivets byrder.
Vi Socialdemokrater støtter disse intentioner.
Vi vil gerne være med til at sikre billigere byggeri i Danmark, især vil vi gerne være med til at sikre billigere lejligheder.
Her i Folketinget kan vi tage initiativer, der fremmer eller hindrer en sådan udvikling.
Når regeringen f.eks. ønsker at sælge almene boliger, hindrer den en udvikling med flere lejeboliger, der er til at betale for ganske almindelige familier.
Derfor går vi imod sådan et forslag og siger til regeringen, at den i stedet for skal gøre, hvad den kan for at få bygget flere lejligheder, der er til at betale.
Men når regeringen forsøger at ændre på lovgivningen, så det bliver billigere at bygge bl.a. boliger, så støtter vi Socialdemokrater disse intentioner.
Vi er derfor positivt indstillet over for det her lovforslag.
Dog mener vi, at vi under udvalgsarbejdet skal kigge lidt ekstra på nogle af de spørgsmål, der rejses i høringssvarene, spørgsmål, der drejer sig om så vel sikkerhed som ansvar og kvalitet.
Vi er altså positive over for lovforslaget, men mener, der er ting, der skal belyses, før vi kan give den endelige tilslutning til lovforslaget.
Pia Boisen (EL), 2004-10-28:
Enhedslisten støtter forslaget om at holde fjernsynsmediet fri for politiske reklamer af enhver art.
Det ville efter vores bedste overbevisning føre til ganske kaotiske tilstande, såfremt det var tilladt for bevægelser, partier, politikere eller kandidater at fremføre deres uforgribelige mening eller udlægge den politiske tekst i reklameform.
Faktisk ville en overførelse af det amerikanske mareridt være så ødelæggende, at enhver form for seriøsitet i den politiske debat ville forsvinde.
Det ville alene være de pengestærke budskaber, der kom ud, og de små ville blive mast.
Man kan også tvivle på, hvordan informationsniveauet ville være i en sådan situation.
Der ville snarere blive tale om mudderkastning og påstande, der stritter i øst og vest, et scenarie, hvor uddannelsesorganisationer, KL, faglige organisationer osv. går i talkrig med en undervisningsminister.
Det ville nok ikke berige danske fjernsynskiggere, hvis det foregik i reklametiden.
Nu må vi i stedet for more os over ministerens heroiske kamp i de trykte medier.
Heller ikke reklameforbuddet før udskrivelsen af en valgkamp vil vi gå imod.
En præsidentkamp flyttet til fjernsynsskærmene ville ikke være ønskværdigt eller bidrage til at komme politikerleden til livs.
Vores lokalradio- og lokalfjernsynsbagland fortæller, at det vil betyde en forenkling, og det er helt fint for os, blot det sikres, at loven overholdes, og at nye tilladelser sikres lige vilkår.
Kim Andersen (V), 2004-10-28:
Venstre kan støtte det fremsatte lovforslag nr. L 15 fra økonomi- og erhvervsministeren.
Vi synes, det er et godt forslag, det er jo et led i regeringens »Vækst med vilje«-strategi, og det er også et led i regeringens arbejde med regelsanering.
Det er på mange måder et godt og meget fornuftigt lovforslag.
Der er jo mange regelsæt, som skal sikre, at de materialer, der bliver brugt i byggeriet, er i orden, og at det håndværk, der bliver udført, er forsvarligt og sikkert.
Det er fornuftigt og godt, men det er imidlertid også regler, som i nogen grad kan virke konkurrencehæmmende.
Vi er derfor glade for, at VK-regeringen i sommeren 2003 nedsatte en arbejdsgruppe vedrørende konkurrencebegrænsninger i byggebranchen.
Den arbejdsgruppe kom i foråret 2004 med en rapport, som indeholder en række anbefalinger til, hvordan konkurrencen i byggeriet kan blive bedre, og det er på baggrund af de anbefalinger, at vi nu har et konkret lovforslag til behandling.
De gældende autorisationsordninger på el-, vvs- og kloakinstallationsområderne har jo som formål at sikre, at arbejdet udføres sikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Autorisationsordningerne kan imidlertid også som nævnt virke som adgangsbarrierer til markedet og derved holde andre aktører ude.
Autorisationsordningerne kan på den måde komme til at medvirke til, at konkurrencen i en del af byggeriet bliver for ringe, bliver for svag, og at priserne dermed også bliver for høje for forbrugeren og for bygherren.
Det virker ulogisk, at andre håndværkere end de autoriserede på el- og vvs-områderne ikke skulle kunne udføre de arbejder, som allerede i dag må udføres af os private, det vil sige, hvor man i forvejen har vurderet, at den sikkerhedsmæssige risiko for at gøre noget forkert er minimal.
Lovforslaget lemper således kravene i autorisationsordningerne og skaber grundlag for mere konkurrence, uden at hensynet til sikkerheden sættes over styr.
Med de foreslåede ændringer gennemføres den ovennævnte arbejdsgruppes anbefalinger for så vidt angår el-, vvs- og kloakinstallationsområderne.
Forslaget vil komme til at medføre, er vi overbeviste om, både lettelser og besparelser for forbrugeren.
Det er tiltrængt, og det er nødvendigt for dansk byggeri, for håndværksmæssige ydelser er i forhold til de lande, vi sammenligner os med, over en årrække blevet uhensigtsmæssigt høje.
Samtidig indføres der en ordning, hvor man kan få en særlig autorisation som kompetencevirksomhed, hvor andre virksomheder kan gå ind og udføre reparationer og udskiftninger.
Det skal også ses i sammenhæng med regelforenkling og i sammenhæng med mere konkurrence på området, og det hilser vi også velkommen.
Alt i alt et sympatisk lovforslag med en liberalisering af de gældende regler på byggeområdet, som vil give forbrugeren lettelser.
Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Kaj Ikast (KF), 2004-10-28:
Det må jeg afkræfte.
Vi har altid haft det således, at den regulering, der foregår, foregår, efter at man har lavet projekteringen, eller mens man gør det.
Og da ser man, hvad det endelige beløb bliver.
Det kan jo ikke engang siges i dag, om man skal lave hele strækningen i dobbeltspor eller kun dele af strækningen.
Det er jo også med i den undersøgelse, der ligger her.
Så de 840 mio. kr. er for hele strækningen og er afhængig af, hvor meget vi skal ekspropriere.
De gange, jeg har været med til at bygge, har disse ekspropriationer svinget mere end byggesummen, når man virkelig begynder at gå i dybden.
Bare tag, hvad vi var udsat for ude på Amager i sin tid.
Jo, det er det.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
For SF er det jo herligt at se, at der nu er noget mere på vej på lige præcis denne banestrækning, og det er klart, at vi går ind for lovforslaget, ingen tvivl om det, men vi ville jo godt lidt mere.
Hvis vi kigger på andre projekter, så var det faktisk muligt i denne her 10-årige periode at have sat noget finansiering på.
Jeg ved godt, at det ikke er afklaret, jeg ved også godt, at projekteringsfasen drejer sig om at få nogle endelige tal på, men et tilsagn om, at det blev til noget inden for 10-års-perioden, ville vi meget gerne have haft.
Vi kan jo se, at der er andre projekter, og der er en tendens til, at der f.eks. er motorvejsprojekter, som går ind og overhaler.
Vi har en idé om, at der også kan ligge et problem efterfølgende.
Det fremgår af bemærkningerne, at vi har en flaskehals, nu har vi været inde på den et par gange her de sidste par dage, Roskilde-København, som kan gøre, at vi ikke opnår helt samme drift, som vi godt kunne tænke os, specielt i myldretiderne.
Så jeg tror også, at vi i denne her sammenhæng skal ind at kigge på at få lettet flaskehalsen Roskilde-København lidt, og det er altså ikke motorvej, jeg tænker på her, det er bane.
Så havde jeg lovet at sige noget fra Enhedslisten, men det behøver jeg ikke.