runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2004-03-30:
Jeg nænner det næsten ikke, for jeg kan godt høre, at hr. Henrik Dam Kristensen godt ved, at det her er en snaskesag.
Socialdemokratiet gik jo ind i det her, fordi man aktivt sagde, at man ville støtte regeringen i det, som regeringen jo ikke kunne få igennem med Dansk Folkeparti i den her sammenhæng.
Jeg har jo ikke hørt Socialdemokratiet sige
efterfølgende, at nu vil man gøre, hvad man kan for at komme af med det der igen.
Jeg kan følge Socialdemokratiet i detaljer støtte regeringen i, at den under forhandlingerne om traktaten nu bruger de meget, meget få muligheder, Danmark har til at påvirke noget som helst, til at sikre, at en, synes vi i SF, meget frastødende flygtningepolitik - eller indvandrerpolitik hørte vi lige før det var, det var ikke flygtningepolitik, men det skal jeg nok lade være at eksaminere hr. Henrik Dam Kristensen i - kommer over som en del, sådan at man får en særskilt dansk ubehagelighed der. Jeg kan ikke høre i det, hr. Henrik Dam Kristensen har sagt hidtil, at det har Socialdemokratiet kun gjort for at komme af med hele forbeholdet.
Men hvis det er det, der er meningen med det, tror jeg, at strategien skal ændres en smule.
Henrik Dam Kristensen (S), 2004-03-30:
Jeg behøver jo ikke at forklare en erfaren parlamentariker som fru Anne Grete Holmsgaard, at der er et tal i Folketinget, som er helt afgørende, og det er tallet 90.
Sandheden var, at vi sad i en situation i de dage, hvor der ikke var flertal for noget som helst overhovedet.
Der var ikke flertal for nogen politik.
Regeringen havde heller ikke flertal for noget.
Da valgte Socialdemokratiet i realiteten at påtage sig rollen som den, der kunne være med til at sikre, at vi kan få fjernet så meget som overhovedet muligt af det retslige forbehold.
Det var den rolle, vi valgte at påtage os.
Der var så andre, der valgte at sige: Vi vil ikke have snavsede hænder i pragmatisk politik, vi læner os lidt tilbage.
Det kan man godt vælge at gøre.
Men Socialdemokratiet valgte det andet for at nå det her, tror jeg, fællesmål, nemlig at komme af med så meget af forbeholdet som muligt på retsområdet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-30:
Der er nok ikke mange uden for denne sal, der fuldstændig kan huske, hvad der blev sagt den 10. oktober, da vi havde den debat, men jeg kan i hvert fald huske det meget tydeligt.
Derfor vil jeg gerne have hr. Henrik Dam Kristensen til at bekræfte, at Socialdemokratiet sad i en nøgleposition i de her forhandlinger med regeringen og derfor havde haft magten til at sige: Nej, vi vil ikke være med til det der særlige flygtningeforbehold.
Er det ikke fuldstændig korrekt, at det var en nøgleposition, Socialdemokratiet indtog på det tidspunkt i slutningen af september 2003?
Henrik Dam Kristensen (S), 2004-03-30:
Når jeg hører spørgsmålet og lytter til den debat, der var før, kan jeg ikke lade være med at tænke på, at det meget ofte er sådan i politik, at man har muligheden for at have principperne meget fast og højt hævet, og så er der indimellem også mulighed for at kunne sige, at her er der noget pragmatisk, som man må agere i forhold til.
Vi tog jo den her debat meget klart sidste gang, og der er ikke sket nogen ændring.
Det, der var Socialdemokratiets - så jeg - klare opgave, efter at statsministeren, det vil jeg gerne indrømme, meget overraskende var gået ud, uden at det havde været diskuteret med de partier, der i øvrigt havde været enige om at håndtere forbeholdene gennem nogle år,
var, at vi jo var i den situation, at Danmark ikke havde flertal for en politik, den sidste gang vi skulle til at forhandle en ny forfatningstraktat. Der valgte Socialdemokratiet at gå ind og lave en aftale med Venstre og De Konservative, og det var ud fra det synspunkt, at hvis der skulle ske ændringer på dette område, hvad jeg sådan set principielt er enig i at der skal, så var det kun gennem det flertal, det kunne lade sig gøre.
For det kunne desværre ikke lade sig gøre gennem samarbejde med SF - det rækker ikke rigtig til at nå 90 mandater herinde.
Så Socialdemokratiet påtog sig i realiteten, at vi kan nå nogle mål på det her område, og så var der et par partier, som valgte at stå tilbage, og det er så valget, som jeg respekterer, men det betyder desværre, at de ikke får indflydelse på daglig, pragmatisk politik.
Det beklager jeg.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-30:
Nu kan jeg forstå, at Socialdemokratiet er med i det forslag til vedtagelse, som blev læst op af fru Charlotte Antonsen.
Den indebærer jo et ja til det særlige flygtningeforbehold, som regeringen meget mod vores vilje fik forhandlet igennem.
Jeg vil derfor gerne spørge hr. Henrik Dam Kristensen
Eller er det mere afgørende, at man får den mulighed, som regeringen jo er gået efter, nemlig at kunne sige: Nej, vi vil have skrappere regler her hos os?
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Nu tror jeg ikke, der er andre end fru Margrete Auken, der kunne finde på at forveksle Venstre med JuniBevægelsen, når vi taler om EU-politik.
Som fru Auken selv sagde, har jeg selvfølgelig ret i, at der er forskel på indvandrer- og flygtningepolitik.
Det er der her i landet, og det er der også i EU.
Så til vores program: Ja, vi har et glimrende program, som vi lige har vedtaget.
Venstre har altså ikke for vane i sine programmer at skrive en hel masse om, hvad vi ikke går ind for.
Vi plejer at skrive, hvad vi går ind for.
Det kan så måske være noget af forklaringen på, at fru Auken ikke kan finde svar på, hvorfor vi ikke går ind for en fælles EU-indvandrerpolitik i øjeblikket.
Margrete Auken (SF), 2004-03-30:
Jeg tror, at vi har brug for at få forklaret på en bedre måde, end det blev her.
Men det kan da være, at fru Charlotte Antonsen har ret, at man har en særlig indvandrerpolitik, og så har man en flygtningepolitik, og flygtningepolitikken er man med i, og indvandrerpolitikken er man ikke med i, hvad angår betingelserne.
Men lad det så blive ved det.
Jeg er dybt skeptisk, og jeg synes stadig væk, at det er betænkeligt.
Det skal fru Charlotte Antonsen altså ikke have lov til at slutte på.
Der står ikke i programmet her, Venstres valgprogram, at indvandrerpolitikken vil vi ikke have fælles.
Det står der ikke.
Når man læser Venstres valgprogram, så går vi solidarisk med hinanden også de steder, hvor man bliver stemt ned.
Det er simpelt hen pointen i EU, at man går ind i et fællesskab, og at man har puljet sin suverænitet.
Også de steder, hvor man ikke er enig, lader man sig stemme ned.
Og så slås man selvfølgelig for sine synspunkter, men det må man finde sig i.
Der står ikke i Venstres i den henseende udmærkede valgprogram, at indvandrerpolitikken er noget, man godt vil have pillet ud af det.
Det vil man godt forbeholde for sig
, jeg spørger: Hvornår vil man være med i indvandrerpolitikken, så man også der går ind og laver det, som jeg ikke helt kan se er så forfærdelig forskelligt fra flygtningepolitikken, men det er så det? Hvad skal der til? Det lyder mig for junibevægelsenagtigt, at man sidder og shopper i, hvad man har lyst til at være med i, og så shopper man ud der, hvor man ikke har lyst til det.
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Jeg tror, at fru Margrete Auken er nødt til at se sig bedre for.
Der er altså forskel på flygtningepolitik og indvandrerpolitik, og Venstre og regeringen har ikke haft nogen problemer med EU's flygtningepolitik.
Der er vi så ikke med, fordi vi har et retligt forbehold.
Men hvis vi ophæver det eksisterende retlige forbehold efter en folkeafstemning og får det nye forbehold, der er magen til det irske og det britiske, så får vi en mulighed for at være med i EU's fælles flygtningepolitik.
Men det har altså ikke noget at gøre med indvandrere.
Det er på indvandrerområdet, at vores politik adskiller sig fra de øvrige landes.
I dag har enormt mange danskere adgang til internettet, og man har det i hvert fald på det lokale bibliotek eller på skolen, og derfor er det altså en anden problematik end i 1992.
Det er simpelt hen sådan, at alting ligger på nettet, og det er lige til at gå til. Så med hensyn til, om vi vil stemme for hvad som helst: Selvfølgelig vil Venstre ikke stemme for hvad som helst med hensyn til en ny forfatningstraktat.
Det siger da sig selv.
Vi har da vores principper og vores program og vores ideologi.
Men det, der ligger på bordet nu, og det, vi har set indtil videre af de forhandlinger, der har været på området vedrørende en ny forfatningstraktat - også det arbejde, hr. Peter Skaarup selv har deltaget i i Bruxelles - ser jo fornuftigt ud.
Derfor er der ikke noget, der for os tyder på, at vi skulle komme i den situation, at vi kan sige nej, og heller ikke det, at EU får en formand.
Venstre har ikke noget imod, at man har en EU-formand, men der var nogle, der måske mente, at ordet EU-præsident var uforståeligt, og det var nok en af grundene til, at man valgte en anden formulering i programmet.
Peter Skaarup (DF), 2004-03-30:
Jeg tror, at fru Charlotte Antonsen glemte at svare på to af de spørgsmål, jeg stillede.
Er man villig til at se bort fra, at Danmark skal have en kommissær med fulde rettigheder?
Så vil jeg spørge til husstandsomdelingen.
Jeg tror nok, fru Charlotte Antonsen erindrer, at da vi havde debatten om Maastrichttraktaten i sin tid, var man meget god til fra Folketingets side at sørge for, at alle borgere havde alle informationer, og at der rent faktisk blev en husstandsomdeling af Maastrichttraktaten.
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Det, vi helt konkret har gjort meget ved de senere år, er jo at sikre, at de lande, der har diktaturer, hvorfra flygtningene stammer, begynder at indføre demokrati og menneskerettigheder og begynder at respektere de enkelte individer.
Så er det rigtigt, at vi vil ophæve det gamle retlige forbehold, for det gamle retlige forbehold er en møllesten om Danmarks hals, som gør, at vi ikke kan være med på noget som helst på det retlige område bortset fra Schengen.
Med det nye retlige forbehold, der er henvist til i vores forhandlingsoplæg til regeringen, bliver der en mulighed for, at Danmark selv kan vælge, hvor vi ønsker at være med på det retlige område.
Det af de områder, vi allerede i dag kan sige vi ikke vil være med på, er på indvandrerområdet, for der har Danmark nogle regler, der er skrappere end de andres.
Vi håber så ad åre, at de andre lande måske indfører regler, der minder om de danske, og så kan vi få en mulighed for også at komme med der.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-30:
Det er Venstre jo veget fra med det såkaldte flygtningeforbehold, som ingen i dette land er i tvivl om hvad går ud på.
Når nu fru Charlotte Antonsen mener, at der ingen modsætning er mellem ild og vand, for det er jo det, hun står og siger her, hvad er det så for nogle initiativer, Venstre vil tage helt konkret for at arbejde for en fælles flygtningepolitik i EU?
Hvad er det for nogle initiativer, Venstre vil tage på det her område?
Nu snakker jeg ikke bare om snak.
Hvad vil man gøre helt konkret?
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Begge dele gælder naturligvis.
Venstre har et EU-program.
Det, vi peger på, er en fælles opgave, er en fælles flygtningepolitik.
Noget af det, vi meget gerne så fremmet, var en større indsats i nærområderne, for at de flygtninge, der er nødt til at forlade et land, faktisk kan blive i det område, hvor de kommer fra, og dermed også øve pres på de mennesker, der nu har forhindret dem i at leve i deres eget land.
Så vi ønsker en fælles flygtningepolitik.
Vores retlige forbehold er en bred mulighed for Danmark til at tage stilling til, hvornår vi gerne vil være med på det retlige område.
Det vil sige, at det giver Danmark en mulighed for at være med på en stribe områder, hvor vi i dag ikke kan være med, fordi det gamle EU-forbehold på det retlige område faktisk gør, at vi er uden for alt bortset fra Schengen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-30:
Jeg vil godt have fru Charlotte Antonsen til at bekræfte, at der faktisk står i Venstres valgprogram til EU-Parlamentet: Venstre vil en fælles flygtningepolitik.
Venstre vil fælles bekæmpelse af illegal indvandring og fælles EU-indsats for flygtninge i nærområderne.
Og derefter: Det kræver internationale løsninger i form af fælles asylregler.
Er det så det, der gælder?
Eller er det det flygtningeforbehold, som er kogt ind i det forslag til vedtagelse, fru Charlotte Antonsen har fremsat her på vegne af en række partier, desværre inklusive Socialdemokratiet?
Hvad er det, der gælder?
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Jeg vil fastholde, hvad jeg sagde: EU-forfatningstraktaten er en folkelig traktat.
Men det er jo ikke det samme, som at hver eneste paragraf er let tilgængelig for folket.
Det var derfor, at jeg i min tale gjorde så meget ud af at præcisere, hvad jeg lægger i det, nemlig at man åbner for, at EU får større åbenhed og demokrati og større effektivitet
, så borgerne reelt får en mulighed for at følge, hvad der sker i EU.
Så det er en folkelig traktat, men derfra og så til at lave en husstandsomdeling er der et stykke.
Vi laver altså heller ikke husstandsomdeling af vores forårspakke.
Forårspakken med skattelettelser får da langt større betydning i det enkelte danske hjem, i første omgang i hvert fald, end en ny forfatningstraktat.
Så jeg synes, det er sådan lidt ejendommeligt, hvis vi skulle til at udvælge bestemte ting her i huset, som vi sendte ud.
Og man kan sige, at vi ikke skal have en folkeafstemning om forårspakken, nej, men vi skal da have folketingsvalg om den.
Så jeg synes, at vi i dag skal glæde os over, at al information, også om EU, er blevet fantastisk let tilgængelig, fordi vi har fået et internet, og dertil har vi vore gamle biblioteker.
Borgerne har en god mulighed for at følge, hvad der foregår.
Peter Skaarup (DF), 2004-03-30:
Jeg vil godt spørge fru Charlotte Antonsen og Venstre endnu en gang om det med husstandsomdeling: Er Venstre ikke enig i, at der er mange mennesker i Danmark, der ikke har adgang til internettet?
Det er rigtigt, at der er flere og flere, der får det.
Men vi skal vel ikke afskære dem, f.eks. pensionister, der aldrig har lært at bruge internettet, fra at sætte sig ind i den forfatningstraktat, som skulle være så folkelig ifølge fru Charlotte Antonsen.
Så har jeg et spørgsmål til vedtagelsen, hvor Venstre meget gerne vil have beslutningerne om en forfatning i EU pacet frem: Er det for enhver pris, at vi skal træffe de beslutninger?
Eller har Venstre også nogle betænkeligheder ved, at det ser ud til, at en del af debatten måske går på, at landene ikke får nogen kommissær, i hvert fald ikke permanent nogen kommissær med fulde rettigheder?
Jeg lagde mærke til, at man på sit opstillingsmøde for europaparlamentarikerne tog den del ud, fordi det var svært at forklare folk - eller hvad var det, forklaringen egentlig var på det møde?
Er fru Charlotte Antonsen ikke enig i, at det vel ikke er særlig folkeligt, at vi skal til at have en EU-præsident, der skal træffe afgørelser på alles vegne uden om medlemslandene?
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Vort ekstra forbehold giver netop mulighed for, at Danmark kan fastholde en stram eller en strammere indvandringspolitik, end de øvrige lande har.
Men det er klart, at det forbehold jo er det samme forbehold, som Irland og Storbritannien har, så bredt giver det mulighed for at tage forbehold inden for hele det retlige område.
Men fremover bliver det os selv, der skal afgøre, hvornår vi vil stå udenfor, hvor det i dag er sådan, at det er Kommissionen, der afgør det.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-03-30:
Der er ikke nogen grund til, at Venstre henviser til vedtagelse nr. V 2 af 10. oktober.
Når man ikke har nogen problemer på flygtningeområdet, kan man bare tilslutte sig den fælles flygtningepolitik.
Hvortil så dette ekstra forbehold?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Som det er bekendt, har vi fremsat forslag om et nyt retligt forbehold, og det er, fordi vi i dag har en situation, hvor Danmark har en indvandrerpolitik, der er strammere end de øvrige landes, men vi har sådan set ikke nogen problemer på flygtningeområdet.
Margrete Auken (SF), 2004-03-30:
Jeg kan ikke forstå, at Venstre ikke bare siger, at selvfølgelig vil man sørge for, at den der bliver tilgængelig også i bogform eller eventuelt i den lille form, som vi havde først.
Der er faktisk mange danskere, der ikke har adgang til internet, og den er, i modsætning til hvad hr. Søren Søndergaard sagde før, meget folkelig.
Og så vil man oven i købet kunne læse smukke ord som retfærdighed, som er fuldstændig ude af det fælles forslag til vedtagelse.
EU er langt bedre end den her regering, inklusive Socialdemokratiet. Men jeg vil da godt spørge om det der med den fælles flygtningepolitik, for det lød mig lidt junibevægelsenagtigt.
JuniBevægelsen er jo også fælles om tingene, når det passer dem, og så er de ikke fælles, hvis det ikke passer dem.
De siger, der skal være frihed til, at man melder ud på det fælles, når man vil det, og når man ikke vil det, er man bare ikke med.
Og her meddeler Venstre, at vi vil have fælles flygtningepolitik, undtagen når den ikke lige er vores.
Så vil vi nemlig ikke have den.
Det er jo det, fru Charlotte Antonsen har sagt.
I programmet står der, at vi vil have fælles flygtningepolitik.
Det, som Danmark går ned og brænder det eneste skud, man har i bøssen, af på i forhandlingerne, er at opnå det der forbehold, så vi kan have en æklere flygtningepolitik end de andre lande.
Det vil man så holde fast på.
Så vil jeg godt spørge fru Charlotte Antonsen
: Hvornår skal flygtningepolitikken være fælles?
Er det, når alle de andre lande er blevet lige så skrækkelige som Danmark?
Henrik Dam Kristensen (S), 2004-03-30:
Nu synes jeg ikke, det var en fair måde, fru Margrete Auken konkluderede vores forrige debat på.
Det kunne SF ikke have hjulpet Socialdemokratiet til, sådan er det.
Så må jeg sige til fru Margrete Auken: Man må jo selvfølgelig, når man begynder at kritisere det her, gå ind
og læse, hvad der står i selve forslaget til vedtagelse, for der henvises der jo netop til det forhandlingsgrundlag, som i øvrigt SF var dybt involveret i at være med til at forhandle på plads.
Her står jo alle de ord, der skal, om forbedring i miljøkvaliteten, højt beskyttelsesniveau og alt det andet.
Der henvises klart til det, som vi var med til at forhandle, og som SF i øvrigt også har nikket til.
Henriette Kjær (KF), 2004-03-30:
Overhovedet ikke - tværtimod.
Det, at der kommer flere dygtige, engagerede mennesker ind og er med til at drive daginstitutioner, vil kun være med til at højne kvaliteten på området.
Det er nemlig meget godt at have nogle af spejle sig i, noget, hvor man kan se, hvordan man kan gøre det på en anden måde.
Så er det jo heldigvis sådan, og den tiltro har jeg, at danske forældre er meget kvalitetsbevidste; de går meget højt op i, at deres børn kommer i nogle gode dagtilbud.
Derfor er det jo også fuldstændig at fordreje fakta
, når hr. Villy Søvndal siger, at det her generelt vil forringe kvaliteten. Det vil jo være sådan, at der stadig væk er det serviceniveau i kommunen, som der nu engang er.
De private må ikke lægge sig under, hvis de vil have det her tilskud fra kommunen.
Der skal være præcis de samme vilkår, som der er i de offentlige daginstitutioner.
Man kan så gøre det lidt bedre, hvis man synes, der er basis for det, men man kan på ingen måde gøre det ringere.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-30:
Så forstår jeg slet ikke, hvorfor socialministeren vil have hævet loftet. Hvis socialministeren alligevel ikke tror på, at der er nogen, der vil bevæge sig over loftet, så må det jo være en meget let øvelse, når vi skal i gang med at forhandle loven, at fastholde det loft, som socialministeren ikke tror at nogen vil gå over, for at give den tryghed, at ministeren ikke vil bruge det her til at få hævet taksterne yderligere.
Så det regner jeg med at vi meget hurtigt kan lave en aftale om.
Jeg skal bare lige have bekræftet, at det er rigtigt forstået.
Så vil jeg sige som det andet, at det, vi frygter med det her oplæg, jo er, at vi også får en konkurrence nedad på kvalitet.
Det er også det, KL's socialudvalgsformand, Vagn Ry Nielsen, udtaler til Jyllands-Posten søndag.
Det er altså en bekymring for i en situation, hvor vi ved, det er vigtigt, at der er mange voksne til stede for at bekæmpe den negative sociale arv, at daginstitutionerne begynder at konkurrere på en stadig, stadig, stadig lavere normering med det resultat, at børnene ikke har de voksne rundt om sig, som i hvert fald en del af børnene har brug for.
Jeg ville godt spørge, om ministeren ikke frygter den udvikling, som formanden for KL's socialudvalg også frygter.
Jeg kan huske, selv socialministeren var ude at pege på, at det var for dyrt, og jeg vil bestemt ikke beskylde socialministeren for at være socialist; det ville jeg mene var en ganske forkert beskyldning. Jeg forstår ikke, at socialministeren ikke er bekymret - hun har jo selv givet udtryk for, at det er for dyrt at få passet børn - over så at fjerne det loft, der beskytter imod, at man skal betale endnu mere, end tilfældet er i dag.
Det er jo ikke et spørgsmål om at vælge det her, vil jeg gerne sige til ministeren, det er et spørgsmål om, at lavindkomstgrupperne og for den sags skyld helt almindelige indkomster allerede i dag er voldsomt trængt af de daginstitutionstakster, vi har, og det, ministeren altså melder meget klart ud nu, er, at hun er villig til at gå endnu videre i retning af at fjerne det loft, der beskytter forældre mod at betale endnu mere, end tilfældet er i dag.
Jeg synes, det er en klar melding, men jeg synes ikke, det er nogen sympatisk melding.
Henriette Kjær (KF), 2004-03-30:
For at tage det sidste først er der vel ikke nogen, der kan have noget imod, at nogle helt frivilligt vil betale mere; jeg tror nu bare ikke på den udvikling.
Men det er da rigtigt, at man kunne forestille sig, at der var nogle, der ville sætte stor pris på at få et tilbud med en meget høj normering, madordning, gratis bleer, og hvad der kunne være af forskellige ting, hvorefter prisen ville ligge i et højere leje, end vi kender i dag. Men så længe det er frivilligt - for det her er jo ikke noget, man skal kunne blive henvist til fra pladsanvisningen, som altså ikke kan sige: Værsgo, det er det tilbud, vi kan give dig; det vil stå udenfor - kan jeg altså ikke have noget imod det.
Det skal man være socialist for at have noget imod.
For at kommentere det første var det jo ikke ISS, Assens Kommune lavede aftalen med, det var Jysk Rengøring, og selvfølgelig var der skepsis blandt forældrene, men det viste sig faktisk, at det fungerede ganske udmærket, men så kom der nogle problemer med pædagogikken, da ISS købte Jysk Rengøring, hvor man ville lægge en bestemt pædagogisk metode ned over de dagtilbud, der var omfattet, og det var forældrene utilfredse med.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-30:
Tak for svaret, som jeg synes var interessant på to punkter.
Ministeren kommenterede ikke erfaringerne med ISS og Skovbo og Assens m.fl., men er det ikke en rigtig genfortælling af det, at de var inde, og derfor var det ikke så svært at komme ind, men forældrene var så utilfredse med dem, at de krævede af deres kommunalbestyrelse, at de ville have kommunen tilbage til at passe børnene?
Er det ikke den rigtige historie om det første store eksempel, ministeren har, på private, der var inde og forsøgte at drive daginstitutioner?
Så de har altid været inde.
Men jeg forstod, at det var virksomheder med et godt idégrundlag.
Betyder det, at ministeren vil blackliste sådan nogle som ISS, fordi de har prøvet, og fordi de kun har et idégrundlag, der hedder at tjene så mange penge som overhovedet muligt, og at ministeren dermed siger, at et sådant firma kan godt fuldstændig glemme at byde ind på det her, fordi de kommer ikke til?
Min anden kommentar ganske kort: Ministeren sagde, at der ikke er noget loft.
Det bekræfter jo vores værste anelser; det betyder, at fra nu bliver der en endnu større himmelflugt med hensyn til betaling for børnepasning end den, vi har i dag.
Allerede i dag er der forældre, der betaler 3.500 kr. for en vuggestueplads, og hvis ministeren får sit forslag igennem, kan de se frem til at skulle betale endnu mere i de private ordninger.
Jeg vil bare have bekræftet, at det er rigtigt forstået.