runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Jeg synes nu, at Bilkasagen på en måde er meget enkel.
Den viser, at hvis sagen er stor, kan vi være sikre på, at hvis det enten er et A.P. Møllerejet selskab eller de offentlige myndigheder eller måske endda dem begge, som har fejlet, er man lidt mere smidig med lovgivningen, lidt mere eftergivende og lidt mere blødsøden, end når det handler om almindelige forbrydelser.
Det andet er så et spørgsmål om planloven.
Jeg vil gerne høre, om Det Konservative Folkeparti er enig i, at hvis vi skal sikre, at der også fremover er et alsidigt butiksliv i Danmark, også er nogle butikker i mindre byer, sådan at vi kan undgå alt for meget unødvendig transport og sikre, at mennesker, der ikke har adgang til bil, også kan komme til at handle i nærheden af, hvor de bor, er der behov for en planlov, der sikrer, at Dansk Supermarked og nu vores venner i Lidl nede fra Tyskland ikke overtager det hele.
Altså at det er nødvendigt med planloven, og at der ikke er brug for lempelser, hvis man ser på, hvordan udviklingen har været frem til nu.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Jeg sagde ikke i mit ordførerindlæg, at lov er lov, og lov skal holdes, men jeg kunne lige så godt have gjort det, for det mener jeg, og det mener vi alle som en i Det Konservative Folkeparti.
Nu ved Enhedslistens ordfører jo meget vel, at Bilkasagen var mangesidig og ikke kan stilles op alene som et spørgsmål om, at lov skal holdes.
Bilkasagens løsning er naturligvis fundet inden for lovens rammer, men det er en kompleks sag, som også har været udsat for et komplekst forløb.
Der er fundet en løsning, som er inden for lovens rammer, og den lever derfor op til kravet om, at lov er lov, og at lov skal holdes.
Med hensyn til planloven vil vi gerne være med til at kigge på, om der er uhensigtsmæssigheder i planloven, eller om der er behov for præciseringer.
Det er måske det, vi allerklarest har set som et resultat af Bilkasagen.
Der kan også være behov for andre moderniseringer, og det går vi ind i diskussioner med de relevante partier om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Nu rørte fru Lotte Bundsgaard ved et problem, som også var oppe i valgkampen, eksempelvis i forhold til Nordjylland og andre steder, hvor der var nogle slagterilukninger.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt i forhold til den enkelte, der pludselig oplever fra den ene dag til den anden at blive arbejdsløs, og hvor der ikke rigtig er muligheder for at komme ind i andet arbejde.
Der tror jeg først og fremmest, at de ressourcer, som blev lovet også i valgkampen til de berørte steder naturligvis skal bruges på bedst mulig måde, og jeg tror egentlig også, at vi er på rette vej med at få folk omskolet.
Jeg mener ikke, at det er noget, man kan gøre fra den ene dag til den anden.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4661
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Det er ikke umiddelbart svaret for den 50-60årige slagteriarbejder, som står uden arbejde fra den ene dag til den anden, men det er jo den vej, vi skal, at vi forsøger at omskole personer til andet arbejde, og at der er bedre aftrædelsesordninger end dem, vi ser for nærværende.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Det er en naivitet, der næsten er til at græde over.
Det var konklusionen.
Det betyder, at når syv kommuner i øjeblikket har rykket fra at yde rengøring på hjemmehjælpsområdet fra en gang om ugen til hver tredje uge, så er det det nærhedsprincip, som fru Pia Kjærsgaard hylder så hjerteligt, der virker.
Nu indfører man et incitament i de tunge socialsager, der betyder, at den kommune, der vedtager at give et ordentligt tilbud til det multihandicappede barn, skal betale det dobbelte.
Jeg vil godt prøve at stille mit ledende spørgsmål igen: Er fru Pia Kjærsgaard også her så hamrende naiv, at hun forestiller sig, at det betyder, at de børn får de tilbud, de har fået indtil nu?
I så fald tror jeg, at fru Pia Kjærsgaard er den eneste her i salen og i store dele af verden, der er af den overbevisning.
Det er jo lysende vanvid, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Nej, og jeg opfatter det heller ikke spor sarkastisk overhovedet, den stil lægger hr. Villy Søvndal jo aldrig nogen sinde for dagen.
Der er ingen tvivl om, at når Dansk Folkeparti sammen med regeringen har indgået den her strukturreform, hvor vi har været med hele vejen, er det selvfølgelig med et klart håb om at gøre det bedre for borgerne og ikke dårligere for borgerne.
Mange kommuner har i øvrigt allerede i dag opgaverne i forhold til folk, der på en eller anden måde er svagtstillede i det danske samfund.
Nu forlader man altså amterne, og man overlader det til enten stat eller kommuner.
Der har vi klart den opfattelse, at kommunerne vil kunne løfte opgaven.
Netop fordi kommunerne er meget tættere på borgerne, end tilfældet har været før, så tror vi selvfølgelig på, at dem i vores samfund, der er svage, dem, der har behov for hjælp, naturligvis – ved at det overgår til kommunerne – måske i nogle tilfælde, og helst da, vil kunne få bedre hjælp end det, vi ser i dag.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Fru Pia Kjærsgaard var jo meget begejstret og tilfreds med strukturreformen.
Det er også det, hele vedtagelsesforslaget drejer sig om.
Jeg vil godt spørge om forholdet mellem strukturreformen og de dyreste sociale sager, altså de hjemløse, misbrugerne, de handicappede, de sindslidende osv.
Der har det indtil nu været sådan, at udgiften på dem var delt.
Kommunerne betalte halvdelen, og amtet betalte halvdelen.
Nu bliver det sådan, at kommunerne skal betale det hele under et loft på 800.000 kr., altså stort set hver eneste dyre socialsag.
Jeg håber ikke, at det opleves som et ledende spørgsmål.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Det viser jo meget godt, hvilken holdning, hr. Morten Messerschmidt har til befolkningen, når han står og kalder den lidt ubegavet.
Det mener vi faktisk ikke den er.
Derfor har vi også ment, at man skulle have en folkeafstemning om denne her forfatningstraktat, hvis der ellers er en traktat at stemme om, hvis vi er sikre på at det er den, der bliver til M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4651 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM noget.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-15:
For jeg tænker tilbage på euroafstemningen, og helt konkret husker jeg den 29. september 2000, hvor man i Socialdemokratiets eget daværende blad Aktuelt kunne læse partiets nuværende formand sige, at sådan nogle folkeafstemninger her, på det tidspunkt om euroen, er alt for komplicerede til, at folk overhovedet kan overskue, hvad det her går ud på.
Sådan nogle ting skal man slet ikke have, for det kan folk ikke finde ud af.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig en afklaring af, om Socialdemokratiet rent faktisk mener, det er en god idé, når man har sådan nogle virkelig afgørende folkeafstemninger om virkelig afgørende beslutninger, som det jo er at lave en forfatning for Europa, at holde folkeafstemningerne, eller om de i virkeligheden bare gerne ville fifle den igennem her på Christiansborg med deres venner i Venstre og Konservative uden at skulle ud og høre den der lidt ubegavede befolkning, og hvad den måtte mene, for det er jo noget irriterende noget.
Er det stadig væk den socialdemokratiske linje?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Vores klare opfattelse er, at den traktat, danskerne skal stemme om, skal vi være sikre på bliver ved med at være den samme traktat, hvis vi skal ud i en folkeafstemning.
Det er meget svært at vide, hvad der bliver talt om i det lokale, og derfor også svært at kende den replik, vi kommer med.
Vores klare opfattelse har været, at den nye forfatningstraktat vil forbedre mulighederne for at gøre noget for miljøet og for at gøre noget for beskæftigelsen.
Derfor synes vi, at det er en god traktat, men det er klart, at vi ikke vil sende befolkningen ud at stemme om en traktat, hvis vi ikke er sikre på, at det er den traktat, der bliver til noget.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-15:
Man bliver jo helt ked af at skulle bremse for denne her spændende skattedebat mellem Venstre og Socialdemokratiet, men jeg kunne alligevel godt tænke mig at kaste blikket mod en sidste ting, inden vi slutter denne runde af.
Fru Lotte Bundsgaard talte meget om at lytte til befolkningen, at man skulle rulle ned for nogle vinduer og høre, hvad der foregår.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Lotte Bundsgaard også er villig til at høre på, hvad der foregår hos befolkningen ude i Europa.
Det er jo sådan, at forfatningen nu er faldet; hollænderne og franskmændene har sagt nej.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at vi et kort øjeblik forestillede os, at fru Lotte Bundsgaard og fru Helle Thorning-Schmidt sad i regeringskontorerne, og at det var de to nævnte og måske flere, der skulle med til topmødet i Bruxelles og afgøre fremtiden for forfatningen.
Hvad ville fru Lotte Bundsgaard, fru Helle Thorning-Schmidt og andre gode socialdemokrater så mene og sige til de ledere, der er i Bruxelles?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Nu stiller fru Ellen Trane Nørby en hel del spørgsmål.
Lad mig tage dem fra en ende af.
Først det, at Socialdemokraterne har fremlagt udgiftskrævende forslag.
Ja, det har vi, fordi vi mener noget med det, når vi siger, at mennesker skal integreres bedre i Danmark, end de bliver i dag.
Vi mener noget med det, når vi siger, at det er dybt problematisk, at der er skoler i det her land, hvor mange af børnene ikke taler godt nok dansk.
Derfor har vi fremsat forslag til, hvad vi kan gøre ved det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen er modstander af et af vores forslag, som M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4650
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM er øget integration i folkeskolen og øget indsats mod ghettodannelse.
Er det noget, regeringen er imod?
For det er udgiftskrævende forslag, det er rigtigt.
Vi taler nemlig ikke kun i overskrifter, vi kommer også med beslutningsforslag, og når vi kommer til tiden, hvor finanslovforslaget skal fremsættes, vil man se, at vi finansierer krone for krone.
Så siger fru Ellen Trane Nørby, at regeringen gør rigtig meget for det her med fremtiden.
Hvis man synes, at det er rigtig meget at nedsætte et råd eller et udvalg, indkalde til en snak, kan det godt være, det er rigtigt, men det er bare ikke godt nok for os.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-06-15:
Tak til ordføreren for svaret, men det undrer mig bare lidt, når ordføreren nu siger, at skatterne ikke skal sættes op, at vi så her i den korte periode, jeg har siddet herinde, har oplevet, at Socialdemokraterne i gennemsnit har stillet udgiftskrævende forslag for 70 mio. kr. dagligt.
Hvor skal de penge komme fra?
Kommer de ned fra himlen?
Vi er da enige om, at uddannelse, forskning og udvikling er det, vi skal leve af i fremtiden.
Det er jo også derfor, regeringen på de her områder har fremlagt konkrete planer til, hvordan vi kan tage hånd om det.
Det samme på integrationsområdet.
Vi har ikke hørt nogen konkrete bud fra Socialdemokraterne.
Fru Lotte Bundsgaard omtalte så erhvervslivet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Må jeg allerførst tage den problematik op, hr. Villy Søvndal rejste, for der var faktisk to spørgsmål i forhold til de syv kommuner, som heller ikke efter Dansk Folkepartis opfattelse varetager deres opgaver ordentligt over for de ældre.
Der er vi ikke så nonchalante, som jeg har hørt regeringen være i forhold til det.
Der mener jeg absolut, at socialministeren har en opgave.
Det er trods alt kun syv kommuner, men syv kommuner er syv for mange, og det er selvfølgelig totalt uacceptabelt.
Sådan skal det ikke være.
Den sag er vi i øvrigt gået videre med sammen med hr. Villy Søvndal, fordi vi ikke vil acceptere, at tingene er på den måde.
Det skal klart opprioriteres.
Må jeg sige med hensyn til den anden del af hr. Villy Søvndals spørgsmål: Man indgår ikke et forlig eller en aftale med den begrundelse, at det skal være dårligere for dem, der i forvejen er dårligt stillet i vores samfund af en eller anden årsag, naturligvis ikke.
Vi har tillid til, at komM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4655
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
munerne kan løfte den opgave.
Jeg tror langtfra, som hr. Villy Søvndal sagde, hvis jeg lige må fuldende, at jeg skulle være den eneste i det her Folketing.
Jeg tror faktisk, at der er et temmelig stort flertal i det her Folketing, som har nøjagtig samme opfattelse.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Det er jo meget interessant, at fordi vi vælger at påpege, at skattestoppet, der fuldstændig fastfryser det skattesystem, vi har nu, måske ikke nødvendigvis er svaret på fremtidens udfordringer, at det ikke nødvendigvis er sådan, at når man én gang har fundet på et skattesystem, så er det verdens bedste alt ud i fremtiden, så skulle det betyde, at vi vil til at sætte en masse skatter op.
Hvad skulle vores begrundelse være for det?
Hvis Venstre ser i vores finanslovforslag fra sidste år, kan de konstatere, at vi ikke har nogen stigende skatter.
Så jeg vil godt sige til fru Ellen Trane Nørby, at vores intentioner er at få indflydelse på, at vi sikrer det her samfund på sigt, at vi går væk fra en gammeldags opfattelse af, at det bare er skattestoppet, der er det evig saliggørende, til en opfattelse af, at det, der gør, at det her samfund overlever, er, at vi f.eks. investerer i forskning, at vi sikrer, at vi har noget at leve af, at vi sikrer, at vores virksomheder kan samarbejde med forskere og skabe nye produkter og nye varer, så det er det, vi kan overleve på her i Danmark.
Hvis det var sådan, at vi ikke blev påvirket af udlandet, hvis det var sådan, at der ikke skete en udvikling i vores samfund, kunne vi godt sige, at det skattesystem, vi én gang har skabt, skal blive ved med at være.
Page 4649
også godt – man gør med skattestoppet.
Der er det bare, at vi i Socialdemokratiet siger: Det kunne godt være, der var nogle ting, vi skulle ændre, men det skal altså ikke gøre, at I kan holde os væk fra at få indflydelse på finanslovforhandlingerne.
Hvis I ikke vil have os med, fordi vi vil investere i integration, vi vil investere i uddannelse og i et bedre miljø, så må I sige det.
Så er det nemlig holdningerne, der skiller os ad, og ikke en gammeldags opfattelse af, at noget, man én gang har skabt, altid skal være på den måde.
Peter Christensen (V), 2005-06-15:
Det der i starten mindede mig om sådan en Anders And-blads-taleboble. Nu bliver boblerne i hvert fald lidt større, og det er da i hvert fald befordrende for debatten.
Så lad os snakke om det.
Hvilke detaljer er det, man er uenig i?
For så kan vi jo diskutere, og så kan vælgerne se, hvad det er, vi er uenige om.
Det synes jeg sådan set ikke er urimeligt som politiker at forlange, i stedet for at der er en lille gul lap oppe hos fru Lotte Bundsgaard, hvor der står nogle meget enkle linjer, som bare bliver gentaget konstant, og som ingen i øvrigt har spurgt til.
Men hvad er det for dele af vores skattestop, som Socialdemokratiet ikke er helt vilde med?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Problemet er jo lidt, at man, når man får det samme spørgsmål, er nødt til at give det samme svar.
Det ville virke forholdsvis fjoget, hvis vi havde en debat heroppe, hvor man fik stillet de samme spørgsmål ti gange og så gav ti forskellige svar på spørgsmålet.
Derfor bliver jeg også nødt til at sige til hr. Peter Christensen, at vi ikke vil have, at regeringen kan holde os uden for finanslovforhandlingerne og bruge skattestoppet som begrundelse for det.
Vi synes ikke, skattestoppet er en speciel god idé.
Vi synes godt, at det kunne være, man skulle ændre noget i vores skattesystem og ikke bare fastfryse alle tingene.
Det vil vi have lov til at kunne sige også på sigt.
Men for os er det afgørende, for det var hr. Peter Christensen også inde på i sit spørgsmål, at det er holdninger, vi diskuterer.
Vi vil gerne påvirke, vi mener faktisk, at det er det, vælgerne har valgt os til.
Derfor vil vi forsøge at påvirke regeringen til i sin finanslov at bruge de penge, der skal til for at sikre en ordentlig folkeskole og at alle unge får en ordentlig uddannelse.
Jeg kunne godt høre, at statsministeren i sin tale meget stod og talte om fortidens synder.
Vi vil gerne gøre noget ved alle de her ting og ikke skyde ansvaret fra os.
Peter Christensen (V), 2005-06-15:
Fru Lotte Bundsgaard har gentaget så mange gange, at vi ikke skal bruge skattestoppet til at holde Socialdemokratiet væk fra forhandlinger.
Det er jo noget snak.
Socialdemokratiet er blevet inviteret hvert evig eneste år til forhandlinger og vil blive det igen.
Det er jeg sikker på.
Men vi sidder jo også her i dag for at have en debat, for at vælgerne kan blive klar over, hvor holdningsforskellene er henne.
Så nu er jeg ikke ved at forhandle finanslov, men spørger helt enkelt: Hvilke dele af vores skattestop, af Venstres skattestop, kan Socialdemokratiet ikke lide?
Hvilke dele er Socialdemokratiet uenig i?
Det er da sådan set et meget enkelt spørgsmål, som der burde kunne gives et svar på, som ikke er ligesom den grammofon, vi har hørt måske 15 gange i dag.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Hr. Torsten Schack Pedersen kan være helt tryg ved, at vi ingen ambitioner har om at brandskatte husejerne.
Hvis man ser på vores sidste finanslovudspil, tog vi ikke engang de indtægter med, man kunne have fået inden for vores skatteloft, for vores ambition er at fremsætte et finanslovforslag, der hænger sammen, men også M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4648 Tuesday, November 8, 2005
4:29 PM
en finanslov, der tager fat på nogle af alle de problemer, vi har i vores samfund i dag, så det sikres, at vi også på sigt har råd til et ordentligt velfærdssamfund.
Det gør vi ikke ved at skabe en dårligere folkeskole.
Det gør vi heller ikke ved at undlade at gøre noget ved integrationen.
Så det vil vores finanslovforslag indeholde udgifter på og finansiering af.
Men jeg må sige til Venstre: Uanset hvor mange gange I spørger, bliver I altså nødt til at vente, til jeres egen finansminister har fremsat en finanslov, før vi fremsætter en finanslov.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-06-15:
Jeg er glad for, at det nu står lysende klart, at den tryghed, som boligejerne har, er, at boligskatterne bliver sat op i forhold til lønudviklingen.
Det ligger nu helt klart og fast.
Det kunne så være, at boligejerne kunne få et klart svar fra ordføreren med hensyn til, at den socialdemokratiske partiformand, som har været medforfatter til en bog, skriver, at kapitalgevinster på salg af fast ejendom samtidig bør blive beskattet.
Er det også noget, som boligejerne trygt kan sove i en evig forvisning om fortsat står til troende?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Jeg har sagt det flere gange: I dag har vi ikke en finanslovdebat, men man kan sove helt roligt.
Når regeringen har fremsat et forslag til finanslov, hvor den viser, hvor den finansierer sine løfter henne, så fremsætter vi også et forslag til finanslov, hvor vi viser krone til krone, hvordan vi finansierer vores løfter.
Om det her med husene vil jeg gerne sige: Vi har jo været et parti, der har kæmpet for, at lønmodtagerne i det her land skulle få råd til at købe deres eget hus, skulle få råd til at købe deres egen bil.
Hvad skulle formålet være med at begynde at beskatte dem ud af deres bolig?
Det har vi ingen ambitioner om at gøre.
Derfor kan – hvis beskæftigelsesministeren ellers kan lade være med at sidde og råbe nede på rækken – hr. Torsten Schack Pedersen være helt rolig og sove trygt om natten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-06-15:
Vi har i dag hørt masser af nye, dyre løfter fra Socialdemokratiets ordfører.
Finansieringen har vi ikke rigtig fået nogen anvisninger på.
Så det kunne være, at vi skulle prøve at gå lidt præcist ned i det.
Socialdemokratiets skatteordfører har udtalt, at skattestoppet har haft konsekvenser for folks opfattelse, og at det giver nogle begrænsninger.
Derfor er der nogle ting, som er utilnærmelige lige nu, f.eks. boligbeskatningen.
Det lyder lidt foruroligende, for man har jo tidligere meldt ud, at man er villig til at justere boligskatterne i forhold til lønudviklingen.
Kan vi få et klart svar på et konkret spørgsmål: Har man andre ting i posen?
Har Socialdemokraterne andre ønsker til at øge boligskatten end blot at lade boligskatten følge lønningerne?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Hr. Jakob Axel Nielsen skal være nervøs for, hvor meget indflydelse De Konservative får.
Han behøver ikke at være nervøs for, om vi kan blive enige med De Radikale.
Lad mig prøve at tage to af de områder, som jeg i min tale pegede på havde store problemer.
Det ene handler om integration.
Hvordan sikrer vi, at børnene, når de starter i skolen, kan dansk?
Hvordan sikrer vi, at vi får flere indvandrere ude på vores arbejdsmarked?
Hvordan får vi banderne væk fra Nørrebro?
Her har vi en lang række gode forslag.
Det andet område, som virkelig skal sikre, at det her samfund også kan hænge sammen i fremtiden, er, at alle unge får en uddannelse; at vores folkeskole fungerer godt; at vi bruger de penge, der skal til, på bl.a. forskning for at sikre arbejdspladser.
For det her med forskning er jo ikke bare penge, vi sender til mænd, der sidder og læser i tykke bøger.
Det er for at sikre, at vores erhvervsliv i samarbejde med forskerne kan udvikle nye produkter, så vi også på sigt har noget at leve af og på sigt kan overleve og sælge nogle gode varer.
Derfor har vi fremsat en fælles vedtagelse i dag om, at man skal bruge flere penge på forskning for på den måde at sikre, at dansk erhvervsliv også er konkurrencedygtigt på sigt.
Jeg synes, det er rart at høre nye toner fra Dansk Folkeparti, nemlig at Dansk Folkeparti nu vil gå ind og kæmpe for, at mennesker ikke bliver nedslidt på arbejdsmarkedet.
Jeg vil godt høre, om det så betyder, at Dansk Folkeparti vil begynde at støtte nogle af alle de forslag, som Socialdemokraterne har fremsat om at forbedre arbejdsmiljøet.
For jeg er fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard, når hun siger, at det jo ikke nytter noget, at man bliver nedslidt på arbejdsmarkedet.
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er lidt i forlængelse af det, fru Marianne Jelved og fru Pia Kjærsgaard var inde på lidt tidligere: Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at vi også kan konkurrere på sigt i Danmark?
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at Danmark kan konkurrere også på sigt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-15:
Nu mener jeg faktisk godt, at vi tør diskutere politik, og jeg mener heller ikke, at en velfærdskommission er en syltekrukke.
Rent faktisk er en velfærdskommission et fagekspertpanel, der kan komme med en hel masse forslag, som vi måske ikke alle sammen lige selv kan finde på.
Men nok om det.
Nu bad fru Lotte Bundsgaard om, at vi skiftede spor.
Jeg er enig i, at hun har fået spørgsmålet om skattestop ti gange, men vi har ikke ti gange fået et svar på, om Socialdemokratiet virkelig står inde for skattestoppet.
Så til et skift i spørgsmålsrækken.
Socialdemokraterne hævder over for befolkningen, at de er et troværdigt regeringsalternativ sammen med Det Radikale Venstre.
Men Det Radikale Venstre taler – det er jeg glad for at høre – om skattelettelser; Det Radikale Venstre er langt fremme på banen med hensyn til velfærdsreformer; Det Radikale Venstre har en helt anden politik, hvad angår integrationsudspil, på integration i det hele taget.
Det er jo ikke små emner, jeg lige nævner her, men faktisk meget store emner.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge den socialdemokratiM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4647
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
ske ordfører
: Hvor er egentlig de snitflader mellem S og R, der udgør et troværdigt regeringsalternativ?
Hvad fortæller man befolkningen, når den skal overbevises om, at man er et troværdigt regeringsalternativ?