Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-06:
Først vil jeg gerne sige tak til partierne for forespørgslen.
Der er sket meget i det forløbne år på den energipolitiske front.
Det har været et år med mange store aftaler og resultater, herunder ikke mindst Nordsøaftalen, som fastlægger rammerne for den fremtidige udnyttelse af de danske olie- og gasressourcer.
Jeg er glad for atter at få lejlighed til at give en samlet redegørelse for regeringens energipolitik.
Jeg vil også gerne indledningsvis udtrykke min tilfredshed med de energipolitiske aftaler, der er blevet opnået enighed om den 29. marts.
Vi skal senere i dag drøfte den lovmæssige udmøntning af væsentlige dele af aftalerne.
Jeg vil dog gerne allerede her sige, at jeg mener, at aftalerne skaber et godt og et langsigtet grundlag for den fortsatte udvikling af den danske energisektor.
Effektiv konkurrence er et vigtigt element i regeringens vækststrategier, og på energiområdet er det derfor en helt central målsætning at sikre en liberalisering af energimarkedet, som kan bidrage til vækst og velfærd i det danske samfund.
Hele samfundet er baseret på, at der er energi til rådighed, og det måtte mange i Østdanmark vist sande den 23. september sidste år.
Det er også vigtigt, at energien er til rådighed til en overkommelig pris.
Dette sikres bedst ved at skabe velfungerende markeder for energi, energimarkeder underbygget af rammer, som sikrer omkostningseffektivitet, forsyningssikkerhed, miljøhensyn og en effektiv anvendelse af energien, et marked, der er gennemskueligt og med en effektiv konkurrence, der sikrer brugerne så lave elpriser som muligt.
Med Folketingets vedtagelse før jul er beslutningsgrundlaget, rammerne og den ledsagende lovgivning, som udmønter aftalen fra 29. september sidste år med A.P. Møller - Mærsk, på plads for en langsigtet og en effektiv tilrettelæggelse af aktiviteterne i Nordsøen.
Det er en væsentlig aftale for Danmark.
Fra 2004 og frem til 2042 forventes staten at få 61 pct. af overskuddet under de givne forudsætninger om bl.a. produktionsmængder og oliepris.
Det er altså en væsentlig forbedring sammenlignet med de 47 pct., som staten historisk har fået i gennemsnit, og de faktisk 40 pct., som staten har fået de seneste år.
Produktionen fra Nordsøens olie- og gasfelter er den væsentlige årsag til, at Danmark siden 1997 har været selvforsynende med energi. De energipolitiske rammer fra 29. marts skaber et godt grundlag for en fortsat udvikling af vores energiinfrastruktur under hensyn til forsyningssikkerheden og en fortsat udvikling af vores energimarkeder.
Etableringen af det statslige EnergiNet Danmark vil sikre lige adgang til elnettets landeveje.
Det er en central forudsætning for at sikre en effektiv konkurrence.
Energilovgivningen forenkles, så energiselskaberne får bedre muligheder for at agere forretningsmæssigt.
Samtidig strammes prisreguleringen, så nettarifferne ikke stiger.
Der er opnået enighed om at ophæve aftagepligten for elproduktion fra vindmøller og decentral kraft-varme.
Hermed er vejen banet for en fuld markedsåbning.
De sidste 40 pct. af forbrugernes el vil nu også blive behandlet på markedet.
Det anser jeg for et vigtigt resultat.
Støtten til decentral kraft-varme omlægges, så værkerne sikres det samlede støtteniveau som med den hidtidige treledstarif.
Strømafbrydelsen i Østdanmark den 23. september sidste år gav en påmindelse om, at elforsyningen spiller en central rolle for alle dele af det moderne samfund.
Det er derfor et centralt område for regeringen at skabe stabile rammer om elforsyningen, der sikrer, at alle i samfundet har adgang til en stabil elforsyning.
De systemansvarlige virksomheder spiller en central rolle for opretholdelsen af et effektivt marked og for opretholdelse af forsyningssikkerheden.
Som led i aftalen om den fremtidige energiinfrastruktur vil jeg inden 1. marts næste år fremlægge en national handlingsplan for den fremtidige infrastruktur frem mod 2010.
Handlingsplanen vil endvidere belyse perspektiverne for den fremtidige energiforsyning frem til 2025, herunder integrering af nye energiteknologier.
Danmarks internationale klimaforpligtelser, og det betyder, at vi skal reducere vores drivhusgasudslip med 21 pct. i perioden fra 2008 til 2012.
både dansk økonomi og danske virksomheder, danske arbejdspladser blive påført unødigt store byrder.
Kvoteordningen, som træder i kraft næste år, åbner helt nye muligheder for virksomhedernes klimaindsats.
Ordningen, som omfatter både el- og varmeproduktionen og de store energiintensive industrivirksomheder, giver de enkelte virksomheder mulighed for løbende at minimere omkostningerne for at nedbringe CO2-udledningen, og det vil være til gavn for så vel miljøet som økonomien.
Virksomhederne kan gennemføre CO2-reduktioner for sig selv, når det er det mest hensigtsmæssige at købe kvoter af andre.
Sådan en valgfrihed sikrer en omkostningseffektiv miljøindsats.
Udbygningen med vedvarende energi fortsatte i 2003, og på elområdet betød det f.eks., at vi nu har installeret så stor en kapacitet i vedvarende energianlæg, at de kan producere svarende til 23 pct. af den indenlandske elforsyning.
Herudover er der skabt enighed om at bygge to nye havvindmølleparker på hver 200 MW og en ny skrotningsordning for ældre og uheldigt placerede møller.
Vi har også fået fastlagt de endelige rammer for en forudsat udbygning med biogasanlæg.
Man skal dog huske på, at vedvarende energi som hovedregel stadig er dyrere end de traditionelle energikilder.
Udbygningen bør koncentreres om den del, der er mest perspektivrig med henblik på at sikre den fortsatte teknologiske udvikling, og den bør ske for de områder, hvor mulighederne er særlig lovende i Danmark.
Målet er, at den vedvarende energi kan konkurrere på markedsvilkår.
Energiforskningen er et højt prioriteret område, hvor der investeres store midler.
Samlet vil der i 2004 blive brugt over 240 mio. kr. på energiforskning.
I 2005 forventes de samlede midler til energiforskning at stige til mere end 270 mio. kr., deraf er det senest aftalt at bruge 30 mio. kr. ekstra årligt i systemansvarligt regi.
Der er således ganske gode rammer for forskning, udvikling og demonstration på energiområdet.
Det er nu op til de forskellige aktører på forskningsområdet at udnytte
disse rammer, så de nye teknologier kan komme frem.
En løbende forbedring af den måde, vi bruger energien på, kan også give et væsentligt bidrag til løsning af de langsigtede energipolitiske udfordringer for miljø- og forsyningssikkerhed.
Regeringens indsats for effektivisering af energianvendelsen lægger vægt på både omkostningseffektivitet, konkurrence- og forbrugerhensyn.
En internationalt koordineret indsats af initiativer sikrer større gennemslagskraft hos producenterne og giver større besparelser til lavere omkostninger.
Det sikrer også, at indsatsen ikke går ud over danske virksomheders konkurrenceevne.
Regeringen vil derfor aktivt arbejde for, at der i EU vedtages fælles virkemidler for at fremme energibesparelser.
Elnetselskaberne og Elsparefonden gennemfører en lang række besparelsesaktiviteter.
Regeringen lægger vægt på, at denne indsats er så omkostningseffektiv og forbrugervenlig som overhovedet muligt.
Der er derfor igangsat en samlet vurdering af indsatsen.
I forlængelse af den politiske aftale af 29. marts vil jeg inden udgangen af i år fremlægge min handlingsplan for øget energieffektivisering og energibesparelser.
I overensstemmelse med aftalen bliver energibesparelser i eksisterende bygninger og anvendelse af energieffektive apparater særlige indsatsområder i planen.
Den enkelte skal have en klarhed over sit energiforbrug med informative regninger og synliggørelse af forbruget.
Desuden lægger regeringen vægt på ordentlige klagemuligheder, hvis energiregningen ikke svarer til forventningerne, og jeg forventer, at Energiankenævnet oprettes i løbet af sommeren 2004.
Så det forløbne år har bragt væsentlige aftaler, vigtige beslutninger.
Jeg ser frem til et fortsat godt samarbejde med Folketingets partier og til en god og en konstruktiv debat i
Forhandling