Tina Nedergaard (V), 2002-11-26:
For Venstre er det afgørende, at vi har et smidigt og fleksibelt voksen- og efteruddannelsessystem.
Systemet skal være til for brugerne, dvs. den enkelte, som ønsker opkvalificeringen, og den enkelte virksomhed, som har brug for nye og andre kompetencer for at kunne klare sig i konkurrencen i dag, men bestemt også i morgen.
I Venstre er vi derfor positive over for de to forslag, som ministeren har fremsat i forlængelse af ministerens handlingsplan »Bedre uddannelser«.
Som led i regeringens strategi for bedre uddannelser har ministeren igangsat en faseopdelt proces med henblik på forbedring af den erhvervsrettede uddannelse.
Første fase indebar ændret økonomistyring, som bl.a. betød, at den såkaldte AUF-skatteskrue blev fjernet. Anden fase indebar en enstrenget institutionsstruktur, hvor uddannelsesinstitutionerne i højere grad end tidligere har mulighed for at samtænke det samlede udbud af uddannelser. Nu står vi så over for lovforslagene i fase tre.
Lovforslagene lægger op til samordning mellem arbejdsmarkedsuddannelserne og EUD-enkeltfag fra de grundlæggende erhvervsrettede uddannelser.
Målet med lovforslag nr. L 73 er at bidrage til at sikre målgruppen relevante faglige kvalifikationer, herunder at sikre deltagerne et smidigt tilbud af uddannelse i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov samt give kortuddannede gode muligheder for at opnå formel kompetence inden for de grundlæggende erhvervsrettede uddannelser. Arbejdsmarkedsuddannelserne vil med forslagets vedtagelse blive udviklet med henblik på at uddanne personer op til faglært niveau inden for beskrevne kompetenceområder. Men hele virksomheder vil også kunne deltage i kurserne, hvis dette skønnes at have betydning for f.eks. implementering af nye processer i virksomheden. Forslaget betyder således, at der f.eks. ikke udvikles arbejdsmarkedsuddannelser til teknikere.
Teknikernes efteruddannelse vil i fremtiden skulle sikres gennem videreuddannelsessystemet for voksne.
Der har været udtrykt betænkelighed forud for forslagets fremsættelse ved, at arbejdsmarkedsuddannelserne vil komme under pres i den nye struktur.
Det er Venstres opfattelse, at arbejdsmarkedsuddannelserne faktisk får gode muligheder for at udfase under de nye betingelser, som dette lovforslag lægger op til.
AMU-uddannelserne skal således supplere de øvrige erhvervsrettede uddannelsestilbud og vil fortsat have et særkende ved hurtigt og smidigt at kunne indrettes på erhvervslivets og medarbejdernes behov.
Forslaget lægger altså op til, at AMU-uddannelserne også i fremtiden kan udbydes som deltids-, fuldtids- eller fjernundervisning.
Lovforslaget lægger også op til, at der inden for AMU-uddannelserne kan tilrettelægges særlige forløb for flygtninge og indvandrere, hvilket er meget positivt, da vi i højere grad end i dag skal drage nytte af de kvalifikationer, som udlændinge medbringer, når de kommer til Danmark, uden at de nødvendigvis skal gennemgå en flerårig uddannelse her.
Der bliver også forbedret adgang til at tilrettelægge individuelle eller holdbaserede kompetenceafklaringsforløb for andre, som ikke nødvendigvis har en såkaldt fuld uddannelse.
Forslaget lægger imidlertid også op til at undgå overlapning mellem de forskellige udbud af uddannelser, og vilkårene for de enkelte uddannelsestyper som arbejdsmarkedsuddannelser i EUD i enkeltfag gøres sammenlignelige.
Til slut vil jeg knytte et par kommentarer til lovforslag nr. L 74.
Lovforslaget er et samlet forslag, som indeholder en række konsekvensændringer af lovforslag nr. L 73.
Lovforslaget lægger op til, at loven om åben uddannelse som hovedregel bliver tilskudslov for de uddannelser, som er omfattet af lovforslag nr. L 73, det vil f.eks. sige arbejdsmarkedsuddannelserne.
, hvor hovedreglen bliver, at personer med uddannelse op til faglært niveau samt personer med videregående uddannelse, der ikke har brugt denne inden for de seneste 5 år, får adgang til godtgørelse efter de gældende regler.
Samtidig betyder frafaldet af adgangskravet til AMU, at personer på 19 år får de samme rettigheder som f.eks. 24-årige, hvilket er positivt.
Afslutningsvis vil jeg nævne, at det er formålstjenligt, at det med lovforslaget præciseres, at markedsføringen af uddannelsestilbuddet skal ske i overensstemmelse med lovens formål.