Bjarne Laustsen (S), 2002-05-28:
Nu er vi fremme ved snorene, hvor der skal gives meldinger
omkring arbejdsmiljøet.
Regeringen er kommet med en stribe af lovforslag, hvor man forringer vilkårene for lønmodtagerne i dette land.
En af de ting, vi ikke umiddelbart kan se i dag, når vi stemmer, er, hvordan arbejdsmiljøet får det derude, men på sigt vil arbejdsmiljøet få det dårligere, fordi man forringer vilkårene ude på virksomhederne, og man fratager lønmodtagerne beskyttelse.
Man gør forholdene ringere for sikkerhedsrepræsentanterne, ja, man benytter endda lejligheden til at fjerne tusindvis af sikkerhedsrepræsentanter ude på arbejdspladserne, fordi man ændrer på reglerne for, hvor mange der skal til for at vælge en sikkerhedsrepræsentant.
Regeringen ville endda gerne have gået videre i denne her sag.
Hvis ikke det var sådan, at man var blevet stoppet af en EF-dom, ville man også have fjernet arbejdspladsvurderingerne ude på de små arbejdspladser.
Men heldigvis er EF-Domstolen og EU-systemet i denne her sag med os.
Det, der er vigtigt i den funktion, er jo spørgsmålet om det rummelige arbejdsmarked og spørgsmålet om sundhedsfremme.
Hvis der ikke er nogen ude på de enkelte arbejdspladser til at varetage interessen og løfte den opgave, ja, så ved vi, at så bliver det ikke gjort.
Der er yderligere en lang række forslag, som vi er imod i det her lovforslag, som regeringen har lagt frem, og det er selvfølgelig bl.a., at man har ændret på forholdene omkring ophævelse af gebyrbelagt tilsyn, og man ændrer i Arbejdstilsynets adgang til privat bolig osv.
Alle de her forskellige forhold gør tilsammen, at vilkårene for danske lønmodtagere bliver stærkt forringet.
En af de ting, som ikke står heri, men som ministeren har gjort uden at spørge Folketinget, er, at man har fjernet muligheden for at udskrive administrative bøder, når det drejer sig om forskellige forhold ude på de enkelte arbejdspladser.
Man har legaliseret ulovlighederne ude på virksomhederne, fordi man ikke har opretholdt det.
Det er jo klart, at der har været et forhold. Så må man jo køre videre ad de almindelige kanaler, og det har ministeren også gjort.
Vi synes, at det var et af de største og mest tillidsskabende forhold, at man kunne udstede administrative bøder til de virksomheder, der ikke havde orden i arbejdsmiljøet.
Både Venstres og De Konservatives ordførere har sagt heroppe, at det er meget, meget vigtigt, ja, det er endda et konkurrenceparameter, at virksomhederne har et ordentligt arbejdsmiljø.
Ja, det kan man se, det lader man hånt om nu, for det var jo ikke ligegyldigt, om man havde valgt en sikkerhedsrepræsentant, og man havde lavet en APV osv., der var altså også mulighed for, at man kunne få en bod, hvis ikke man havde orden i papirer og arbejdsgange ude på den enkelte arbejdsplads. Samlet set tror jeg, at Folketinget bliver nødt til at komme med yderligere lovgivning omkring det her, for det, der er problemet, er jo, at vi har flere, der er syge hver eneste dag, end vi har arbejdsløse.
Det er ufatteligt store ressourcer, der bliver brugt på det her.
Når regeringen taler om, at vi kan øge arbejdsudbuddet, så er her en af de mest kærkomne lejligheder.
Hvis vi kunne undgå bare de værste arbejdsskader på det danske arbejdsmarked, så kunne vi få 20.000-30.000 flere i arbejde på den konto.
Det sidder regeringen overhørig her, man vil ikke være med til at ændre på forholdene.
Man kan i øvrigt spørge, med hvilken begrundelse man går ind og ændrer på det her.
Man har skrevet nogle ting ind i konkurrenceevnepakken og sagt, at det er en gave til erhvervslivet, men vi har hørt meget få protester fra arbejdsgiverne over, at man skal have ordentligt arbejdsmiljø.
De virksomheder, der er godt organiseret, der har et godt arbejdsmiljø,
er jo selv interesseret i det.
Derimod er de knap så glade på de virksomheder, som konkurrerer på dårlige løn- og arbejdsforhold og også dårlige miljøforhold.
Det er jo i det hele taget årsagen til, at folk og arbejdsgiverne er organiseret.
Det her forslag bringer ikke noget godt med sig.
Det bringer kun yderligere ved til det, som regeringen egentlig gerne ville gøre noget ved, nemlig at afkorte ventelisterne i sygehusvæsenet og behandlingstiden osv. Det her vil medføre, at der kommer flere arbejdsskader, og det vil forlænge køen af mennesker, der kommer til skade.
Ud over at det belaster sundhedsvæsenet, har det store personlige følger for den enkelte, der bliver ramt af en arbejdsulykke.
Derfor er det ufatteligt med alle de gode argumenter,
der er for ikke at skære i arbejdsmiljø
, at regeringen alligevel vælger at gå ind og forringe arbejdsmiljøet så kontant, som man har gjort det her.
Jeg tror, det vil vise sig, at de bange forudanelser, vi har om, at det her vil føre til flere arbejdsskader, mere sygdom, længere ventetid osv., vil holde stik, og derfor er det ufatteligt, at regeringen ikke har ventet for at se, om den pakke, som der blev lavet for et år siden, virkede, inden man gik ind og skar i tingene igen.
Jeg kan sikkert ikke formå regeringen til at ændre på forholdene her ved denne behandling, men nu er det sagt, og jeg tror, at vi bliver nødt til at drøfte det her indgående i Folketinget igen.
Derfor skal jeg appellere til en meget større forståelse - for der er arbejdsgivere, der ikke efterlever de krav her - så regeringen kommer med initiativer på arbejdsmiljøområdet, og så vi ikke får flere beskæringer af Arbejdstilsynet og af AMU osv. For det er her, vi har mulighed for at gå ind og gøre en målrettet indsats i forskning i forhold til fravær, arbejdsmiljø osv.
Alt i alt skal jeg sige, at vi selvfølgelig heller ikke ved den her lejlighed kan støtte dette lovforslag.
Nu ved vi alle, at hr. Anders Møller har et skarpt blik, men det har ikke været muligt at se ind i krystalkuglen, når det drejer sig om at se, hvad Venstre vil komme med i næste finanslov.
Når man mangler 320 mio. kr., har man ikke engang i dag et forslag til, hvordan man vil finansiere det.
Man siger bare, at det skal man nok kigge på, når vi kommer frem til det.
Allerede til august skal der ligge et finanslovforslag.
Jamen Venstre må da have gjort sig nogle tanker om, hvordan man skal finansiere en mindreindtægt på 320 mio. kr.
Det er første gang, jeg har hørt, at det koster 320 mio. kr., man henter ude hos arbejdsgiverne, at finansiere Venstres skattestop.
Vi må da kunne få at vide, om der skal spares mere på arbejdsmiljøområdet, på AMI, på Arbejdstilsynet osv., fordi man får 320 mio. kr. mindre i indtægt.
Det burde vi have et svar på fra hr. Anders Møller i dag ved andenbehandlingen.