runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-03:
Da Dansk Folkepartis retsordfører, hr. Peter Skaarup, ikke kan være til stede, skal jeg på hans og Dansk Folkepartis vegne fremføre følgende bemærkninger: Forslaget fra justitsministeren indeholder to overordnede dele.
For det første en stramning af reglerne for forældelse i straffelovens § 93.
Bl.a. indføres der på et af områderne minimumsregler for forældelse i visse sager, og det synes Dansk Folkeparti er ganske fornuftigt.
Vi synes, det er utåleligt, at man har haft forældelsesregler på under 5 år, og det er godt, at man får sat en minimumsgrænse for det.
Vi synes, det er godt, at man øger forældelsesfristerne ved bødestraffe, og det er godt, at der skabes bedre mulighed for politiet i at afbryde de forældelsesfrister, som nu engang løber.
For det andet indeholder forslaget et styrket indgreb over for falske afsonere.
På begge punkter mener Dansk Folkeparti at forslagene går i den helt rigtige retning.
Det kan selvfølgelig ikke være rigtigt, at kriminelle undgår deres straf, ved at sager forældes, ligesom det heller ikke er rimeligt, at den dømte ikke straffes, men i fængslet afløses af en falsk afsoner.
På begge de punkter er der brug for stramninger i lovgivningen, og derfor ser Dansk Folkeparti positivt på nærværende forslag.
Dansk Folkeparti ser endvidere en mulig løsning på problemet med de falske afsonere i et nationalt id-kort, som vil kunne medvirke til at gøre det sværere at snyde som falsk afsoner.
Det forslag håber Dansk Folkeparti at der kan vindes opbakning til blandt Folketingets partier.
Tom Behnke (KF), 2005-03-03:
Det vil sige, at hvis man som den, der skylder en bøde, er i stand til at trække det i langdrag ud over 5 års tid, så har man faktisk den mulighed at få frafaldet den gæld, man har.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, at man ved at trække tingene i langdrag på den måde kan slippe for at skulle betale den bøde, man egentlig skulle.
Så en forlængelse af muligheden for at få afdraget bøden eller få bøden kradset ind i statskassen er jo selvfølgelig på sin plads her, men dog selvfølgelig med den klare opfordring til myndighederne, at man ikke af den årsag føler, at det er en sovepude, så man bare kan vente med at begynde at sørge for at få pengene i kassen.
Det skal det selvfølgelig ikke være.
En forlængelse er fint, og det er hensigtsmæssigt, for bøder skal jo betales, også selv om det kan tage lidt længere tid at få det gjort.
Den anden del af forslaget handler om de her falske strafafsonere.
Den ene part, nemlig den, der er så glad for at sidde i fængsel, at han ligefrem gør det på vegne af en anden, får så her muligheden for at sidde noget længere tid i fængsel, ved at man forhøjer straffen fra 6 måneders fængsel til 1 års fængsel.
Så for hans vedkommende er der for så vidt ikke så meget at gøre andet end at sige tillykke.
Når han nu så gerne vil sidde i fængsel, så får han også mulighed for at gøre det i endnu længere tid.
Men for den anden part i en sådan aftale om at lade en anden afsone for sig, som jo så er den, der går rundt på fri fod og bestemt ikke har lyst til at komme i fængsel, sker der så tilsvarende en fordobling af straffen.
Så det er hensigtsmæssigt, og det er et forslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-03:
Det lovforslag, vi her behandler, består i virkeligheden af to lovforslag.
Da forslaget blev fremsat i den tidligere samling, fremførte vores daværende ordfører, fru Elisabeth Arnold, det problem.
Jeg skal ikke undlade at genfremsætte de kritiske bemærkninger i forhold til det faktum, at regeringen ofte sætter flere forslag sammen i et enkelt lovforslag.
Er man imod det ene, bliver man også nødt til at stemme imod det andet.
Det er lidt besværligt, og det er altså ikke særlig fremmende for lovgivningsarbejdet her i Folketinget.
I Det Radikale Venstre er vi sådan set forstående over for ændringer om regler for forældelse, mens vi er langt mere kritiske i forhold til stramningerne af strafferammen i forhold til fupafsonere.
Der er afgivet betænkninger fra Straffelovrådet, som justitsministeren i det store og hele følger, men der er også ulemper.
Forældelsesfristerne vil blive længere, og det vil betyde længere efterforskningstider, fordi politiet vil prioritere efter de forlængede frister.
Vi er sikre på, at det i mange tilfælde vil være godt med forlængede forældelsesfrister, fordi de vil skabe mere ro om efterforskningen, men der er altså ikke tale om nogen former for mirakelløsninger.
Hvad angår fupafsonere, er der ingen tvivl om, at det skal være strafbart at presse eller hyre nogen til at afsone for sig.
Strafferammen er da også i dag 6 måneders fængsel.
Der er afsagt ganske få domme i sådanne sager, og dommene har, så vidt jeg er orienteret, lydt på henholdsvis hæfte og fængsel i 20 dage.
De domme, der blev afsonet falsk, var på henholdsvis 6 og 14 dages hæfte.
Jeg ved godt, at problemet har været omtalt i medierne, men det er som sagt meget få domme, der har været afsagt i sager om fupafsonere.
Det ville være godt at vide, om justitsministeren selv tror, at dette forslag ændrer noget som helst på den anden side af Christiansborgs tykke mure.
Det vil jeg på Det Radikale Venstres vegne have lov at tvivle stærkt på.
Vi går positivt til arbejdet i udvalget, men vi er som sagt kritiske over for den del, der handler om fupafsonere.
Naser Khader (RV), 2005-03-03:
Lovforslaget L 25 er jo en genfremsættelse af et tidligere lovforslag.
Tidligere støttede vi lovforslaget, og det gør vi stadig væk i dag.
Det er vigtigt at lægge mærke til her, at Dyreforsøgstilsynet får en central stilling, idet hverken selve indgrebet, forsøg med dyrene eller avl af dyrene kan foretages uden tilladelse.
Det er ikke sådan, at forslaget er uden problemer.
Fremstilling af avlede dyr, der producerer stoffer til gavn for sundhed eller miljø, er jo beskrevet bl.a. i bemærkningerne til lovforslaget.
Der er f.eks. fremstillet et får, som i mælken udskiller et meget vigtigt hormon, som kan anvendes til behandling af patienter med en alvorlig hormondefekt, hvor man derved har nedsat prisen for behandling af de pågældende patienter ganske væsentligt, og man har gjort produktionen af stoffet lidt indgribende.
Den bestod bare i, at man havde nogle får, som man malkede.
Det var ikke forbundet med nogen som helst lidelse eller nogen som helst indgreb mod det pågældende dyr.
Man skulle blot malke fårene og udvinde produktet af mælken.
Det er jo fremskridt, og det er et positivt fremskridt.
Der er ikke nogen etiske betænkeligheder ved at arbejde på den slags produktionsfremstillinger, så vi har ingen betænkeligheder ved at prøve at arbejde videre med den slags produktioner.
Det kan være til gavn for patienter, det kan være til gavn for folk i ulandene, som har sygdomme, som vanskeligt kan bekæmpes med de prisniveauer, som vi ellers beskæftiger os med i denne her del af verden.
Det at Dyreforsøgstilsynet får en central stilling mener vi er meget vigtigt.
Det er faktisk nødvendigt, at Dyreforsøgstilsynet har denne her nøglefunktion med at godkende og følge disse produktioner og disse forsøg.
Problemet synes vi under alle omstændigheder er, at selv om vi laver gode, beherskede og veldokumenterede lovforslag her, så løfter bemærkningerne til forslaget en flig af den debat, der bryder løs, når genmanipulerede produktionsdyr bliver importeret til Danmark.
For de findes jo i andre lande, som har mindre regulering end her i Danmark.
Der er et stort behov for international regulering på det her område.
Vi synes, at vi i Danmark med det her lovforslag tager et ordentligt og anstændigt og velkontrolleret skridt, og det støtter Det Radikale Venstre.
Tom Behnke (KF), 2005-03-03:
Forslaget er som nævnt en genfremsættelse, og jeg skal i det store og hele henvise til den konservative ordførers tale den 21. oktober 2004 og i dag så blot lige kort ridse op, hvad de konservative synspunkter er.
Kloning og genmodificering af dyr er ikke uproblematisk, og det er vores udgangspunkt, når vi skal se på det her forslag, og når vi skal se på de her ting.
Men der kan jo være tilfælde, hvor man forsigtigt og velovervejet og under klar kontrol kan tillade kloning og genmodificering, hvis det har et væsentligt formål.
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Vi har særlig hæftet os ved, at det kun kan finde sted og ske med tilladelse fra Dyreforsøgstilsynet i hvert enkelt tilfælde, og derudover kan det kun ske, hvis det har et væsentligt formål.
Der skal være klar proportionalitet mellem indgrebet og virkningen og målet, og så må det kun bruges i de tilfælde, hvor vi taler om grundforskning eller anvendt forskning rettet mod at forbedre sundhed og miljø, eller når man kan avle dyr, der producerer stoffer til væsentlig gavn for sundhed og miljø, eller når det er som led i undervisningen af nye forskere og fagfolk.
På den baggrund skal jeg indstille forslaget til vedtagelse.
Frode Sørensen (S), 2005-03-03:
Problemet med at blande alkohol og bilkørsel sammen er blevet voldsomt aktualiseret de seneste år, hvor en række alvorlige ulykker med flere dødsofre har kunnet føres tilbage til spiritus- og promillekørsel.
Tilsyneladende er de gældende sanktioner ikke tilstrækkelige til at få nogle bilister til at lade være med at køre i påvirket tilstand og slet ikke til at afskrække mennesker, som bliver ved med at køre til fare for omgivelserne, på trods af at de for længst har fået taget kørekortet.
Så justitsministeren har med dette forslag til hensigt at forenkle de regler, som gælder for færdselslovens sanktionssystem mod spirituskørsel, og samtidig ønsker ministeren at skærpe straffen over for især bilister, der uanset tidligere frakendelse af kørekortet fortsætter deres uacceptable adfærd.
Det er vi i Socialdemokratiet meget tilfredse med.
Det sker på baggrund af arbejdet i betænkningen fra sidste år med det ikke ukendte nummer 1448 fra Udvalget om sanktionsfastsættelse i sager om spiritus- og promillekørsel m.v.
Lovforslaget følger i hovedtræk den betænkning.
Justitsministeren ønsker bl.a. at fjerne det traditionelle begreb promillekørsel for færdsel i påvirket tilstand med en promille på under 1,21.
For fremtiden vil enhver form for kørsel i spirituspåvirket tilstand hedde spirituskørsel.
Det er nok rigtigt set, at tidligere tiders skelnen mellem en mindre alvorlig og en mere alvorlig overtrædelse er ved at være kunstig, og at både promillekørsel og spirituskørsel kan få meget alvorlige konsekvenser for både føreren selv og dennes omgivelser.
Det har vi jo desværre set i mange tilfælde.
Det bliver egentlig blot en ændring af terminologi, idet ministeren foreslår en generel skærpelse af strafferammerne, deriblandt at indføre den såkaldte klippekortmodel.
Vi har en fælles interesse i at kunne færdes så trygt som muligt i trafikken, hvorfor Socialdemokraterne kan støtte at gennemføre disse uhyre fornuftige ændringer af færdselslovens sanktioner.
Jeg skal ikke her gå ned i forslagets mange detaljer, men vil pege på, at vi har et behov for at styrke også den efterfølgende forebyggende indsats, når vi nu er enige om at skærpe selve strafferammerne.
Det vil vi have sat mere fokus på under udvalgsbehandlingen, for det vil være uheldigt at skabe flere sociale problemer for nogle mennesker, som formentlig allerede har store vanskeligheder på dette felt.
Men som nævnt kan Socialdemokraterne støtte forslaget med de bemærkninger, som her er faldet, og vi ser frem til et grundigt og godt udvalgsarbejde.
Kim Christiansen (DF), 2005-03-03:
Dertil kommer en forenkling af de mange nuværende begreber og grænser, som i dag er vanskelige at gennemskue.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at når vi taler om spirituskørsel, taler vi også om nultolerance.
Et andet formål med lovforslaget er at fjerne betegnelsen promillekørsel og fremover kun benævne kørsel efter indtagelse af alkohol som spirituskørsel, og samtidig betyder det også en skærpelse af straffen for spirituskørsel.
En anden positiv ting er, at der åbnes mulighed for, at et køretøj kan konfiskeres, hvis der er tale om gentagelsestilfælde eller vild og hensynsløs kørsel.
Her synes jeg dog, at det er nødvendigt lige at bemærke, at der er et uafklaret spørgsmål omkring ejendomsretten til det pågældende køretøj, og det er da noget, vi vil kigge på i udvalgsbehandlingen.
Det bør også sikres, at personer ikke kan anskaffe sig et nyt køretøj, hvis man er skredet til konfiskation af det gamle.
Dansk Folkeparti mener også, at det ved denne skærpelse er nødvendigt, at der bliver afsat økonomiske midler til en massiv oplysningskampagne i forbindelse med lovændringen.
Dansk Folkeparti vil se frem til den videre udvalgsbehandling.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-03:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll siger om strafferammerne, at dommerne i dag ikke bruger de muligheder, der ligger i loven.
Men er Det Radikale Venstre ikke enig i, at det er godt, hvis vi kunne få hårdere straffe på det her område?
Er det ikke rigtigt, at det ville have en både individual- og generalpræventiv effekt?
Og er det så ikke et rigtigt signal at sende til domstolene her fra Folketingets side, at vi rent faktisk tager det her seriøst og derfor hæver strafferammerne?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-03:
Der er ikke nogen grund til at holde hånden over spritbilister.
Spritbilister er både til skade for sig selv og ikke mindst for andre.
Så vi vil sådan set støtte det her forslag.
Vi tvivler dog lidt på begrundelsen om, at straffesystemet bliver mere enkelt og let at huske.
Det er nok tvivlsomt, om folk, der har drukket, sidder på bodegaen og regner nettoløn ganget med en eventuel promille ud, før de begiver sig ud på en eventuel spritkørsel.
Man skal lade være med at køre, fordi det er dødsensfarligt, og ikke, fordi man har regnet ud, at man ikke kan undvære en månedsløn.
De lettere konfiskationsregler er vi tilhængere af.
Derfor vil vi alt i alt gå konstruktivt til arbejdet i udvalget, når det kommer dertil.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-03:
Også i SF ser vi umiddelbart positivt på forslaget.
Det graduerede bødesystem er også fornuftigt, sådan at de, der har flere midler, i samme grad kommer til at mærke en bøde som dem, der ikke har så mange midler.
I høringen, som det her har været ude til, har de sociale myndigheder ikke været hørt, og der burde have været en bredere vinkel på det her.
§ 132, stk. 2, er væk, og det er en af de muligheder for at gå ind i forebyggelsesfasen.
Det vil vi godt kigge nærmere på i udvalgsarbejdet, sådan at vi får rettet op de steder, hvor vi kan sige: Jamen forebyggelsessiden skal også med.
Den burde nok være prioriteret højere.
Men som sagt er vi ellers enige i linjen i det.
Så til en detalje om konfiskation: Kunne man forestille sig, at det i nogle tilfælde har været besværligt at fastslå, hvem der ejer et køretøj?
Der kunne man jo lave en ny regel, hvor man pålægger sælger ansvaret for køretøjet, indtil det hos myndighederne er noteret, hvem den nye ejer er, så der ikke skal være tvivl med hensyn til at kunne få fat i den rigtige bil, når man laver den konfiskation, som er meget relevant i tilfælde, hvor der køres spirituskørsel inden for frakendelsesperioden.
Jeg må sige, at her vil det også være vigtigt, at der kommer midlertidig oplysning, så det også virkelig bliver kendt og forstået.
SF går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2005-03-03:
Det er ikke så meget for at spidde hr. Poul Henrik Hedeboe, men det er måske lige så meget for at få udtrykt noget, jeg selv glemte, som jeg tror hr. Poul Henrik Hedeboe er enig med mig i.
Der er mange, der har den forkerte opfattelse, og det tror jeg vi kan være enige om, at fordi man har et spiritusproblem, så er man mere eller mindre berettiget til at køre alligevel og så derigennem få løst sit spiritusproblem.
Kan vi ikke være enige om, at vi sammen skal gøre folk opmærksomme på, at når man har et spiritusproblem, så lader man bilen stå, og så får man løst sit spiritusproblem uden at skulle ud at køre i bilen?
Det er jeg sikker på vi kan være enige om, ikke?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-03:
Det ville være meget umuligt at være uenig i det.
Så det er vi helt enige om.
Per Clausen (EL), 2005-03-03:
Nu er Enhedslisten jo kendt for at være et rigtigt lov og orden-parti, så derfor kan det næppe overraske nogen, at vi også er positive over for det her forslag.
Vi synes, at det er en god idé at skærpe straffene for spirituskørsel og er også enige i hovedintentionerne i det her forslag.
Den måde, vi vil gå ind i udvalgsarbejdet på, vil være, at vi vil forsøge at få lagt yderligere vægt på det, der handler om frakendelse af kørekort, beslaglæggelse og konfiskation af biler, fordi vi mener, at det afgørende jo er at forhindre, at folk kører spirituskørsel.
Det er såmænd ikke så afgørende at få folk puttet i fængsler.
Der sidder jo også rigeligt i forvejen.
Men det er klart, at der ud over de her indgreb over for kørekort og over for bilerne selvfølgelig også skal være straffeforanstaltninger, og lige præcis på det her område er vi i udgangspunktet ikke negative over for, at man godt kan skærpe og forenkle straffene.
Så det er vi altså meget positive over for.
Vi er også helt enige i, at det selvfølgelig er sådan, at det ingen undskyldning er for at køre spirituskørsel, at man drikker, for så må man lade være med at køre.
På den anden side ved vi jo også godt, at folks forstand sjældent bliver meget bedre af, at folk drikker.
Derfor synes vi, at det er godt at koble forebyggelse af alkoholmisbrug osv. til straffesystemet på den her måde og give mulighed for, at man kan indgå i en behandling, hvor man på den måde kan komme ud af et alkoholmisbrug.
Der skal trods alt også være en mulighed for i en eller anden udstrækning at erstatte en form for frihedsberøvelse med det, sådan at man altså også har et sigte på, at det vigtigste ikke er at få folk i fængsler og få folk straffet, det vigtigste er at få spirituskørslen stoppet.
Men vi er altså grundlæggende positive over for det her forslag, og ud fra den forudsætning vil vi gå ind i udvalgsarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2005-03-03:
Det er jo korrekt, som justitsministeren siger, at der er mange lovforslag inden for udvalgets område i dag, så for ikke at gøre dagen alt for lang, er det måske bevidst, hvis jeg glemmer noget i det her lovforslag.
Det har nemlig været førstebehandlet allerede den 21. oktober 2004.
Derfor vil jeg henvise til fru Tina Nedergaards udmærkede ordførertale på daværende tidspunkt.
Det er jo sådan med den her lov, at det jo ikke er en lov, der opfinder kloning.
Kloningen er opfundet.
Den her lov regulerer kloning og genmodificering, og det gør den på den måde, at man nu, hvis man vil foretage noget sådant, skal anmode om tilladelse hos Dyreforsøgstilsynet i hvert enkelt tilfælde, og der skal gives en særskilt tilladelse efter en særskilt behandling og en konkret vurdering, før man får lov til at foretage noget sådant.
Der, hvor man må gøre det, altså der, hvor tilladelsen kan gives, er i de tilfælde, hvor det enten er grundforskning eller forskning, som er direkte rettet mod sundhed og miljø, eller, ifølge punkt 3, avl af dyr, som kan forbedre eller producere stoffer til bedre sundhed og til et bedre miljø og så endelig, som det sidste, til undervisningsbrug.
Det gælder også, at der skal være væsentlig gavn af det.
Det vil sige, at der skal være proportionalitet mellem det, man vil gøre, og så den eventuelle risiko, der måtte kunne være, og noget sådant skal vurderes hver eneste gang.
Det bliver således ikke rent rutinearbejde, man laver.
Det bliver heller ikke muligt at foretage genmodificering eller kloning til brug for f.eks. bedre hudpleje eller bedre læbestift eller noget andet.
Det skal være de områder, som jeg har nævnt.
Og med disse ord vil jeg sige, at Venstre stiller sig positivt og konstruktivt til det kommende udvalgsarbejde i sagen.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-03:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Dette er jo en genfremsættelse af et tidligere lovforslag, som også de tidligere ordførere har været inde på, og ved den første behandling af det tidligere lovforslag var Dansk Folkeparti meget skeptisk over for de hensigter, som ligger i lovforslaget.
Vi er stadig væk skeptiske.
Det er sådan, at lovgivningen allerede i dag indeholder muligheder for kloning, og vi synes, at det er vigtigt, at man overvejer, om der reelt er behov for den udvidelse, som det her forslag lægger op til.
Det fremgår, og jeg citerer, på side 6 i lovforslaget, at »det er udvalgets opfattelse, at somatisk og i øvrigt også embryonal kloning ikke er uproblematisk for de dyr, der fødes i første generation«.
Og på side 8 fremgår det, at udvalget i sin rapport har fundet, at der kan være en række dyrevelfærdsmæssige betænkeligheder og etiske overvejelser forbundet med kloning og genmodificering af dyr.
Som udgangspunkt er Dansk Folkeparti som sagt altså skeptiske over for det her lovforslag, og jeg skal derfor på Dansk Folkepartis ordførers vegne fremføre, at vi ikke kan støtte det, som det ligger i dag, men selvfølgelig vil indgå konstruktivt i debatten i udvalget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-03:
Så vidt jeg er orienteret, er det meget få af disse sager, der overhovedet kommer til domstolene.
Og hvis man gerne vil opprioritere, at der bliver gjort noget i forhold til fupafsonere, synes jeg, man skulle starte med at sørge for, at der bliver opdaget nogle sager om det her, i stedet for bare at hæve strafferammen, hvis det alligevel på en 5-10-årig periode alene drejer sig om et par eller tre fupafsonere.
For det første vil jeg gerne have mig frabedt at få lagt ord i munden i forhold til, hvordan Det Radikale Venstre vil opprioritere eller nedprioritere i finanspolitikken, når det drejer sig om retsområdet frem for andre områder.
Jeg skal afvise, at hr. Morten Messerschmidt kan konkludere, som han gør, ud fra de faldne bemærkninger fra min side.
Der er tydeligvis ikke fundet lejlighed til at rejse særlig mange af de her sager, og i de sager, der er blevet rejst, bevæger vi os stadig i den allerallerførste del af strafferammen, altså 6 og 14 dage, og langt fra de 6 måneder, som er strafferammen i dag.
Så jeg kan heller ikke bekræfte hr. Morten Messerschmidts formodninger på det område.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-03:
Tak for svaret.
Jeg er helt med på, at tanken er, at når man kommer længere opad i deliktansvaret, skal man også nærme sig § 289 og altså væk fra § 289 a.
Men jeg kan stadig ikke forstå, hvad logikken er i at sænke strafferammen, blot fordi de hårde deliktområder flyttes til § 289, hvor der er direkte forsæt osv.
Jeg går ud fra, at overgangsordningerne med de forskellige doli skal bruges i gråzonen mellem de to paragraffer.
Men jeg kan stadig ikke forstå, hvorfor man ønsker at sænke strafferammen for de vage delikter, og kan ministeren ikke prøve at elaborere det her?
Ellers kan vi tage det i udvalget, det kan vi jo også gøre.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Jeg er meget tilhænger af, at når vi laver lovgivning, og ikke mindst når vi ser på strafferammer, skal den udnyttes fuldt ud, og det giver ingen mening at sige, at der er en strafferamme på 4 års fængsel, hvis det, der tænkes på, er forbrydelser, som maksimalt kan give op til 1½ års fængsel.
Det, der kunne ske, hvis man fulgte hr. Morten Messerschmidts tankegang,
var jo, at det kunne animere de dommere, der måske synes, vi går lige lovlig hårdt til værks, til at benytte sig af det og sige: Jamen så holder vi os nede i den lave kategori.
Det vil vi meget gerne undgå, og derfor er der dette meget skarpere skel mellem, om man hører til i den ene eller den anden kategori.
Jeg vil sige, at traditionelt tilråder vi egentlig også de andre ministerier at forsøge at gøre den forskel, så vi har sikkerhed for, at der er flere, der bliver behandlet i den grovere afdeling.
Jeg er absolut indstillet på, at vi under udvalgsbehandlingen drøfter sagen videre, så også Dansk Folkeparti får tilfredsstillende svar på de spørgsmål, der er blevet rejst.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.