runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Jeg må indrømme, at et sådant spørgsmål mere hører hjemme under Forskningsministeriet.
Det er ikke mit område at skulle svare på spørgsmål om bredbåndssystemer og ADSL-forbindelser osv.
Men jeg har selvfølgelig forståelse for, at det er en del af infrastrukturen generelt i Danmark, at man har mulighed for at tilbyde de her forskellige produkter også andre steder end lige i hovedstadsområdet og andre storbyer.
Dansk Folkeparti mener dog klart, at man må tage udgangspunkt i det private initiativ og finde frem til en forretning, som kan gøre, at investeringen på sigt kan holde sig på tal, der ikke er røde på bundlinjen.
Jeg har med stor interesse lyttet til ministerens svar omkring det med den debat, der har været om statistikspørgsmålet, om tallene nu var rigtige, eller de ikke var rigtige.
Der vil jeg da gerne spørge ministeren om det med, at man har udeladt tallene fra Personalestyrelsen i redegørelsen fra 2005 i modsætning til 2004.
Her har ministeren redegjort for, at man mener, det var på grund af, at tallene ikke var de rigtige.
Men der vil jeg da gerne spørge ministeren, om man ikke så burde have noteret i den redegørelse, vi har fået, at man har ændret på, hvordan man samler informationerne sammen.
Det er sådan set de tal, man kan fæste lid til.
Men jeg har det da helt fint med, der indgår supplerende tal, for uanset at man forsøger at lave en gimmick ud af det, så siger tallene sådan set præcis det samme, nemlig at regeringen har slanket hovedstadsområdet for statslige arbejdspladser i et betydelig større omfang end det, der karakteriserer resten af Danmark.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Det er jo sådan, at Det Radikale Venstre, som hr. Leif Mikkelsen siger, har spillet en central rolle i dansk politik, hvis vi skal se på det historisk.
Det betyder naturligvis også, at man har en del af ansvaret for den udvikling, der er foregået.
Der er en voldsom afstand mellem dem.
Da vi var med i regering, som det er sagt tidligere, var vi med til at skabe mange arbejdspladser.
Vi var bl.a. med til at støtte vedvarende energi, og vi har støttet en lang række initiativer, som har været med til at sikre, at man har fået muligheder lokalt.
Vi er faktisk også et parti, som arbejder meget med og sætter stor pris på det foreningsliv, der fungerer ude i lokalområder og landområder.
Vi synes, det er en væsentlig del af det kulturelle og sociale liv og også somme tider forudsætningen for det arbejdsliv, der kan være.
Det er det, jeg vil svare i første omgang.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Vi hører den radikale ordfører udtrykke utilfredshed.
Man er ikke imponeret over resultaterne, og man er i det hele taget ikke tilfreds med regeringen i den her sammenhæng.
Nu ved vi jo, at Det Radikale Venstre står foran et stort jubilæum, fylder 100 år, og vi kan vel være enige om, at det med udviklingen og spørgsmålet om regionalisering og bosætningsmønstre er en meget langstrakt affære.
Og hvis vi er enige om det lange perspektiv og denne utilfredshed, som hr. Ole Glahn gav udtryk for, så kunne man vel passende tage det med til jubilæumsfesten og rette den utilfredshed mod sit eget parti, som har haft medansvaret for den lange periode.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Ole Glahn vil påstå, at det pludselig er noget, der er opstået her i den tid, vi har haft den nuværende regering, derfor savner jeg simpelt hen sammenhæng med hensyn til at vedkende sig det politiske ansvar, som jeg vil være sikker på vil blive berømmet her i jubilæumstalerne her på lørdag, og så det at være utilfreds med de sidste 3-4 år her.
Hvordan er den sammenhæng?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Nu var det jo sådan, at jeg, da hr. Jens Peter Vernersen selv holdt sin ordførertale, havde lov til at stille to spørgsmål.
Jeg ville frygtelig gerne være kommet med en udmelding om den her problematik om Danmarks Statistik og Personalestyrelsens tal osv., som har været fremme i debatten her i dag, men det tillod mine spørgsmålsmuligheder ikke.
Dansk Folkeparti har også med stor kritik læst nogle af de ting, der har været fremme i medierne med hensyn til, om man har brugt de nyeste tal, eller om man har brugt de næstnyeste tal.
Jeg tænker specielt på det med Personalestyrelsen, og ordføreren nævnte også beskæftigelsestallene.
Dansk Folkeparti er i hvert fald ikke positivt indstillet over for, at man ikke bruger de nyeste tal, det er klart.
Hvis vi skal bruge debatten her i dag til noget som helst, må den første forudsætning være, at vi har de allernyeste tal til rådighed.
Det kan jeg kun medgive spørgeren i.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Det er faktisk endnu værre, end at man giver de forkerte tal.
Hvis man nu går tilbage og finder redegørelsen fra 2004, har man heri tallene fra både Danmarks Statistik og Personalestyrelsen.
Hvad synes hr. Skibby om, at man roser sig af, at man gør noget dér, når man netop lige her er i en situation, hvor man fyrer 120 medarbejdere i noget, der er så vigtigt som Danmarks Fødevareforskning?
Synes hr. Skibby ikke også, at det er rimelig kritisabelt, at regeringen på den måde uden grund klæder sig med blomster?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Nu er der jo forskel på blomster.
Nogle er smukkere end andre.
Sådan er det jo.
Nogle kan lide roser.
Jeg synes ikke, at der var specielt meget nyt i det spørgsmål, som hr. Jens Peter Vernersen kom med.
Det var et spørgsmål om Dansk Folkepartis syn på, hvorvidt man bruger de rigtige eller de nyeste tal.
Jeg kan kun give det samme svar igen, at Dansk Folkeparti selvfølgelig er klar tilhænger af, at man bruger de nyeste tal og de korrekte tal.
Det er selvfølgelig noget, man skal gøre.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Jeg er meget enig med hr. Allan Niebuhr, når han siger, at det er vigtigt at skabe muligheder for, at der også kan være produktionsarbejdspladser i de her områder, som er nødlidende.
Det handler både om at bevare arbejdspladser, men også om at skabe de bedste betingelser for, at der kan etableres nye arbejdspladser.
Er hr. Allan Niebuhr ikke enig med mig i, at hvis en stor slagterikoncern i Danmark, Danish Crown, flytter arbejdspladser – det gør den ud fra, at de mener, at det kan betale sig, og det har vi, sådan som det er nu i hvert fald, ingen mulighed for at forhindre – så bør det være sådan, at den koncern ikke efterfølgende lægger hindringer i vejen for, at andre kan fortsætte en fødevareproduktion i de samme lokaler, og at vi, hvis store koncerner i Danmark ikke kan forstå det af sig selv, så er nødt til at bruge monopollovgivningen til at vejlede dem?
Nu er det jo ikke, fordi jeg sådan foreslår noget helt nyt, for monopollovgivning har vi jo, og vi har lovgivning om konkurrence.
Jeg siger bare, at der, når man er i den situation, at nogle ganske få, meget store koncerner sidder på produktionen af nogle ganske bestemte ting, så kan være en beskæftigelsesmæssig, regionalpolitisk vinkel på det, som måske også burde inddrages, når man gør sig nogle overvejelser om, hvordan monopollovgivningen skal indrettes.
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Allan Niebuhr i lighed med justitsministeren klart har givet udtryk for sin holdning til, hvordan Danish Crown burde opføre sig.
Men hvis andre mennesker ikke opfører sig, som man burde gøre, sker det jo indimellem, at man laver lovgivningen om og strammer den for at give folk lidt vejledning med hensyn til, hvordan de burde gøre.
Det er såmænd det, jeg gerne så at De Konservative også ville være med til at se på.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
For os er det stadig væk også vigtigt, at de private virksomheder får mulighed for at udvikle sig.
Jeg giver så spørgeren ret i, at det er uhensigtsmæssigt, at store virksomheder pludselig kan komme i en situation, hvor de er en sådan magtfaktor, at de virker som en belastning for en region.
Hvis vi overhovedet på nogen måde kan gøre noget for at hjælpe regionen til at komme videre i den problemstilling, de står i, så mener jeg selvfølgelig, at vi skal gøre det.
Det er nemlig vores målsætning at sørge for, at vi har det godt i hele samfundet, også i yderområderne, også i de regioner, der bliver hårdt ramt.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Hr. Allan Niebuhr siger, at statslige arbejdspladser ikke gør det alene.
Det er vi fuldstændig enige i, men er det ikke også rigtigt, at der, når der kommer statslige arbejdspladser især til yderområder, kommer nogle højtuddannede, hvilket kan være med til, at der også kommer nogle private virksomheder?
Der flytter altid to ud, når der bliver en arbejdsplads.
Jeg vil så også godt spørge: Er man ikke i Det Konservative Folkeparti en lille smule foruroliget over, at der, som vi kan se det i dag, er et faldende antal statslige arbejdspladser, og at faldet er størst i de områder, som i forvejen er hårdest ramt?
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Hvis jeg skal tage det sidste først: Jo, jeg synes heller ikke, at det er særlig rar læsning, at de største tal i nedskæringer af statslige arbejdspladser ligger i yderområderne.
Det er også noget af det, vi prøver at gøre noget ved med de udflytninger, der ligger i forsvarsforliget, og i forbindelse med kommunalreformen ligger der også nogle udflytningsmuligheder.
Men vi har samtidig også oplevet, at en udflytning ikke bare lige er noget, man foretager.
Det er forbundet med nogle store problemstillinger at få flyttet ekspertiser, altså at få flyttet mennesker med ud i yderområderne.
Det kunne også være omvendt.
Det er et spørgsmål om, hvad der kommer først, hønen eller ægget.
Jeg mener faktisk, at det kan være lige så vigtigt, at vi laver en struktur, der gør, at vi får nogle private virksomheder ud, altså at vi får startet nogle vækstmuligheder ude i yderområderne, hvilket så på den måde kan være med til at fastholde bl.a. de unge mennesker og, som jeg sagde i min ordførertale, være med til at skabe en bedre videnspredning.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
I ordførertalen nævnte hr. Allan Niebuhr også, at det med vækstfora ikke bare var noget, man fik uden at yde noget.
Han nævnte flere gange, at regionerne også skal medvirke.
Jeg vil godt have, at ordføreren fortæller mig, hvordan regionerne kan medvirke.
Efter den nye kommunalreform har regionerne jo ingen penge.
I dag er det således, at vi ofte oplever, at amterne lige er med til at skyde det sidste beløb ind, så det hele kommer i gang.
Men Det Konservative Folkeparti har jo selv været med til at sige, at der ikke er penge i regionerne.
Hvordan skal regionerne så gå ind og støtte her?
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Jeg vil gerne sige til hr. Arne Toft, at spørgsmålet om vækstfora ikke kun er et spørgsmål om penge.
Det var også det, jeg sagde.
Det drejer sig ikke kun om en pose penge.
Det drejer sig om, at de fremmeste mennesker i et område, de, som ved, hvor skoen trykker – jeg tror, at hr. Leif Mikkelsen brugte det udtryk på et tidligere tidspunkt – går sammen og foretager den brainstorming, jeg snakker om, for det er ikke kun et spørgsmål om penge.
Det er også et spørgsmål om at tænke tanker.
Det er et spørgsmål om at have ideer til, hvordan vi griber det her an, hvis vi skal løfte præcis vores område til noget særligt.
Jeg kommer selv fra et yderområde.
Jeg har selv siddet som borgmester i en kommune i et yderområde.
Jeg ved godt, at det indimellem kan være op ad bakke, men vi er nødt til alle sammen at stå sammen om at løse den opgave i et område, og der ved vi altså bedst ude i områderne, hvordan vi gør det.
Nu er jeg lidt ked af, at den debat, som vi har i dag, er delt op i forskellige sektioner, for det hele hænger jo uløseligt sammen.
Noget af det, som jeg bl.a. også har med i senere indlæg, er netop det her med, at det, hvis der pludselig sker lukninger af virksomheder – enten fordi virksomheder drejer nøglen om, eller fordi virksomheder vælger en udflytning til et andet sted i landet eller til udlandet – skaber en forståelig modløshed i de områder, der virkelig bliver berørt
Jeg mener ikke, at man skal gå ind og tvinge, men jeg mener, at almindelig god forretningsmoral siger, at det, hvis man ikke har brug for bygninger, vel også må være i virksomhedens interesse at få afhændet disse bygninger og dermed indirekte give andre mulighed for at drive deres virksomhed i området.
Men jeg kan godt se fornuften i, at vi selvfølgelig udnytter de muligheder, der er i forbindelse med de regioner, der pludselig bliver berørt.
Jeg vil sige det sådan, at jeg synes, at det er ærgerligt, at man bruger et ordvalg, som kan angribes.
Det er klart, at alle kan mærke, at både antallet og belastningen af de offentlige arbejdspladser og de statslige arbejdspladser falder væk i yderområderne, altså at det rammer hårdest der.
Det er også derfor, at det er regeringens politik – og den bifalder jeg – at man nu prøver på at flytte så mange af de statslige arbejdspladser ud i yderområderne.
Bl.a. senest nu her snakker man om, at det fremlagte forslag om fremtidens politi giver mulighed for udflytning af omkring 300-400 specialiststillinger fra afdelinger i hovedstadsområdet til regionerne.
Det er igen en af mulighederne for at få spredt både viden og statslige arbejdspladser.
Nej, jeg synes, der er ret langt fra det, jeg sagde, og til det, det nu bliver gjort til.
Jeg sagde, at jeg synes, det er ærgerligt, hvis der er brugt et ordvalg i en sætning, som kan angribes.
Jeg tænker på ordvalget, at det er sket jævnt i hele landet.
Dermed har jeg bestemt ikke antydet på nogen måde, at der skulle være manipuleret med tal.
Det vil jeg gerne lige slå fast.
Men derfra og til at sige, at der er manipuleret med tal, er altså langt, og den hopper jeg ikke på.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Hr. Allan Niebuhr siger, at det er regeringens politik, men det er jo altså i nærheden af 1.000 statslige arbejdspladser, der er tabt i disse svageste regioner.
Jeg har nævnt dem tidligere: Ærø, Skagen, Tønder, Rudkøbing osv. osv.
Det er altså omkring 1.000 arbejdspladser, og det er en oplysning, ministeren forholder Folketinget.
Det er ikke noget, der er lagt frem her, med det plejer at være med i redegørelsen.
Der plejer at stå Personalestyrelsens tal, men denne gang har man simpelt hen fjernet de tre sider, sådan at det her billede ikke kom frem, og dette på trods af, at det har været et hovedtema i diskussionen hele foråret.
Må jeg så sige omkring kommunalreformen, at den omflytning, der sker, jo ikke tilnærmelsesvis fylder de arbejdspladser op, som mistes, f.eks. i Ringkøbing Amt, hvor man har en meget stor amtslig arbejdsplads.
Det antal arbejdspladser, der kommer derud, dækker måske halvdelen af dem, som mistes.
Det er der jo heller ingen sammenhæng i.
Det troede jeg at man var klar over.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Jeg kan erindre, at jeg før sagde, at udflytninger er målet, og at det er en lang vej, der er forbundet med nogle problemstillinger.
Vi flytter rundt på nogle skattecentre.
Vi har bl.a. i kommunalreformen en udlægning af statsamtsinstitutionerne til bl.a. Ringkøbing og Aabenraa, og jeg ved også, at det i hvert fald har givet store indsigelser andre steder fra.
Sådan er det med flytninger.
Jeg snakkede før om mellem 300 og 400 statslige arbejdspladser ved politiet, hvis vi får gennemført organisationen »Fremtidens Politi«.
Vi har stadig væk muligheder for nogle af de arbejdspladser, der skal flyttes ud i forbindelse med kommunalreformen.
Så jeg er ikke så sikker på, at et mål om de 1.000 statslige arbejdspladser, som hr. Jens Peter Vernersen siger, at vi har mistet, er et umuligt tal at nå frem til.
Jeg er helt sikker på, at vi nok skal få de statslige arbejdspladser ud, men det bliver ved fælles hjælp, og der skal gøres en fælles indsats for at få det her til at lykkes.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Nu står der i redegørelsen noget om, at kommunalreformen også vil være med til at fremme udviklingen i retning af at stille Danmark mere lige.
Jeg vil gerne høre hr. Allan Niebuhrs udlægning af, hvordan selve kommunalreformen vil være med til at fremme ligheden i Danmark i form af den sammenlægning til f.eks. en kommune, som nu kommer til at bestå af en større centerby og så nogle landområder, som man kan betegne som yderområder.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Jeg har i forhandlingerne omkring kommunalstrukturen flere gange givet udtryk for, at jeg synes, det er rigtigt, at man laver større og mere bæredygtige kommuner.
Men der er heller ikke nogen tvivl om, at bare det at gøre kommuner større i sig selv ikke giver det fulde potentiale.
Hvis man lægger tre eller fire svage og ikke særlig rige kommuner, der ikke har udvikling, sammen, så skal der mere til.
Jeg tænker f.eks. på det vestsønderjyske område.
Jeg nævnte, at Dansk Industri skriver, at det er et mulighedernes område med den gode offentlige service.
Altså, det at gøre kommunerne store giver dem større chancer for bæredygtighed, men det er ikke nogen umiddelbar garanti for, at alle kommuner derefter klarer sig lige godt.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Jeg er fuldstændig enig i, at hr. Niebuhr ikke sagde, at der var manipuleret.
Det var noget, jeg sagde.
Det, jeg godt ville have haft hr. Niebuhr til at forholde sig til, var, at Dansk Folkepartis ordfører rent faktisk sagde meget klart, at man ville ikke acceptere, hvis tingene foregik på den måde.
Så spurgte jeg egentlig den konservative ordfører, om det også er De Konservatives opfattelse.
Men jeg kan jo så forstå, at De Konservative ikke helt synes, det er så slemt, at der manipuleres med tallene.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Nu gav hr. Allan Niebuhr jo udtryk for, at det ikke var særlig rart, at faldet i de statslige arbejdspladser først og fremmest sker netop ude i udkantsregionerne.
Jeg synes godt, at jeg vil gentage det spørgsmål, jeg stillede tidligere.
Af redegørelsen her fremgår det jo, at faldet sker jævnt over hele landet.
Synes hr. Allan Niebuhr ikke, at det er meget både betænkeligt og utilfredsstillende, at vi selv skal finde tallene frem fra Personalestyrelsen for at få dokumenteret, at det, som ministeren skriver i den her redegørelse, overhovedet ikke passer?
Og er det, at vi kan finde tal frem fra Personalestyrelsen, der giver et helt andet billede, noget, som hr. Allan Niebuhr har fundet anledning til at kritisere over for ministeren?
Man mødes jo forud for sådan et debat her.
Jeg synes altså, at det er meget, meget problematisk, at man forholder Folketinget oplysninger på den måde, man har gjort det på her.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Det kan bruges som et delargument, men det kan ikke stå alene.
Det kræver handling.
Det kræver handling både ude i kommunerne og her i huset.
Vi skal gøre en fælles indsats for at få den kommunalstruktur til at give det løft, som den i sidste ende skal ende med.
Men jeg tror, at den kommunale struktur er et skridt i den rigtige retning til at skabe den balance, ja.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Jeg vil godt grave lidt mere i det svar, hr. Niebuhr før gav hr. Jens Peter Vernersen omkring grundlaget for opgørelsen af de statslige arbejdspladser og placeringen.
Der sagde hr. Allan Niebuhr, at han syntes, det var ærgerligt, at der i redegørelsen var brugt et ordvalg, der kunne angribes.
Det må man jo sige sådan set er et meget blødt udsagn.
Man kunne måske med større rimelighed sige, at der er noget, der tyder på, at der er manipuleret med tallene.
Rent faktisk var Dansk Folkepartis ordfører jo meget klar og åben over for, at Dansk Folkeparti simpelt hen ikke ville være med på eller acceptere, hvis der manipuleres med tingene.
Jeg vil godt spørge ordføreren fra De Konservative: Er man med på at give ministeriet en næse for, at de her ting er foregået på en måde, som ikke er acceptabel?
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Jamen vi vil slet ikke forholde os til, om tallene er det ene eller det andet.
Vi vil hellere agere på det her og sige, at vi skal være med til i fællesskab med kommunerne, med regionerne at løfte den her opgave, således at hvis tallene er skæve, hvis man desværre har problemer ude i yderområderne, og det ved jeg godt man har, så må vi i fællesskab løse den opgave.
Det synes jeg er meget mere væsentligt end at begynde at skændes om, hvorvidt tallene er det ene eller det andet, eller om der er en sætning, hvori der er brugt et ordvalg, der kan diskuteres.
Jeg synes, det er vigtigere, at vi agerer på det her og så ved fælles hjælp får det gjort attraktivt både for private og andre at etablere sig og bosætte sig ude i yderområderne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-24:
Jeg vil starte med at beklage, at jeg ikke var i salen, da forslaget kom på.
Det gik simpelt hen stærkere, end jeg havde regnet med.
Tak for redegørelsen.
Ministeren siger, at man ikke skal bruge afgifter, medmindre de virker, men der er jo meget, der tyder på, at netop de grønne afgifter virker.
Jeg står her med »Evaluering af grønne afgifter og erhvervene« fra 1999, hvor der bl.a. er lavet en undersøgelse af, hvordan afgifterne virkede på kemikalieområdet.
Konklusionen er sådan set meget klar, nemlig at der er sket en markant reduktion i forbruget af de afgiftsbelagte produkter.
Afgifterne har således bidraget til at realisere miljømålsætningerne på dette område.
M039s33743417tojo.fm Page 3404
Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
Med andre ord: Hvad er årsagen til, at ministeren ikke er parat til at lytte til ministeriets egen evaluering, der er så tydelig?
Jamen det nytter!
Hvis det er dyrt at bruge noget skidt, så bruger man mindre af det.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-24:
Hvert år forsvinder der enorme områder af verdens regnskov.
De bliver fældet for at rydde
M039s33743417tojo.fm Page 3401
Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
Det betyder altså, at det ikke engang er de mennesker, der lever i de pågældende lande, som virkelig har brug for at udnytte naturens ressourcer, der også får glæde af dem.
Det er som regel bagmænd, der tjener store profitter på at ødelægge naturgrundlaget, biodiversiteten og grundlaget for menneskets eksistens i mange af de her lande.
Derfor mener vi fra Det Radikale Venstres side, at der er indtil flere grunde til at få stoppet den ulovlige handel nu.
Det er grunden til, at vi måske også er en lille smule utålmodige.
Men helt konkret er der altså også tale om, at Danmark hvert år forbruger 70.000 m3 tropisk træ, som vi ikke ved om er fældet ulovligt eller ej.
Lad os så bare henholde os til statistikken og sige, at i hvert fald halvdelen af det så nok er ulovligt, hvis vi følger mønsteret for resten af EU.
Det er meget.
Det er meget skov.
Derfor synes vi ikke, der er grund til unødigt at udskyde en beslutning, som jeg ikke synes er særlig svær; nemlig en beslutning som går ud på, at når det offentlige indkøber træ, skal det selvfølgelig være i orden.
I særdeleshed ikke, når vi har undersøgelser, der viser, at det er en hjælp, som alle dele af det offentlige system inklusive kommunerne gerne vil have.
Så vil man fra regeringspartiernes og Dansk Folkepartis side altså skyde, kan man sige, beslutningen til efteråret, mens resten af partierne – og det er jeg glad for – har tilkendegivet, at de er enige i den radikale holdning.
Derfor kan jeg kun sige, at vi da vil synes, at det var naturligt med disse tilkendegivelser, der har været i dag, at forsøge at se, om vi i hvert fald ikke kan blive enige om en beretning, der siger, at hvis evalueringen til efteråret viser det, som de to foreløbige evalueringer har vist, er vi enige om, at der skal strammes op, at der skal laves bindende regler.
Det burde vi jo kunne blive enige om, så vidt jeg kan høre på tilkendegivelserne i dag.
Sådan er vi sikre på, at vi ikke skal vente endnu et år og 35.000 m3 tropisk ulovligt tømmer, inden der bliver taget en beslutning i en forholdsvis enkel sag.
Afstemning