runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Jeg vil gerne begynde med at sige tak til Dansk Folkeparti for at have taget initiativ til denne forespørgsel.
Det giver mig anledning til at slå fast, at vi i Venstre absolut ikke er tilfredse med den svenske regerings beslutning om endnu en gang at udskyde planerne om en lukning af reaktor 2 på Barsebäckværket og dermed en endelig lukning af værket.
Det var ellers den svenske regerings hensigt at lukke Barsebäck inden udgangen af i år, men på baggrund af et politisk forlig, som vi også har fået refereret heroppefra i dag, indgået i marts i den svenske rigsdag, ja, så tyder det nu på, at lukningen endnu en gang udskydes, sådan som vi desværre har set det før.
Det er stærkt utilfredsstillende, at svenskerne ikke kan leve op til deres egne tilsagn.
Der er behov for at få Barsebäck-værket lukket nu.
Barsebäck har hele tiden været fejlplaceret, og vi kan som danskere ikke acceptere, at værkets lukning konstant udskydes.
Det udgør en latent risiko for Danmarks hovedstads sikkerhed, og ikke mindst i disse terrortider, hvor værket kunne være et muligt mål for terroraktiviteter, er det farligt at have liggende med den geografiske afstand til så store menneskekoncentrationer.
Venstre mener, at det er af stor betydning, at den danske regering lægger pres på den svenske regering for på den måde at gennemtvinge lukningen af Barsebäck, og vi noterer med tilfredshed, at indenrigs- og sundhedsministeren allerede har rettet henvendelse til den svenske regering i sagen.
Det er en kendsgerning, at korrespondancen mellem den danske og den svenske regering omkring en kommende lukning af Barsebäck har fundet sted i flere år.
Allerede i 1997 påbegyndte man planerne om en omstilling af det svenske energisystem, der kunne komme til at resultere i en lukning af Barsebäck-værket.
I 1999 blev reaktor 1 så lukket, hvorefter det var planen, at reaktor 2 skulle lukkes 2 år senere.
Men i 2000 meddelte den svenske regering, at man alligevel ikke ville lukke reaktor 2 som lovet.
Man fandt det bedst af hensyn til eludbuddet og elpriserne at udskyde lukningen til i år.
Nu vil man så fra svensk side endnu en gang udskyde lukningen med en begrundelse i lighed med de argumenter, vi hørte tidligere, nemlig at en lukning i år vil påvirke effektbalancen mellem produktion og forbrug negativt, og desuden vil miljø og klima også blive påvirket i negativ retning ved en lukning i år, siger den svenske regering.
Det kan meget vel være, at de svenske vurderinger og beregninger holder stik, men vi må altså i denne her sammenhæng sætte regionens og Danmarks hovedstads sikkerhed i første række og derfor kræve en lukning snarest muligt.
Vi vil derfor opfordre regeringen til at lægge et optimalt pres på den svenske regering, sådan at den kan medvirke til, at Barsebäck-værket kan blive lukket snarest muligt.
Vi har brug for at få en dato for, hvornår det vil ske.
Vi kan derfor støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Jørn Dohrmann, og vi kan ikke støtte det forslag, der er fremsat af Enhedslisten.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Jamen så vil jeg godt foreslå, at vi vedtager en dato, og at vi også opstiller nogle betingelser, således at det fra svensk side kan opfattes som alvorligt ment fra Danmark, og således at det får konsekvenser, hvis ikke værket lukkes.
»Idet Folketinget fastholder, at Barsebäck-atomkraftværket skal lukkes i indeværende år, og at sikkerhedsrisikoen gør en yderligere udsættelse uacceptabel, opfordrer Folketinget regeringen til at meddele den svenske regering, at den danske tålmodighed er opbrugt, og at Danmark derfor nu vil tilbyde den svenske regering en aftale efter følgende retningslinjer: - Barsebäck-værket lukkes inden 1. januar 2004.
- Såfremt dette sker, vil Danmark garantere, at den svenske befolkning får den nødvendige strøm.
- Der iværksættes en hurtig udbygning af den vedvarende energi i Danmark med henblik på at sikre, at denne forpligtelse kan opfyldes uden brug af yderligere fossile brændstoffer.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Jeg kan da kun bekræfte, at hvis de kan gøre det tidligere end den 1. januar 2004, så tror jeg, at alle ville blive glade.
Så jeg kan kun sige, at det ville være godt, hvis det kunne lade sig gøre.
Men nu er det jo ikke os i Danmark, som vi også har hørt fra ministeren, der kan bestemme den endelige dato.
Derfor ville det være en skam at sætte en dato på, som kunne hedde den 1. januar 2004, hvis det kunne lade sig gøre tidligere.
Så: hurtigst muligt, snarest.
Det synes jeg lyder rigtig godt, og det ville være godt, hvis vi kunne få en bindende dato.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Ja, desværre har det vist sig, at svenskerne ikke har samme opfattelse af aftaler, når det gælder atomkraft.
Så er en aftale ikke nødvendigvis noget, der binder, det er jo blevet udsat den ene gang efter den anden.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Dohrmann: Det danske udspil til en dato må vel nødvendigvis være den 1. januar 2004, for ellers ville det jo være det samme som at erkende på forhånd, at man har opgivet at få lukket Barsebäck i år. Og det ville da være helt urimeligt, hvis Danmark nu spillede
ud med noget, som allerede i udspillet er en godkendelse af, at lukningen ikke sker i år.
Så når der står »snarest muligt«, så menes der vel dermed inden den 1. januar 2004.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Når vi siger, at det skal være så hurtigt som muligt, så er det så hurtigt, som det kan lade sig gøre at lukke
sådan et værk.
Der skal være en overgangstid, og derfor synes vi, at man skal have en bindende dato, hvor de siger, at nu er det datoen, der gælder, og ikke kun det med, at elforsyningen skal være dækket ind.
Vi vil gerne have en fast dato for, hvornår man lukker værket.
Og en aftale må være en aftale.
Det mener vi i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Hr. Dohrmann holdt jo en tale med mange rigtige argumenter for, at Barsebäck skal lukkes nu.
Så er det bare, at det forslag til vedtagelse, som hr. Dohrmann præsenterer os for, kan forekomme noget tamt.
For hvad ligger der i sådan en aftale?
Hr. Dohrmann beskrev jo selv, at vi tidligere har haft en aftale.
Det gjorde statsministeren opmærksom på sidste år.
Men den svenske regering holder os jo helt åbenlyst for nar.
Og hvad vil man opnå med en ny aftale, som svenskerne så bare igen bryder?
Det bliver de jo bare ved med.
Derfor er jeg bange for, at vi bliver nødt til at tage skrappere lud i anvendelse, hvis vi overhovedet skal komme nogen vegne med den her sag.
Det bliver nødt til at få nogle konsekvenser for den svenske regering, hvis der ikke snart sker en lukning, og hvis indgåede aftaler ikke overholdes.
Men jeg vil godt bede hr. Dohrmann forklare, hvad en bindende aftale betyder, og hvor lang tid der skal gå, inden værket så er lukket?
Thomas Adelskov (S), 2003-04-23:
Det er jo ikke, fordi jeg ønsker at så tvivl om det forslag til vedtagelse, vi i fællesskab har forfattet, og som er fremlagt her i dag.
Men jeg synes dog sådan for historiens skyld, at vi skal have korrigeret et par enkelte ting.
Til det må jeg sige, at jeg har en erindring om, at Venstres tidligere leder, Uffe Ellemann-Jensen, i 1998, kort inden der var valg, var ude sammen med et par liberale kolleger og advare mod lukning af Barsebäck.
Jeg tror også, at jeg kan finde et citat frem fra hr. Uffe Ellemann-Jensen, der går noget i retning af, at han egentlig hellere vil se på Barsebäck end se på de vindmølleparker, der var planer om.
Så det er bare sådan lige for den historiske korrektheds skyld, og for at vi kan være enige om, at Venstre har skiftet holdning.
Det er fint, men for den historiske korrektheds skyld er det ikke så mange år siden, at man bakkede op om Barsebäck.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-23:
Jeg kan faktisk ikke forestille mig, at hr. Jørn Dohrmann for alvor kan tro, at SF mener, at atomkraft er en ren energikilde.
Jeg tror, SF har været på barrikaderne mod atomkraft i i hvert tilfælde 30 år og har holdt mange indlæg om det.
Hr. Dohrmann siger så: Jamen vi vil bare gerne have mest miljø for pengene.
Sagen er jo bare, at i regeringens eget klimaudspil er faktisk noget af det mest rentable overhovedet at begrænse eksporten af kulkraft.
Det er faktisk lige så billigt, ja, formentlig billigere end at købe kvoter i Rusland, som man intet får for.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Det vil med andre ord sige, at når fru Anne Grete Holmsgaard siger, at man skal have den totalt rene energi, jamen så går SF altså ind for atomkraft.
Det gør vi ikke i Dansk Folkeparti.
Der er ikke, som jeg ser det, meget miljø i, at man har nogle atomkraftkraftværker, hvor man skal af med noget affald, og hvor man ikke har klarlagt, hvordan man kommer af med affaldet i sidste ende.
Det nytter ikke noget
bare at grave det ned i jorden.
Det er vi stærkt modstandere af i Dansk Folkeparti.
Så når vi snakker klimapolitik, gælder det om at få mest miljø for pengene, og der ser vi det sådan, at når vi tager de her miljøtiltag i udlandet, så er det et godt tiltag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-23:
Der er overhovedet ingen tvivl om, at SF's holdning er, at Barsebäck skal lukkes, hellere i dag end i morgen.
Det var også derfor, jeg opfordrede regeringen til at gøre det til et succeskriterium, at man rent faktisk får lukket Barsebäck. Men det, jeg siger, er, at desværre har Dansk Folkeparti sammen med regeringen med det klimaudspil, der er lavet, gjort det lettere i det psykologiske spil, der foregår mellem Sverige og Danmark, at få svenskerne til at sætte hænderne op, fordi det har været en svensk modkritik i mange år, at Barsebäck jo ikke giver hverken CO2-udslip eller svovldioxidudslip eller NOx'er eller partikeludslip. Derfor er det et meget dårligt signal, at vi - eller rettere sagt I, flertallet - går hen og laver en klimaplan, der accepterer omfattende eksport baseret på kulkraft frem for at lægge en klimapolitik, der siger, at naturligvis skal vi udbygge på rene teknologier og via besparelser.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Nu ved jeg ikke, om jeg har forstået det, som fru Anne Grete Holmsgaard prøvede at fortælle her, helt rigtigt.
Men hvad siger SF til, at den vedligeholdelse, der i dag sker på Barsebäck, faktisk kun svarer til en deltidsstilling?
Hvis man nu stiller det op sådan: Hvornår kunne der eventuelt ske et uheld?
Vi så, at dengang de var ved at renovere Barsebäckværket, var det faktisk tæt på, kunne man sige.
Ville det ikke være godt nok, at man ligesom prøvede at hjælpe svenskerne af med deres problem, eventuelt ved at eksportere noget strøm til dem?
Og der kan det godt være, at man skal bruge noget strøm fra kulkraftværkerne i det sydlige Danmark, eller hvor nu strømmen kommer fra, men det gælder da om, at det, at vi skal have lukket Barsebäckværket, ligesom må have overordnet prioritet.
Det er også kommet frem, at det juridiske grundlag for driften af Barsebäckværket ikke har været i orden i længere tid.
Betyder det ikke også noget?
Carsten Bo Jensen (S), 2003-04-23:
Den skal blive ganske kort.
Jeg må erkende, at jeg blev lidt desorienteret over Venstres ordførers svar til mig, men jeg mente faktisk af hjertet og meget oprigtigt, at jeg synes, det er fornemt, at Venstre har skiftet holdning i spørgsmålet om atomkraftværker.
Og når der nu bliver sagt, at det har man ikke gjort, så må jeg erkende, at så vil jeg egentlig gerne bede Venstres ordfører om at be- eller afkræfte, at Venstre indtil for blot 3-4 år siden havde stående i sit arbejdsprogram, at man faktisk gik ind for atomkraftværk, ikke alene i andre lande, men også i Danmark.
Helle Sjelle (KF), 2003-04-23:
Næppe nogen har vel fantasi til at forestille sig, at et atomkraftværk bygget i dag ville få så gennemført uheldig en placering, som det er tilfældet med atomkraftværket Barsebäck, især nok ikke de svenske myndigheder og politikere, der af den ene danske regering efter den anden eftertrykkeligt er blevet bedt om at skrotte værket hurtigst muligt på grund af den alt for tætte placering på det suverænt tættest befolkede område i Danmark, nemlig Storkøbenhavn.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at flertallet i Folketinget og i den danske befolkning imod Barsebäckværket er så overvældende.
Det er vores vurdering, at denne solide vedvarende folkelige og politiske protest fra dansk side er det bedste middel til at sikre, at svenskerne forstår, hvor alvorligt vi ser på situationen, og hvor stor betydning vi tillægger en hurtig afvikling.
Engang kunne Danmark måske have fundet på at gå i krig med Sverige for mindre end en atomreaktor, men det hører nu fortiden til.
Statsministeren og indenrigsministeren fremhævede i deres indlæg det centrale punkt, at Barsebäcks endelige skæbne først og fremmest er en svensk afgørelse, der træffes af Sveriges rigsdag.
Vi kan fra dansk side henvise til erklæringer om afvikling, der er afgivet af skiftende svenske ministre på deres regerings vegne, men vi må jo altså også konstatere, at energiforsyningen fra Barsebäck åbenbart spiller så vital en rolle efter Sveriges opfattelse, at den hidtil har måttet gå forud for den svenske regerings udtrykte forhåbninger og de danske protester.
Den analyse deler
Det Konservative Folkeparti
På den anden side må vi selvfølgelig glæde os over, at den ene af de to reaktorer er lukket ned, og at sikkerheden forbedres på den anden, som fortsat er i drift.
Udbygning og forbedringer af det danske nukleare beredskab har også været med til at øge danskernes sikkerhed, hvis et helt usandsynligt reaktorhavari skulle forekomme i Barsebäck.
Men selvfølgelig er end ikke disse forbedringer fuldt ud tilfredsstillende, det er ikke godt nok, og det fortsatte officielle pres fra Danmark for at få Barsebäck helt og holdent afviklet er som sagt vores væsentligste og desværre eneste mulighed for at påvirke udviklingen i den retning.
Derfor støtter vi fuldt og helt regeringen i dens hidtidige, nuværende og fremtidige bestræbelser på at opretholde dette pres, sådan som der er redegjort for af indenrigs- og sundhedsministeren og statsministeren.
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Hr. Thomas Adelskov tilførte jo ikke debatten meget nyt.
Hr. Thomas Adelskov gentog nogle forkerte postulater.
Det er ikke Venstres politik at gå ind for a-kraft i Danmark, og det har det ikke været i mange, mange år.
Jeg må også benytte lejligheden til at slå fast, at tidligere borgerlige regeringer, VK-regeringen og før den tid firkløverregeringen, arbejdede aktivt for en lukning af Barsebäck.
Så der er ikke så meget at komme efter, kære socialdemokrater, linjen er klar og konsekvent.
Det har den været hele vejen igennem, og det vil den fortsat være.
Thomas Adelskov (S), 2003-04-23:
Det er ikke, fordi vi behøver at traske rundt i det så meget mere, men jeg skal da bare sige til hr. Kim Andersen, at min erindring er, at man kort inden valget i 2001 rent faktisk fjernede sin egen energipolitiske ordfører, fordi han gik ud og sagde det, som stod i Venstres egne politiske programmer, som lå på Venstres hjemmeside.
Man fjernede ham som ordfører og fjernede det fra hjemmesiden og har så siden ment, at man ikke vil have atomkraft i Danmark.
Det er fair nok, men man skal ikke stå heroppe nu og sige, at sådan har det aldrig været, og at man altid i de sidste 12-14 år har ment noget andet.
Sådan var det ikke.
Det er også korrekt, som jeg har refereret, at hr. Uffe Ellemann-Jensen sammen med andre liberale ledere kort inden valget i 1998 bakkede op om atomkraftværket Barsebäck og anbefalede, man ikke lukkede det, og som jeg også citerede hr. Uffe Ellemann-Jensen for, egentlig hellere ville se på Barsebäckværkets silhuet end se på de vindmølleparker, der var planer om.
Sådan er det.
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg forstår udmærket godt, at det kan være vanskeligt at få hoved og hale på det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat.
Men jeg står med teksten her og en garanti for levering til svenskerne, som skal ske ved udbygning af vedvarende energi, og det skal være således, at det kan effektueres på den måde, at svenskerne ikke kommer til at mangle strøm, efter at Barsebäck er lukket, som forudsættes skal ske pr. 1. januar 2004.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre, om vi så postede alle de penge, vi overhovedet kunne skrabe sammen, til at foretage en sådan VE-udbygning, så vi kunne leve op til sådan en garanti.
Og vi skal ikke kappe hverken kabel eller forbindelser.
Til hr. Carsten Bo Jensen: Jeg bliver nødt til at fastholde, at Venstre i mange, mange år, 12-14 år, som jeg nævnte før, har været modstander af a-kraft i Danmark.
Sådan er det.
Hr. Carsten Bo Jensen refererer til Venstres arbejdsprogram.
Vi har slet ikke noget arbejdsprogram.
Så vil jeg også gerne med det samme sige til hr. Thomas
Adelskov fra Socialdemokratiet - og det er en gentagelse - at det altså er sandt, hvad jeg siger.
Det er gammel Venstrepolitik, at vi er og har været modstandere af a-kraft i Danmark.
Vi har ikke ønsket at gøre brug af det instrument
i energipolitikken
Og til fru Aase D. Madsen: Det er fuldstændig rigtigt, at det vil være meget, meget dyrt for danske borgere, som betaler tilskud til VE-produktionen over PSO-ordningen, Public Service Obligations-ordningen, hvis vi skulle til at stille en forsyningsgaranti til svenskerne for VE-strøm.
Det ville være en helt urimelig omkostning at pålægge danske forbrugere, for det er rigtigt, at den strøm ville skulle sælges over Nordpool, medmindre man indgik særlige aftaler
med svenskerne om markedsmæssige vilkår, og dermed medføre en ekstraregning til Danmark.
Det er der hverken sund fornuft i eller forretningsmæssig logik bag, og derfor hverken skal eller kan vi naturligvis prøve at leve op til Enhedslistens målsætninger.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Andersen: Hvis vi nu går ind på hr. Keld Albrechtsens tankegang om at eksportere vindmøllestrøm til Sverige, så har jeg da indtryk af, at vi har et meget stort overskud en gang imellem af vindmøllestrømmen, når det blæser meget og det er koldt osv., osv.
Det vil jo så sige, at hvis vi går ind på hr. Keld Albrechtsens tankegang, er det så ikke således, at så betaler de danske forbrugere meget store tilskud til at få lov til at eksportere billig strøm til markedspriser via Nordpool på det svenske marked?
Det vil da være den rene og skære tilsætning for Danmark, at vi skal forære dem vores dyre såkaldt prioriterede el til markedspriser med danske forbrugerbetalte tilskud.
Er det ikke korrekt?
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-23:
Statsministeren kunne jo godt komme med en politisk melding gående klart og tydeligt ud på, at den danske regering ikke vil acceptere og ikke vil være med til, at der indgås aftaler, som betyder, at den irakiske befolkning og den demokratiske regering, som den irakiske befolkning forhåbentlig inden længe kan få lov til at vælge, er begrænset i sit råderum over Iraks ressourcer af aftaler, som er indgået af en besættelsesmagt, indtil det demokratiske valg finder sted.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-23:
»Vil ministeren genoverveje at tilføre Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi dets basistilskud set i lyset af, at der gennem 20 år er skabt 30.000 nye arbejdspladser og en årlig eksport på 30 mia. kr. inden for vedvarende energi, samt i lyset af tre erhvervsrettede forsknings- og udviklingsopgaver, der inden for de seneste måneder har resulteret i pilotprojekter inden for bygningsintegrerede solceller, afprøvningsfaciliteter for bølgekraftanlæg og udvikling af en brintbil med forbrændingsmotor?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-23:
Ja, men jeg er ikke i stand til at føje mere til, hvad jeg allerede har sagt.
Hr. Jan Petersens spørgsmål var jo det samme, som vi diskuterede under det tidligere punkt, så jeg kan ikke føje meget nyt til min besvarelse af de spørgsmål, som hr. Jan Petersen stillede.
Så spørger hr. Frank Jensen, om der ikke er behov for en gennemgribende reform af voksen- og efteruddannelsessystemet.
Det vil jeg bestemt ikke udelukke.
Jeg har ikke hørt undervisningsministeren karakterisere systemet
som et DDR-inspireret planøkonomisk system, men hvis det er undervisningsministerens opfattelse, så er der da al mulig grund til at gennemføre reformer af det, for jeg tror ikke, det vil føre til noget godt at opretholde et sådant system
Og det er tilrettelagt med særlig henblik på, at netop ufaglærte, som kan have et særligt behov for voksen- og efteruddannelse, kan have en sådan adgang på fornuftige økonomiske vilkår.
Men jeg er bestemt åben over for at overveje fornuftige reformer af voksen- og efteruddannelsessystemet og kan kun sige, at jeg betragter et effektivt voksen- og efteruddannelsessystem som et meget vigtigt middel til at forebygge stigninger i ledigheden, for hvis mennesker bliver ledige et sted, er det meget vigtigt, at de hurtigt kan omstilles til at kunne blive beskæftiget et andet sted.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-23:
Nu har statsministeren igen nævnt, at aftalen »Flere i arbejde« skulle bringe os på rette spor, men jeg går ud fra, at statsministeren kan bekræfte og er enig i, at en forudsætning for, at en sådan aftale virker, er, at arbejdsmarkedet efterspørger arbejdskraft.
En aftale i sig selv flytter jo ikke noget.
Det er jo en forudsætning, at man ude i virksomhederne siger, at der er brug for flere folk, og det er jo præcis det modsatte, man siger i øjeblikket. Jeg går ud fra, at statsministeren er bekendt med, at man meget konsekvent opsiger folk i træindustrien.
Jeg går ud fra, at statsministeren er bekendt med, at vindmølleindustrien i meget høj grad opsiger folk.
Derfor er der al mulig grund til at være på vagt, og man så måske også gerne, at der var nogle initiativer i stedet for, at der ikke sker nogen ting.
Frank Jensen (S), 2003-04-23:
Et af de initiativer, regeringen har taget, virker desværre modsat med hensyn til at øge beskæftigelsen.
Det er voldsomme nedskæringer på voksen-, efter- og videreuddannelse, og hvor der også er indført et økonomistyringssystem, hvor der er lavet aktivitetslofter for vores tekniske skoler og vores arbejdsmarkedsuddannelsescentre og i øvrigt indført brugerbetaling for hver eneste deltager.
Det styringssystem har i øvrigt fået undervisningsministeren til i et samråd i Folketingets Uddannelsesudvalg at sige, at vi har fået et planøkonomisk system, der minder om det, man havde i DDR før Murens fald.
Jeg tror nemlig også, at statsministeren er bekendt med, at vi i Danmark har en arbejdsstyrke, som i høj grad består af korttidsuddannede.
Over en million af dem, der er i arbejdsstyrken i dag, er det, vi kalder ufaglærte, og de har - netop for at sikre deres tilknytning til arbejdsmarkedet - brug for løbende efter- og videreuddannelse.
Så er tiden ikke kommet til at gøre op med det system, som regeringen har indført, som undervisningsministeren karakteriserer som et planøkonomisk system, som det, man havde i DDR før Murens fald?
Jan Petersen (S), 2003-04-23:
Nu fik vi refereret, at der forventes at komme 10.000 flere i arbejde i forbindelse med forliget »Flere i arbejde«, og det forlig er Socialdemokratiet jo en del af.
Det håber jeg så at regeringen vil leve fuldstændigt op til.
Men ud over det er der en skattereform, og så varslede statsministeren også nogle initiativer i de kommende år.
Nu lykkedes det ikke under det første spørgsmål at få forklaret, hvornår cirka regeringen synes, at ledigheden har en sådan størrelse, at man er nødt til at gøre noget hurtigere.
Kunne statsministeren løfte sløret en lille smule for, om vi skal have en ledighed, der er på 30.000-40.000 flere end nu?
Og i givet fald
hvad er det så for nogle tanker, statsministeren og hans regeringskolleger gør sig om, hvad man kan gøre for at forhindre en sådan udvikling og få beskæftigelsen til at stige de kommende år? Kunne vi få nogle få eksempler på det?