Kim Andersen (V), 2004-05-06:
Sidste lørdag, den 1. maj, blev Den Europæiske Union udvidet med ti nye medlemslande i Øst- og Centraleuropa.
Det europæiske marked er bredere end EU.
EU har tætte forbindelser til de omgivende lande i både øst og syd, flere står til at blive medlemmer i de kommende år, markederne åbnes i stigende grad for gensidig handel.
Hvis vi lader blikket glide endnu længere ud i verden, ser vi de stadig mere tydelige konturer af et stort globalt marked, som i de kommende år vil komme til at indbefatte stadig større dele af den samlede verdens befolkning.
Tyngdepunktet flytter sig hastigt østpå i den globale økonomi.
Der er ingen tvivl om, at asiatiske lande som Indien og Kina vil fortsætte med at blive stadig vigtigere handelspartnere også for Danmark.
Hvorfor er det relevant at starte dagens energipolitiske debat med at tage udgangspunkt i dette internationale perspektiv?
Det er det for mig at se, fordi det tydeliggør, at vi i stadig stigende omfang er en del af en global økonomi, og at de rammevilkår, der er gældende i den globale økonomi, også er gældende vilkår for Danmark og for dansk økonomi, og dermed også for den danske energisektor.
Dermed er de vilkår, som vi indretter for dansk energipolitik, også vigtige for vores velstand, for vores beskæftigelse, for vores udenrigsrelationer. Kina stormer i disse år frem på en øjensynlig helt ustoppelig økonomisk vækstbølge.
Landet er i dag verdens næststørste olieimportør efter USA, og den kinesiske tørst efter olie bliver utvivlsomt endnu større i fremtiden.
Den amerikanske storkoncern General Electric har kastet sig ud i at producere vindmøller i skarp konkurrence med bl.a. danske vindmølleproducenter, som hidtil har siddet lunt på et område, der jo har karakter af at være et mindre nichemarked i den store globale sammenhæng.
I Europa åbnes der i de næste år op for et stort samlet marked for elektricitet og gas, hvor selv store danske aktører som DONG og Elsam må forudses at blive blandt de absolut mindste spillere.
Internationaliseringen stiller Danmark over for nogle betydelige udfordringer, men også muligheder i de kommende år.
Vi skal som politikere forstå at sætte dansk energipolitik ind i dette internationale perspektiv og sikre de bedst mulige rammer for den danske energisektors udvikling.
I det 21. århundrede vil det ikke være muligt at satse på egne danske løsninger.
Udfordringen bliver i stedet at vende sig udad mod omverdenen og tilpasse sig de forandringer, der udfolder sig omkring os.
Både i vores egenskab af energiforbrugere og som energiproducenter skal vi i Danmark være medspillere i den internationale udvikling og drage den størst mulige nytte heraf. Som forbrugere har vi en interesse i at sikre størst mulig konkurrence på det danske marked, så danske energipriser bliver så lave som muligt.
Vi kan ikke nødvendigvis regne med faldende energipriser, men vi kan sikre os, at priserne snarere afspejler udbud og efterspørgsel.
Derudover ønsker vi som forbrugere også at øge den langsigtede forsyningssikkerhed gennem en udbygning af den grundlæggende energiinfrastruktur; det gælder ikke mindst el- og gasforbindelserne til de omkringliggende lande og mellem landsdelene.
Det seneste år har jo budt på intensive forhandlinger på energipolitikkens område, og perioden har været kendetegnet af meget store og skelsættende aftaler.
I efteråret indgik regeringen en historisk aftale med A.P. Møller - Mærsk.
Aftalen betyder, at der er skabt sikkerhed omkring den langsigtede udnyttelse af Danmarks undergrund.
Ved at sikre den nødvendige stabilitet er rammerne skabt for en optimeret udnyttelse af de resterende
olie- og gasressourcer i den danske del af Nordsøen.
Historisk set vil statens andel af overskuddet stige fra 47 pct. til 61 pct., og det er her vigtigt at bemærke, at statens andel i de seneste år med rekordhøj produktion har ligget på kun 40 pct.
Det må vi have øje for, og derfor skal vi indrette os med en flerstrenget energiproduktion, så vi sikrer forsyningssikkerhed og tager hensyn til miljøet.
Aftalen er for mig at se af stor strategisk betydning og skal, som det var tiltænkt, fremtidssikre den danske energisektor.
For Venstre har det været vigtigt, at det danske energimarked kommer til at fungere og er forberedt på den fortsatte internationalisering.
Med de indgåede aftaler, jeg her har nævnt, ser det ud til at være lykkedes, samtidig med at vi har taget hensyn til miljøet og sikret teknologiudviklingen i danske virksomheder med deraf flere arbejdspladser til følge.
Vi er i Venstre meget tilfredse med den energipolitik, regeringen har ført det seneste års tid.
Vi synes, den er overordentlig fremadrettet, vi synes, den forener hensynet til forsyningssikkerhed, miljøhensyn, teknologiudvikling og danske arbejdspladser.
Jeg skal sige tak for ministerens redegørelse, som vi synes er uddybende og fremadrettet.