runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-16:
Det var da fine ord, der var i fru Dorit Myltofts tale: Vi skal skaffe flere muligheder for at løse de boligsociale problemer, og vi skal også sørge for, at folk kommer i arbejde, for så har vi ikke så mange af de her boligsociale problemer.
Og så var konklusionen fra De Radikale, at så kan de støtte det her forslag.
Så var det, jeg syntes, at så knak filmen altså, for det forslag, der ligger nu rent konkret, er jo ikke primært rettet til dem, der er uden arbejde, for det er der jo stadig væk nogle, der er, der er stadig væk en del, der er på overførselsindkomster, som kan have boligsociale problemer.
Det her er rettet mod de ressourcestærke, og det er dem, vi skal lave særlig boliganvisning til, de er rettet mod at nedsætte huslejen, netop for at de mere ressourcestærke også kan komme ind i de her bebyggelser.
Men vi mangler faktisk noget omkring de socialt svage, så hvis De Radikale vil det, vil jeg egentlig godt spørge fru Dorit Myltoft: Hvor er det virkelig, at det her forslag batter for at løse problemerne for dem, der har boligsociale problemer?
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-16:
Jeg giver fru Dorte Bennedsen fuldstændig ret.
De unge piger på 18-19 år eller måske helt ned til 15-16-17 år har ikke styrke til at modstå det pres.
De unge, uskyldige landsbypiger kommer her til Danmark og skal giftes, fordi fætre og kusiner og familierne gerne vil have døtrene til Danmark, for så får man nogle sociale goder.
Og de bliver lyst i band i familien, hvis de ikke vil,
Lissa Mathiasen (S), 2000-03-16:
Jeg sidder egentlig også og bliver lidt forvirret, for da jeg sad og lyttede til hr. Knud Erik Hansens indlæg som ordfører, sagde han: Der er behov for at bygge langt mere almennyttigt byggeri, ellers løser vi ikke de her problemer.
Så bliver jeg altså i tvivl, for i anden omgang går
hr. Knud Erik Hansen så op og siger: Jamen det løser vi det ikke med.
Så jeg er nødt til at spørge én gang til: Hvad er det, hr. Knud Erik Hansen mener?
Mener hr. Knud Erik Hansen, for så er vi enige, at der er behov for at bygge mere almennyttigt byggeri, der er behov for, at alle kommunerne får almennyttigt byggeri, og mener hr. Knud Erik Hansen, at det er rigtigt, som der ligger i forslaget, at det ikke kun skal være de problemramte bebyggelser, der skal kunne berøres af det her, men tværtimod at kommunerne skal have det redskab? Det var altså ikke noget klart svar, vi før fik fra hr. Knud Erik Hansen.
Er det godt, at kommunerne får et redskab, så de generelt kan kigge på den boligmasse, der er i den almene sektor i deres kommune?
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
Så vil jeg gerne spørge hr. Knud Erik Hansen helt konkret: Bliver vi bedre til at løse de problemer, hr. Knud Erik Hansen ridser op, hvis vi ikke vedtager de her forslag?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-16:
Ja, det bliver jo lidt en gentagelse.
Vi har jo snakket om det her før.
Både til De Radikale og til Socialdemokratiet vil jeg sige, at det, der er problemet med de her forslag, er måske ikke de enkelte elementer, for det er rigtigt, at det kan virke i de konkrete bebyggelser, hvis man nedsætter huslejen.
Det kan også rigtig virke, hvis man får en anden balance, og det kan blive en stærkere bebyggelse, hvis man får andre beboere ind.
Det er rigtigt, men det, der mangler, og det er der, den tipper over, er, at hvis vi ikke gør noget på den anden front, så får vi samlet en boligmasse, hvor vi flytter problemerne rundt i den almene sektor, og vi får ikke løst problemerne for dem, der er uden arbejde og økonomisk svage.
Hvad er det for nogle valgmuligheder, de får?
Der er efter vores mening ikke nok i de her forslag til at sikre det.
Man fokuserer alt for meget på en løsning i de enkelte bebyggelser og på de ressourcestærke, og så hjælper det ikke, det er til fru Lissa Mathiasen, hvis vi udvider de her anvisningsregler til alle boligerne.
Det løser jo ikke problemerne, for stadig væk står vi tilbage med dem, der er økonomisk svage, og som ikke har mange valg på boligmarkedet, og med de boligsociale problemer, vi skal løse.
Hvor løser vi så dem henne?
Vi mangler en ordentlig diskussion om, hvordan vi kan klare problemerne for dem, og det kræver efter vores mening, dels at vi bygger noget mere, dels at vi kigger på bl.a. anvisningsreglerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Nu vil jeg godt, inden hr. Knud Erik Hansen svarer, bistå ham med lidt historiske oplysninger fra perioden, før han blev boligordfører for SF, fordi det var ikke sådan, som ministeren oplyste, at vi fra venstrefløjens side i sin tid stemte for disse forsøgsordninger.
Det gjorde vi ikke, og det var menneskerettighedsproblemet, der var inde i billedet.
Vi har jo så, som jeg også sagde tidligere, fulgt disse forsøgsordninger.
Det er rigtigt, at nogle af dem har virket hensigtsmæssigt, f.eks. kan man se, at i Gellerup har det nok virket hensigtsmæssigt, men andre har altså også været på kanten og måske endda over med hensyn til menneskerettighederne.
De forslag, der nu ligger til nye ordninger, er meget betænkelige, meget betænkelige ud fra et menneskerettighedssynspunkt. Det var blot til oplysning om fortiden og til bistand for hr. Knud Erik Hansens besvarelse.
Lissa Mathiasen (S), 2000-03-16:
Jeg synes, det var en meget flot indledning, hr. Knud Erik Hansen havde.
Det er der behov for.
Jeg er også enig, når det bliver sagt, der er behov for visse steder at få bygget mere almennyttig bebyggelse, og jeg er ikke mindst meget enig, når hr. Knud Erik Hansen siger, at det, der er behov for, er at se på uddannelse og arbejde for de mennesker, der bor der.
Så vil jeg godt høre, om det også er ensbetydende med, at hr. Knud Erik Hansen er enig i, at hvis det her forslag ikke kun retter sig mod de problemramte bebyggelser, men generelt kigger på muligheden for at lave en bedre spredning sammenholdt med - hvad jeg i øvrigt sagde i min ordførertale - de øvrige 78 forslag, der foreligger fra regeringens side, som netop medtager uddannelse, arbejde, spørgsmålet om dansk osv. for udlændinge, så er det faktisk det, vi skal gå efter.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvad det er for en kritik, der kommer fra SF i dag, for jeg hører egentlig, det er de samme ting, der bliver sagt, og så er det alligevel en afvisning.
Er hr. Knud Erik Hansen enig i, at hvis det ikke kun omfatter de problemramte bebyggelser, så er meget væsentligt bedre?
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
Hr. Knud Erik Hansen anbefaler, at vi ser bredere på det og inddrager en hel masse problemer.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at det skulle være en begrundelse for at afvise forslaget, der godt nok ikke løser alt, men dog går i en retning, som SF tilsyneladende er enig i.
Så jeg vil spørge, om SF er enig i, at forsøgene med anvisningsret har givet gode erfaringer, og at der derfor kan være grund til at gøre den gældende, uden at de enkelte interesserede boligforeninger først skal søge om tilladelse.
Jens Heimburger (KF), 2000-03-16:
at de 50.000 mennesker, der bor ude i Gentofte, og som udgør 1 pct. af landets befolkning, skulle kunne løse alle social- og boligpolitiske problemer, hvis vi eksporterede alle problemerne derud.
Jeg kan altså ikke svare på, hvad konservative kommuner vil gøre.
Egil Møller (DF), 2000-03-16:
Hr. Keld Albrechtsen nævnte heroppefra, at det var, som om ingen egentlig anede, hvad det her drejede sig om.
Det er underligt for mig at høre disse udtryk fra talerstolen.
Jeg går ud fra, at vi alle har forsøgt efter bedste evne at sætte os ind i, hvad det drejer sig om.
Jeg har gjort mig den ulejlighed også at læse nogle af høringssvarene, og fra den sociale sektor er anført et problem, som også Dansk Folkeparti anser som et mægtigt problem.
Det er dette med disse ventelister, så vi nu kan få en situation, hvor de, der har været opført - og jeg har sagt det flere gange - i mange, mange år, aldrig kommer ind i disse bebyggelser.
Man kan nok forvente et oprør fra deres side, og kommer der et sådant oprør fra disse mennesker, der bliver forbigået, så har de fuld sympati og støtte fra Dansk Folkeparti.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-03-16:
Jeg vil sige, at det lød meget positivt i mine ører
, da hr. Jens Heimburger sagde, at kommunerne skulle have mulighed for at have en del redskaber til selv at bestemme, hvordan de ville have deres kommunes opbygning af boliger og spredning af de forskellige. Jeg vil gerne spørge, om et af de redskaber er, at flere kommuner ude i landet fremover bygger almennyttige boliger, så det også medgår i de konservative kommuners redskab til at få en bedre beboersammensætning.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Det er jo en næsten uoverkommelig sum af misforståelser, som man skal høre på, når man overværer sådan en debat mellem hr. Jens Heimburger og Dansk Folkepartis ordfører.
Dansk Folkeparti tror åbenbart, at det her handler om at diskriminere danskere.
Det er det, det handler om.
Det viser jo i al korthed, hvordan Dansk Folkeparti totalt og fuldstændigt og 100 pct. har misforstået overhovedet hele denne her debat.
Hvis de vidste, hvad forslaget gik ud på, ville de sandsynligvis støtte forslaget. Omvendt tror De Konservative, at det her handler om at undgå at skabe ny ghettodannelse.
Jamen det her forslag, regeringen har fremsat, vil skabe nye ghettodannelser i naboafdelingerne til de afdelinger, som i dag har ghettodannelser, for det vil være det eneste sted, hvor der vil være mulighed for at få en bolig, hvis man er flygtning, indvandrer eller har sociale problemer.
Så De Konservative har heller ikke fattet et kvidder af, hvad det her handler om.
Jens Heimburger (KF), 2000-03-16:
Hvad der er konservativ politik, vil det nok tage meget lang tid at forklare, jeg vil ikke sige alle, men i særdeleshed Dansk Folkeparti, så det vil jeg undlade.
Indledningsvis vil jeg sige, at det her drejer sig for mig om at skabe nogle muligheder for, at vi ikke skaber flere svage boligområder, der afstedkommer, at flere mennesker får det dårligt som følge af, at de ikke bor i et område, hvor der også er ressourcestærke personer.
Jeg opfatter det i virkeligheden ikke som et forsøg på at diskriminere.
Jeg opfatter det som et forsøg på at få nogle instrumenter til at skabe et velafbalanceret samfund.
Det er den måde, jeg læser det på.
Jeg mener, at det bliver en meget lang diskussion om, hvordan man læser det samme lovforslag, og det kan jeg ikke deltage yderligere i.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-16:
Så skal jeg prøve at sige det kort: Spørgsmålet er også, hvem vi skal løse problemerne for, for det er jo rigtigt, at der er nogle problemer omkring balance og nogle bebyggelser, som får problemer.
Men dem, vi mangler en løsning for, er de beboere, der har et ganske lille valg på boligmarkedet.
De bliver udeladt af de her forslag, og der er ikke nogen ordentlige løsninger for mig at se i de her forslag til at sikre dem et ordentlig boligvalg.
Det er der, balancen tipper, og det er nok der, vi så er uenige, men vi kan diskutere det videre i udvalget og se på, hvilke løsninger vi faktisk kan finde, så vi får en anden balance.
Det er da rigtigt, at nogle af de her forslag kan være med til at løse nogle problemer i de konkrete bebyggelser, men hvis vi så ender med at stå tilbage med nogle andre problemer, så er det her forslag ikke tilstrækkeligt, så er det ikke en god nok løsning.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-03-16:
Det tror jeg hendes mand bliver ked af.
Jeg vil gerne spørge hr. Knud Erik Hansen: Tror SF og hr. Knud Erik Hansen, at man løser alle folks store problemer bare med boligen?
Nej, det gør man ikke, men jeg vil da godt spørge: Alt andet lige var en god bolig at starte med og en god støtte fra det sociale væsen, indtil man har fået rettet det op, man mangler i sin tilværelse, ikke det, man skulle gå efter?
Vil SF sige nej til en god bolig at starte med, så man med støtte kan komme videre derfra?
Jeg tror heller ikke på, at en bolig alene kan hjælpe i den sociale situation, men alt andet lige er det vel et skridt på vejen frem.
Lissa Mathiasen (S), 2000-03-16:
Nu kan det godt være, jeg har forstået det, hr. Knud Erik Hansen siger, lidt bedre.
Jeg ved det ikke, jeg vil prøve en gang til.
Har jeg forstået det rigtigt, at hr. Knud Erik Hansen mener, at man med det forslag, der ligger her, tilsidesætter den boligsociale forpligtelse og generelt de forpligtelser, en kommune har til at tage vare på de svageste i en kommune?
Hvis hr. Knud Erik Hansen mener, der ligger det i forslaget, så er vi uenige.
Dem kan det her forslag ikke på nogen måde tilsidesætte.
Den forpligtelse enhver kommune har til at løse boligsociale såvel som sociale problemer er der stadig fuld dækning for.
Selvfølgelig skal de varetage den, og det håber
jeg at hr. Knud Erik Hansen også er enig i
Men set i forhold til kommunen, som har den forpligtelse, er hr. Knud Erik Hansen så ikke alligevel enig i, at det her er et redskab, der kan være med til at bære i den rigtige retning?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Jeg lagde mærke til et par punkter i fru Annie Lunde Hansens indlæg, hvor der tilsyneladende kunne være en mulighed for et samarbejde mellem CD og Enhedslisten, hvilket jeg naturligvis håber vi kan tale om under udvalgsarbejdet.
Men der kan altså være en risiko for i forbindelse med disse her forsøgsordninger, at nogle udelukkes, reelt fordi de har en anden etnisk baggrund, altså at der er tale om en diskrimination.
Og der vil jeg godt spørge, om CD vil være med til sammen med os andre at få kulegravet menneskerettighedsproblemet i den forbindelse, inden der træffes nogle beslutninger.
Det andet er, om fru Annie Lunde Hansen kan uddybe, hvad det er for en forpligtende aftale med kommunerne om alment byggeri, som CD er inde på.
Det er en tanke, som Enhedslisten også meget har anbefalet over for regeringen.
Egil Møller (DF), 2000-03-16:
Fru Annie Lunde Hansen afæsker mig et svar på, hvor mange der står på venteliste rundt om i de almene boligbebyggelser.
Det kan jeg ikke eksakt svare på.
Men jeg har fået en henvendelse, som vi alle sammen har fået, fra den sociale sektor inden for det almene byggeri, hvor man netop ridser de problemer op, der kan komme for de mennesker, der står på ventelister.
Når de nævner, at der er ventelister, og at de, der står netop på de ventelister, kommer i klemme, og at man måske kan forvente et oprør netop fra de mennesker, der står på de ventelister, som så ikke kan komme i betragtning til en bolig, jamen så må der da være noget om det, går jeg ud fra. Fru Lissa Mathiasen var inde på, at kommunerne jo skulle have adgang til at gribe ind, hvis der skete noget rent sundhedsmæssigt i en lejlighed.
Jamen jeg er ikke vidende om, at man ikke med de nugældende regler er i stand til det, for det er jeg faktisk sikker på man kan.
Vi har jo trods alt regler på området, som vi har levet med i utrolig mange år, der regulerer også forholdene her.
Og er der nogle, der overtræder de sundhedsmæssige bestemmelser, så skulle det undre mig meget, om ikke kommunerne allerede har redskaber til at gribe ind over for det. SF vil så gerne vide, hvor vi skal gøre af disse mennesker, der er kommet hertil.
Det har vi jo mange gange og for flere år siden sagt: Jamen de skal jo hjem, hvor de kommer fra, for når der er fred i hjemlandene, så er der også boliger til dem dér, ellers må de være med til at skaffe sig en sådan.
Det er jo ganske umuligt for det danske samfund at løse boligproblemerne for danskerne, når vi samtidig får denne tilstrømning af udlændinge i en hast, så vi ikke er i stand til at omstille os.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-16:
Det vil jeg godt supplere.
Jeg har ganske vist hørt Dansk Folkeparti sige om flygtninge, at de skal jo bare være her i landet, for at vi kan sende dem hjem hurtigst muligt.
Hvor skal de placeres?
Det er de ca. 4.000.
Hvor skal de placeres?
Skal de placeres i specielle lejre?
Hvor vil Dansk Folkeparti have dem henne?
Vi hører kun fra Dansk Folkeparti, at de ikke skal være her, og de skal endelig komme bagest i køen.
Hvad vil Dansk Folkeparti med dem?
Hvor skal de bo?
Og så er vi tilbage til det med familiesammenføringen, som er meget mere komplekst.
Det er de ca. 10.000, hvoraf en del er nordiske statsborgere, der bliver familiesammenført.
En del er forældre og børn, der bliver familiesammenført, som ikke kræver ekstra bolig.
Så omkring familiesammenføringer er der boligproblemer på en helt anden måde.
Men stadig væk, hvad vil Dansk Folkeparti med de mennesker, som kommer til landet?
Jeg har ikke fået noget svar.
Skal de bo i lejre, eller skal de bo i telte, eller hvor skal de bo?
Lissa Mathiasen (S), 2000-03-16:
Jeg vil sige til hr. Egil Møller: Jeg synes egentlig, kommunerne må have en rimelig ikke bare ret, men også interesse i at kunne gå ind i forhold til det sundhedsmæssige, i forhold til en fortætning i vores boliger.
Derfor må det jo være rimeligt, at de i et samarbejde med boligforeningerne har muligheden for også at gå ind og også med de her lovregler sikre, at der sker en udtynding i forhold til, hvad der sker fremover.
Det er jo det, jeg synes der også er væsentligt at sætte streg under, nemlig hvad der sker fremover, for der ligger jo ikke i det her forslag, at det er meningen, at man skal til at smide folk ud.
Så har jeg siddet og lyttet meget opmærksomt til den diskussion, der har kørt,
set i forhold til, hvem der nu ikke kan få en lejlighed, og hvem der kan få en lejlighed.
Jeg tror, jeg hørte hr. Egil Møller sige: Når vi skal have omkring 16.000 udlændinge ind på et år.
Så er jeg nødt til at gøre opmærksom på, at det kunne måske være klogt for hr. Egil Møller at tjekke det tal en gang mere.
Vi får altså ikke 16.000 udlændinge ind om året.
Sidste år, i 1999, da lå det - for det første var det i øvrigt lidt højere, end det var året før - på omkring 4.000, når vi taler om flygtninge.
Så havde vi familiesammenføring, og jeg formoder ikke, at hr. Egil Møller i den sammenhæng taler om svenskere og nordmænd, der kommer hertil, men jeg tror, vi er enige om, hvad det er, vi taler om.
I den forbindelse er jeg altså nødt til at bede hr. Egil Møller om i hvert fald ikke at bringe et tal som 16.000 op. Vi er nede på noget, der ligger under en tredjedel.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-03-16:
Jeg tror ikke, der står nogen danskere på de bebyggelsers ventelister.
Jens Heimburger (KF), 2000-03-16:
Der er mange muligheder i den her debat.
Der er menneskerettighedsaspektet, der er Europaaspektet, men der er også det aspekt, at man forholder sig til den virkelige verden, at man i en kommune kender sine boligområder, kender de mennesker, der står for tildelingen, sørger for at indrette sig, så man får mindst muligt sociale problemer både til glæde for dem, der bor i de pågældende boliger, og for kommende beboere.
Jeg forholder mig til det, jeg mener det her lovforslag drejer sig om.
Egil Møller (DF), 2000-03-16:
Jamen i et høringssvar fra den almene sektor beskriver man jo netop, at det er danskere, der er skrevet op på venteliste, som kommer i klemme, og som må se i øjnene, at de ingen bolig kan få i det boligselskab, de har været skrevet op i i rigtig mange år.
Det kalder jeg diskrimination af dem, der egentlig har haft en forventning, i og med at de har stået på en venteliste.
Fru Lissa Mathiasen nævnte, at dette beboermaksimum til lejligheder er noget, kommunerne skal styre, og det er jeg enig i, og det er det, der står i lovforslaget.
Men jeg sagde også i min ordførertale, at det jo egentlig ikke er noget, kommunerne bør blande sig i.
Det er sådan, at ved kontraktens indgåelse bør udlejer og lejer være enige om, hvor mange der skal bo i den enkelte bolig.
Så det mener vi altså ikke, at det offentlige skal blande sig i. I øvrigt kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad det så ikke ville koste i administration og bureaukrati at finde ud af, hvornår vi er i en situation, hvor vi skal tynde ud, eller at vi skal bede den familie om at forlade den bolig, den har fået.
Har Socialdemokratiet så boliger til netop de familier?
SF ønsker så at vide, hvordan vi vil klare boligsituationen for dem, der er her i landet.
Jamen til SF vil jeg sige: Vi har jo ikke rigtig haft nogen muligheder for at indgå i nogle reelle drøftelser med regeringen om, hvordan vi ser på det, men jeg kan garantere for, at hvis man vil have lukket det hul, der er i tilstrømningen, så er der jo ikke nogen problemer af større art i at finde en løsning på det.
Men det ser jo håbløst ud.
Når slusen stadig væk står vidt åben, løser man jo ingen opgaver rent boligpolitisk, ej heller med dette forslag.
Lissa Mathiasen (S), 2000-03-16:
Jeg havde direkte stillet nogle spørgsmål til L 210, og hr. Egil Møller gik op og svarede mig i forhold til L 211.
Det, jeg spurgte om, var i relation til hr. Egil Møllers reaktion på, at regeringen ville begå overgreb mod borgerne, for nu skulle kommunerne i gang med at gå ind i forhold til beboermaksimum.
Så spurgte jeg hr. Egil Møller - og det er det, der ligger som det eneste i L 210 - om det var sådan, at hr. Egil Møller virkelig mener, at kommunerne ikke selv er i stand til at træffe beslutning om, hvorvidt de vil gøre brug af det redskab, de her får.
Det, der ligger her, er et redskab, der giver den enkelte kommune mulighed for og valgfrihed til at drage nytte af det, hvis de mener, at de har en så tæt beboersammensætning i visse af deres boligområder, så det kan være rigtigt at gribe ind og sige: Vi er nødt til at sikre, at der sker en udtynding, det er sundhedsmæssigt, det er beboermæssigt og det er af hensyn til de omgivende beboere ikke klogt, som det er.
Det er derfor, jeg undrer mig, hvis hr. Egil Møller mener, at det ligefrem er et overgreb på borgerne, at kommunen får den mulighed for at gå ind.
Det kan jeg da ikke forstå.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Jeg vil godt bede Dansk Folkepartis ordfører forklare lidt nærmere problemet med diskrimination af dem, som står på venteliste.
For det, der jo er rigtigt, er, at hvis man lader kommunen overtage 100 pct.s anvisning, så kan man ikke komme ind ved hjælp af ventelisten.
Men det er vel også rigtigt - og det er deri, det store problem ligger med hensyn til diskrimination, og det er det, Dansk Folkeparti har misforstået - at det i ganske særlig grad vil være flygtninge, indvandrere og danske familier med sociale problemer, som vil blive ramt af den diskrimination, hvorimod det jo ikke vil være almindelige danskere, som Dansk Folkeparti forsøger at skabe indtryk af.
De vil jo typisk ikke blive ramt i den situation.
Det synes jeg bare er væsentligt at få fastslået: Hvem er det, diskriminationen rammer?
Den rammer altså nogle helt andre, end Dansk Folkeparti forestiller sig.
Egil Møller (DF), 2000-03-16:
Fru Lissa Mathiasen mener ikke, at det er et problem, når det er op til den enkelte kommune at afgøre, hvorvidt man vil anvende den regel, der åbnes mulighed for med lovforslaget, og anvise 100 pct. Jeg er enig i, at der står i lovforslaget, at det er sådan, at den enkelte kommune selv kan træffe den afgørelse.
Men alene den mulighed, at der er åbnet for kommunerne til at gøre det, giver jo så en mulighed for - og det kan man vel ikke afvise - at man så kommer i den situation, at de, der er på ventelisterne, automatisk bliver sprunget over og ikke kan komme ind.
Så sådan er det.
Så siger SF's ordfører: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved dette?
Jamen vi har jo sagt utrolig mange gange, hvad vi skal gøre.
Vi skal sørge for, at mange af disse udlændinge, der er kommet hertil, bliver sendt hjem til de lande, de er kommet fra, når der er fred og ro.
Og er det sådan, at SF vil være med til at lukke det hul, der er i indslusningen af nye borgere, så tror jeg egentlig, at vi nok kunne have løst dette boligproblem, der er nu.
Men man vil jo ikke være med til at løse det og lukke det hul, der er.
Der kommer jo hver eneste dag nye flygtninge til, og det vil der blive ved med
, så længe den lovgivning er gældende for området.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-16:
Nu har vi hørt flere gange fra hr. Egil Møller, at der er personer med etnisk/dansk baggrund, der kommer ind foran andre i køen.
Jeg vil godt spørge Dansk Folkeparti: Hvad vil de gøre med de mennesker, der kommer ind i det danske samfund?
Skal de ikke have tag over hovedet?
Hvad er Dansk Folkepartis politik over for dem?
Og hvordan vil i øvrigt Dansk Folkeparti generelt løse det boligproblem, vi har?
Vi hører så mange gange, at der er nogle, der kommer foran.
Hvor er løsningen på det generelle boligproblem for Dansk Folkeparti?