Karen J. Klint (S), 2006-05-24:
Ja, en gang imellem kan proceduren jo godt være lidt forvirrende, også når vi pludselig står heroppe til korte bemærkninger og ikke på vores plads.
Det, jeg gerne vil sige som Socialdemokraternes ordfører til hele lovforslaget i dag og altså i min ordførertale, er, at vi faktisk synes, at det på mange områder er et meget godt lovforslag.
Det er godt, at vi får revideret loven, og også at vi får åbnet for nogle flere muligheder, at vi får åbnet for muligheden for kunstig befrugtning for par uden fælles børn, at vi åbner op for adgangen til at få opsat overskydende nedfrosne æg inden for en periode på 5 år.
Der er så bare lige det aber dabei ved det, at behandlingsmetoden i dag jo heldigvis er så lempelig for de kvinder, der skal igennem en hormonbehandling, at det ikke er sikkert, at der er ret mange æg, der vil være velegnet til nedfrysning, og derfor er det også godt, at vi så også åbner for en mulighed mere, nemlig at raske kvinder, der ikke ellers er i behandling, kan donere æg, for der vil blive et underskud af æg med de nye metoder, man bruger i dag.
Det er jo godt for kvinden, at hun skal igennem en skånsom metode, men det er jo ikke så godt, hvis vi så ikke får nogle æg til de par, som har brug for et æg.
Så synes vi også, det er dejligt, at vi nu får defineret og får drøftet, hvad forældreegnethed er, også at vi får sat nogle lovrammer, så det fagpersonale, der skal tage stilling til, hvilke mennesker de vil hjælpe med loven og mulighederne for kunstig befrugtning, nu ikke står i det usikre dilemma, hvordan de skal håndtere forældreuegnetheden.
Vi havde ønsket at få en dialog med ministeren om forskellige former for donoranonymitet, mere fleksible ordninger, et flerstrenget system.
Vi er lidt ærgerlige over de meget kontante afvisninger, vi har fået af det, også af at få nedsat et udvalg, der skulle se på nogle etiske og sundhedsmæssige aspekter, så vi ikke bare sådan lige med det samme siger, at vi skal åbne for fuld anonymitet.
Vi synes faktisk godt, der kunne være grader af anonymitet, også f.eks. set i lyset af, om kønsceller skal kunne spores senere hen.
Vi ved jo ikke endnu, om man om 20 år måske finder nogle nye sygdomme, der er bundet op på kønsceller, og derfor kunne det være meget fornuftigt, at vi allerede nu gav lovhjemmel til eller pligt til, at der skulle være en grad af sporbarhed, så det er muligt finde frem til en donor; ikke nødvendigvis sådan for at bryde anonymiteten mellem donor og modtager eller de børn, der kommer ud af det, men for at man kan gå tilbage og se, om der var noget her, der forskningsmæssigt eller sundhedsmæssigt er kommet noget ny viden omkring.
Vi vil tage vare på, at vi til efteråret får en debat om det, også fordi vi jo under foretræde har fået at vide, at man sagtens kan håndtere et fler strenget system for donoranonymiteten, så det synes vi at vi skal have med.
Så er Socialdemokraterne også med i det, vi her sådan lidt forenklet sagt kan kalde den dobbelte donorsituation, altså, hvor man får både fremmed æg og fremmed sæd, fordi vi tror, det er meget vigtigt for mennesker, som er barnløse, at de får nogle muligheder, og der synes vi så, at vi skal udnytte de muligheder, der er for det, også selv om det betyder en dobbelt donor.
Jeg ved godt, der er nogle, der synes, at det måske er for fremmed igen, og jeg ved også godt, at man ikke vil være enig med mig, men så vil jeg sammenligne det med, at adoptivbørns sociale forældre jo også begge to er ubiologiske forældre, og så vil man sige, at der er barnet jo født i forvejen.
Men vi tror, det er meget vigtigt, at vi også får børn i Danmark, som har danske ønskeforældre, og derfor vil vi gerne være med til at bruge nogle nye teknologiske muligheder for at sikre det.