Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg tror, der kan være god grund til selv for ordførerne at gentage baggrunden for regeringens indsats omkring bekæmpelse af skatteunddragelse gennem transfer pricing.
Det er sådan, at vi i regeringen har det klare udgangspunkt, at alle skal betale den skat, de er pligtige til, uanset om det er små virksomheder eller store virksomheder.
Uanset om det er borgere eller koncerner, så skal man betale den skat, som den danske lovgivning nu engang tilsiger, hverken mere eller mindre.
Derfor har vi fra regeringens side gennem længere tid arbejdet på at sikre en hårdere indsats for at undgå, at virksomheder gennem forkerte afregningspriser flyttede overskud fra Danmark ud af landet til beskatning i andre lande.
Der er blevet gennemført en informationskampagne omkring transfer pricing, men der er samtidig også blevet taget en række initiativer bl.a. gennem EU, hvor der er blevet videreført og forstærket et arbejde i et forum i EU, hvor alle lande har en interesse i at sætte ind over for transfer pricing.
Der er blevet lavet en overvågning af lovudviklingen i andre lande for at sikre, at vi er på forkant med og mindst på højde med lovgivningen i andre lande.
Der er blevet lavet bedre udvælgelsesværktøjer og mere målrettede resultatkrav i Told og Skat for at sikre, at de virksomheder, vi kontrollerer, er de rigtige virksomheder at bruge kræfterne på.
Og så er der, som flere ordførere også har været inde på, blevet lavet en samling af ligningen af de her selskaber i ti transfer pricingcentre, sådan at vi sikrer, at de virksomheder, der bliver kontrolleret på det her område, bliver kontrolleret af medarbejdere, der har en høj faglig ekspertise og et stort kendskab til netop at ligne på det her område.
Det lovforslag, der ligger her, som bl.a. indfører en bøde for virksomheder, der ikke lever op til dokumentationskravet, er en udløber og så at sige den sidste del af den 8-punkts-plan, som regeringen har gennemført.
Når nogen derfor forsøger at få det til at fremstå, som om vi pludselig en dag er vågnet op og har sagt, at nu må vi søreme også gøre noget, så har det ingen rod i virkeligheden, for regeringen har både haft opmærksomhed på det her og har også gennemført en lang række initiativer i tiden bagud.
Når man diskuterer spørgsmålet om, hvorvidt vi indfører regler, fordi EU beder os om det, så er der også under den her lovbehandling grund til at nævne, at vi fra dansk side har en stor interesse i, at alle EU-lande behandler virksomheder ens, uanset om de er nationale eller grænseoverskridende.
Vi har en stor interesse i, at også andre lande ikke laver diskriminerende regler over for danske virksomheder.
Og derfor er det fuldt i overensstemmelse med regeringens holdning, at regler, vi indfører, skal være i overensstemmelse med EU-retten, og det gør vi med de regler, der kommer her.
Det er ikke, fordi jeg synes, det er særlig sjovt at skulle indføre regler, som pålægger, at danske virksomheder også bliver nødt til at dokumentere deres interne indenlandske transaktioner, men hvis man vejer det op mod ønsket om at sikre, at vi har et fælles marked, hvor alle EUlande behandler internationale virksomheder ens, herunder også danske virksomheder, ja, så er det klart at foretrække, at vi har et fælles regelsæt.
Der er måske en række af ordførerne, der ikke har været opmærksomme på, at vismændene senere har frabedt sig de udlægninger af deres rapport, som ordførerne kører frem med, og sagt, at der ikke er belæg for de provenuskøn, som man nævner.
Skatteministeriet har lavet en gennemregning, der viser, at der er en usikkerhed af en størrelsesorden omkring 5 mia. kr., men kan ikke afvise, at det også kan være penge, der uretmæssigt flyder til Danmark.
Det betyder, at man rent faktisk, hvis alle beskatninger blev gennemført, alle transaktioner blev gennemført fuldstændig korrekt, også kunne forudse, at der ville blive flyttet provenu fra Danmark, for hvis vi kigger på vores selskabsskatteniveau i forhold til andre vestlige lande, så ligger vi rent faktisk ganske lavt.
Vi ligger f.eks. lavere, end man gør i Tyskland.
Det skal også nævnes, at vi med det lovforslag, vi skal behandle her efterfølgende, faktisk lægger op til at sænke selskabsskatten yderligere.
Vi har valgt at indføre en bødefunktion for de virksomheder, der ikke lever op til deres dokumentationspligt, og det har vi, fordi det er dybt utilfredsstillende, at de undersøgelser, der senest har været, har vist, at knap halvdelen af virksomhederne ikke lever op til dokumentationskravet enten ved at have åbenlys mangelfuld dokumentation eller slet ikke have nogen.
Derfor lægger vi nu op til en ganske klar bødestørrelse, nemlig på det dobbelte af de sparede omkostninger plus 10 pct. af den indkomstforhøjelse, der måtte være.
Det ligger naturligvis ud over det skattekrav og det eventuelle bødekrav, der kommer ved selve skatteunddragelsen.
Alene den manglende dokumentationspligt vil føre til et bødekrav.
Det er klart, at på det her område som på alle andre områder siger magtens tredeling, at vi ikke fra Folketingets side direkte kan vedtage en sådan bøde.
Det vil i sidste ende være domstolene, der lægger op til det.
Regeringen har, som jeg startede med at sige, gennemført en række initiativer.
Vi har øget kontrollen, vi har haft flere selskaber, hvor der er blevet forhøjet, og der er kommet flere kroner i kassen gennem de forhøjelser.
Vi kan ikke med det her lovforslag sige, at der nødvendigvis vil være et stort provenu, men netop fordi vi allerede kan se, at en række af de initiativer, vi har gennemført, har været medvirkende til det, er det min vurdering, at vi ser en større tilflyden af selskabsskat.
Derfor er jeg sikker på, at det, vi ser her, vil sikre et langt bedre dokumentationsgrundlag, der netop giver mulighed for, at vi fra Told-Skats side kan gå ind og sikre, at alle selskaber betaler den skat, de skal, hverken mere eller mindre, og det er regeringens klare målsætning med loven.