runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-28:
Jeg fik ikke bekræftet af hr. Carsten Hansen, at kommunen skal godkende, at der er behov for en medarbejderbolig eller en aftægtsbolig.
Man ryster på hovedet, men så må man jo komme op og sige det, og så skal jeg dokumentere det bagefter.
Kan man bekræfte, at der er kloakeringspligt på landet, så der ikke er noget om det der skræmmebillede om en trussel for drikkevandsforsyning?
Så er det i øvrigt morsomt, når man skal søge argumenter, kan man lave alliancer med Fanden selv - undskyld jeg bruger det ord om Gert Karkov - for hans argument for at advare imod det her var nemlig naboproblemer.
Han er bange for, at han generer for mange, når han er ude for at sprøjte.
Det er jo ikke lige nøjagtig Socialdemokratiets argument.
Men ham kan man godt tage til indtægt, selv om han endda er stået af igen.
Og så igen: Der er ikke tale om det åbne land.
Der er tale om at udnytte eksisterende bygninger rundtomkring, og det må være et gode, at de bliver udnyttet, i stedet for at de står og forfalder.
Helga Moos (V), 2002-05-28:
Nu begynder det at blive lidt sjovt.
Først var det 240.000 - nu er det blevet til 20.000 gange 3, men det ene skal altså ligge i eksisterende byggerier, så kan det kun blive gange to, og så er vi nede på 40.000, og så har vi stadig væk ikke trukket dem fra, som ligger i landsbyerne, for hvis de skal bygge ved siden af sig selv, kan de ikke bygge ude i det åbne land.
Der er jo noget, der ikke hænger sammen.
Det eneste, jeg vil sige, er, at hvis man er så imponeret af en eller anden rapport, hvor der står et eller andet tilfældigt tal, at man fuldstændig holder op med at tænke selv, er der da noget ravende galt. Så vil jeg gerne spørge om, hvordan det ser ud på Fyn, hvor vi har alle de her firelængede stråtækte tomme landbrugsbygninger, hvor folk kommer i deputation, for at vi skal gøre et eller andet for at bevare kulturmiljøet, for at vi skal sikre, at disse landbrugsbygninger kan benyttes til noget fornuftigt, nemlig til boligbyggeri eller til indretning af boliger.
Jeg vil spørge, om hr. Carsten Hansen vil lægge sig ud med hele Fyn.
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Til fru Helga Moos skal jeg sige, at der ikke er nogen, der anfægter det tal, hr. Esben Munk Sørensen har fremlagt.
240.000 er det, der som maksimum kan bygges.
Men vi har jo ikke, på trods af at vi har spurgt, fået nogen faglig dokumentation af ministeren, og så må vi gå ud fra, at det er det maksimale antal, der kan komme.
Jeg sagde så, at på Fyn kan det dreje sig om 26.191, hvis vi bruger den beregningsmetode.
Beregningsmetoden går på, at der er 20.000 landbrug, som har over 30 ha.
De kan altså bygge en aftægtsbolig, en medhjælperbolig og en bolig i en overflødig landbrugsbygning.
Og så er det et spørgsmål om, hvad definitionen er på, hvad der er åbent land. Når vi snakker gyllebeholdere, vil de altså også komme til at ligge ude i det åbne land med lidt beplatning omkring, men de skal dog fjernes igen.
Så der vil da blive bygget, og vores landskab vil ændre sig voldsomt i de næste år, især omkring de større byer.
Man kan i hvert fald ikke sige, at man ikke er blevet advaret, når det er det, vi taler om.
Til hr. Ole M. Nielsen: Vi vil jo gerne diskutere deltidslovforslaget ganske mange gange, det er ikke nær det, men det er jo ikke det, vi diskuterer i dag.
Jeg siger bare - det er også til hr. Eyvind Vesselbo - at vi synes, det var helt relevant, at SF rejste den problemstilling, for det her vil ændre det danske kulturlandskab, det danske landskab, som vi kender det.
Det er et instrument, som vi har overvejet, og det er helt relevant, at man har lov til at overveje sine politiske muligheder; det gør Venstre og andre partier også.
Der er ikke noget med, at vi har ladet nogen hoppe på nogens limpind eller noget som helst andet, men jeg kan godt forstå, at Venstre blev bange, for hvis det her blev en afstemning om Venstres og regeringens miljøpolitik, så havde man på forhånd tabt den.
Men vi afstod fra det, for vi mener som sagt, at det er et instrument, som man skal være meget varsom med at bruge, og vi har i denne sag vurderet, at vi ikke vil gøre brug af det.
Vi melder også så klart ud, som vi overhovedet kan, og jeg vil godt sige, at det var efter en moden overvejelse om for eller imod.
Sådan er det jo.
Vi har først taget beslutningen på gruppemødet i dag, for vi ville have alle argumenter belyst.
Det er vel ethvert partis ret at gøre den slags i forhold til en folkeafstemning,.
Vi tog så ikke den beslutning i dag, men vi kan søreme godt forstår, at SF rejste et krav om folkeafstemning, og det har enhver lov til at gøre sit til.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Nu nævnte hr. Carsten Hansen selv denne folkeafstemning, og det virker jo lidt underligt at fare op som en løve og sige, at man gerne vil have en folkeafstemning, og så falde ned igen som et lam.
Der må jo ligesom være lidt konsekvens i den politik.
Jeg synes, det er fint, at man er kommet til fornuft, men det virker sådan lidt ukoordineret og lidt som mangel på planlægning at gå ud og køre sådan en sag op.
Så vil jeg godt spørge hr. Carsten Hansen konkret: Vi har nu hørt, at man ikke kan bygge i det åbne land, vil hr. Carsten Hansen bekræfte, at det ikke er muligt at bygge i det åbne land?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-28:
Når nu hr. Carsten Hansen vil have sådan en folkeafstemning, kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke også har deltidslovforslaget med.
Altså tag to og betal for én.
Det er der noget i.
Der var da noget at stemme om.
Hvorfor skal vi ikke have den med?
Jeg synes, han skal snakke med sit bagland i partiet om det.
Så vil jeg også gerne have bekræftet, som også fru Helga Moos var inde på, at der er ikke tale om at bygge i det åbne land.
Der er tale om eksisterende bygninger eller i tilslutning til eksisterende bygninger.
Det er ikke det samme som på udsigtsbakketoppe, som det bliver beskrevet.
Kan hr. Carsten Hansen bekræfte, at kommunen skal tage stilling til, at der er behov for en medarbejderbolig?
Kan hr. Carsten Hansen bekræfte, at når der er snak om, at man bekymrer sig om drikkevandsforsyning, er der også på landet kloakeringspligt, at man ikke bare leder det ud i den nærmeste bæk, som man gjorde engang?
Så er det, at jeg undrer mig over, at det nu pludselig er blevet til et problem for Socialdemokraterne, at der kan bygges boliger, oven i købet i gode omgivelser.
Det er sandelig svært at forholde sig til det problem, at der nu er risiko for, at der bygges 26.000 boliger på Fyn!
Ja, jeg kalder det en chance.
Jeg kalder det overhovedet ikke en risiko, men det er en lidt urealistisk chance, desværre.
Helga Moos (V), 2002-05-28:
Efter at jeg nu har lyttet til debatten, kan jeg kun sige, at for mig at se er der en vældig sammenblanding af tingene.
De 240.000 boliger, som Esben Munk Sørensen har angivet, står der skulle komme til at ligge i det åbne land, og så er det, som om der ikke bliver skelnet mellem, om det er boliger i eksisterende landbrugsbygninger, eller om det er nye boliger.
Det er, som om det hele bliver blandet sammen i debatten.
Så jeg vil gerne spørge hr. Carsten Hansen, om han ikke kan bekræfte, at meget af det kommer til at være i eksisterende boliger, altså får det ingen betydning for det åbne land. Så lyder det til, at man kender hans rapport, men jeg har ikke set den. Så jeg vil gerne spørge: Hvor mange har han trukket fra, når det gælder indretning af noget, der i forvejen ligger i landsbyer, fordi mange af gårdene ligger i landsbyerne?
I Sønderjylland er det sådan, at der er aftægtshuse.
Så vil jeg også gerne spørge, om han også har trukket dem fra, som hverken vil eje eller have familien i nærheden.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Jeg vil sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen: Det er ikke mig, der har kaldt mig selv for statistiker, det har jeg aldrig nogen sinde gjort, for det er jeg ikke.
Så vil jeg sige til fru Pernille Blach, at det spørgsmål, fru Pernille Blach Hansen stillede, var jo et hypotetisk spørgsmål, og jeg svarer ikke på hypotetiske spørgsmål her fra talerstolen.
Vedrørende de lokale myndigheder, ja, så drejer det sig om det, der egentlig er det centrale i det her.
Det er derfor, jeg siger, at der nok er lidt problemer med at sætte sig ordentligt ind i lovgivningen her, for det drejer sig her om, at landzonekompetencen bliver overdraget fra amterne til kommunerne.
Det er det, hr. Søren Egge har argumenteret mod, og det er det, hr. Carsten Hansen har argumenteret mod.
Det burde vel egentlig på det her tidspunkt være gået op for fru Pernille Blach Hansen, at det, det drejer sig om, er, at lokalpolitikerne skal have en mulighed for at få indflydelse her.
nej til, at vi understøtter lokalsamfundene, nej til, at lokalsamfundene får bedre mulighed for at bevare deres daginstitutioner, skoler og butikker, nej til at udtrykke tillid til folkevalgte rundt om i kommunerne, nej til, at små virksomheder må udvide, og nej til, at kommunen kan bestemme i byzonen. Det var jo mange nejer, og den måde, miljøpolitikken føres af oppositionen i dag på, er: Nej, nej, nej, ingen konstruktive forslag.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Konklusionen på den her debat må jo så være, at der ikke er nogen, der ved, hvilke konsekvenser den her lov får.
Det vil vi først se efterfølgende.
Regeringen ved det ikke, og den er heller ikke interesseret i at vide det.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Hvis det nu viser sig, at der kommer utrolig mange boliger i det åbne land - Venstre tror det ikke, men hvis der gør - vil man så lave loven om?
Vil man så se på det igen og tage fat i det, der ikke harmonerer, og der, hvor der kommer utilsigtede virkninger på vores natur og på vores miljø?
Hr. Eyvind Vesselbo slår så meget på de lokale myndigheder, men de kan jo ikke sige nej.
De lokale myndigheder har ikke mulighed for at sige ja eller nej til en medhjælperbolig eller en aftægtsbolig, fordi en landmand med en gård på over 30 ha har krav på en medarbejderbolig og en aftægtsbolig uden at søge om tilladelse.
Så hvordan kan det gavne de lokale myndigheders planlægning, at folk får mulighed for at lægge nogle boliger, stort set hvor de vil, uden at søge om tilladelse?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Undskyld mig, men jeg glemte en bemærkning til fru Pernille Blach Hansen før.
Jeg vil bare lige minde fru Pernille Blach Hansen om, at det at kalde sig statistiker ikke er en beskyttet titel.
Og så til hele diskussionen om eksperter.
Eller også har jeg misforstået hr. Eyvind Vesselbo.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Nu kom der ikke noget spørgsmål fra hr. Carsten Hansen, men nu får hr. Carsten Hansen jo ordet lige om et øjeblik, så kan hr. Carsten Hansen jo udtale sig om Socialdemokratiets politik på det her område, for jeg kan sådan set ikke svare
hr. Carsten Hansen.
Og så må jeg sige, at det, hr. Jørn Jespersen gjorde, var lidt smart, men ikke smart nok, da han sagde: Vi er enige om, at der er mulighed for 240.000 boliger rundt i landet.
Men det er vi da ikke enige om, vil jeg sige til hr. Jørn
Jespersen.
Det er jo et tal, som denne forskningsprofessor har slynget ud i går.
Vi er ikke enige om, at det er tilfældet.
Så derfor er vores udgangspunkt ikke det samme.
Det er jo det, der er det centrale her.
Men for at svare konkret på det spørgsmål, om jeg ikke er enig i de vurderinger, der er kommet fra forskellige steder, bl.a. Dansk Byplanlaboratorium, vil jeg sige: Vi går ikke ud og laver en lov, som skader det danske samfund, og som skader den danske lokalplanlægning.
Selvfølgelig gør vi ikke det.
Derfor er vi selvfølgelig heller ikke enige i de synspunkter, der er kommet frem.
Vi ser det som en positiv ting, at den her planlov bliver vedtaget med de præmisser.
Det er den vej, vi gerne vil gå på området.
Denne planlov giver de lokale myndigheder mulighed for at planlægge i langt højere grad, end det har været muligt tidligere.
Og vi giver lokalbefolkningen mulighed for at få nogle aktiviteter ude i lokalsamfundene.
Jeg synes da, at det er en ærlig sag, at vi ikke er politisk enige om det her, og det vil debatten jo vise med de næste ordførere, der kommer.
Vi er ikke enige om denne her sag, og så stemmer vi om det, og så er den sag klar.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-28:
Det, vi har med at gøre her, er jo sådan set Danmarks største åbne byggetilladelse, og det kan der ikke være nogen tvivl om.
Hvornår den byggetilladelse så bliver udmøntet i en masse byggeri er lidt uvist.
Der er ligesom blevet sat fokus på, om det her giver mere kompetence til kommunalbestyrelsen.
Det vil sige, at der sådan set kan opstå uhensigtsmæssige butiksplaceringer; det kan medføre, at der opstår boliger helt uden planlægning.
Man må sige, at den her planløshed altså er frihed for de få.
Det er ikke noget, der vil gavne de fleste.
Det er en ændring af loven, som gør, at de, der ejer jord, vil få mere indflydelse.
Det er ikke et spørgsmål om, at indflydelsen ligesom tages fra amtet og lægges over i kommunen i ret mange tilfælde i denne her sag.
Det er, at jordejere får mere indflydelse, og det synes Enhedslisten ikke er rimeligt.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
Javel.
Spørgsmålet er: Foreligger der oplyst fra Venstre og fra miljøministeren og fra Venstres miljøordfører nogen andre faglige vurderinger, som gør, at man ikke skal tage dem, der foreligger fra Byplanlaboratoriet osv., alvorligt?
Har hr. Eyvind Vesselbo nogen grund til at betvivle de faglige vurderinger, der ligger her?
Ved han, om der i Miljøministeriet er enighed med Dansk Byplanlaboratorium, eller er man lodret uenig med dem? Vi bliver nødt til at efterlyse det faglige grundlag, hvorpå Venstre bygger sin politik, og foreløbig er det ikke kommet.
Vi har bare fået at vide, at det tror vi ikke, men det er da ikke godt nok.
Vi bliver da nødt til at have nogle argumenter, nogen anden sagkundskab.
Ellers står den sagkundskab, der har meldt sig på banen, da uantastet tilbage og har ret, og så bliver Venstre nødt til at erkende, at sådan er det.
Det er, synes jeg, temmelig tydeligt fastslået, at i størrelsesordenen 240.000 automatiske byggetilladelser bliver vedtaget med denne her lov.
Spørgsmålet er så: Vil de blive udnyttet?
Det er jo det, diskussionen står om.
Der har den omtalte forskningsprofessor ikke sagt noget om, at det vil de.
Han har sagt, at det afhænger af en lang række forskellige forhold, bl.a. markedssituationen: Hvordan er udbud/efterspørgsel, prisforhold osv. for boliger i de pågældende områder?
Dertil har Dansk Byplanlaboratorium og Foreningen af Byplanlæggere sagt, at de vurderer, at der vil blive realiseret mange af disse byggetilladelser, nemlig omkring de store byer, og at det vil svække udkantområderne.
Derfor bliver jeg nødt til at ...
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Til hr. Eyvind Vesselbo
: Konsekvensen af det lovforslag, som Venstre og ministeren har fremsat, er, at der på Fyn kan bygges 26.191 ekstra boliger ude på landet. Vi ved selvfølgelig ikke, om alle sammen bliver beboet, og om de bliver bygget, det er korrekt.
Men jeg spurgte hr. Eyvind Vesselbo, om ikke det var rigtigt, at der kunne bygges 26.191 ekstra boliger, hvis vi går ud fra ministerens eget lovforslag, og 240.000 over hele landet.
Det er da en konsekvens, der er til at tage og føle på.
At ministeren og hr. Eyvind Vesselbos parti ikke har villet fremlægge realitetsberegninger, er da en helt anden snak, men det er en fuldkommen ændring af det landskab, vi kender i dag, og trykket omkring de større byer vil da stige ganske voldsomt.
Det er klart, at det da medfører en ændring
af landsbyer og en ændring af bylivet, når man kan bygge udeomkring, hvilket i øvrigt en masse eksperter og smagsdommere har advaret imod. Kom ikke og sig, at der ikke er blevet advaret imod det på forhånd.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Til hr. Søren Egge Rasmussen vil jeg sige: Jeg er fuldstændig enig i, og det har jeg jo egentlig sagt, lige siden jeg startede, at dette med antallet af boliger er en akademisk diskussion, som også kun kan startes af en akademiker, som pludselig kaster et eller andet tilfældigt tal ud i luften, som alle så griber fat i og diskuterer.
Og igen må jeg sige til hr. Søren Egge Rasmussen, at jeg erkender blankt, at jeg er uenig med Enhedslisten.
Vores opfattelse af, hvordan lokalplanlægningen skal foregå, er forskellig.
Det kunne amtsrådspolitikerne sådan set også.
Men jeg mener faktisk bare, at de mennesker, der bor ude i lokalområderne og er valgt i lokalområderne, vil jeg gerne vise den tillid, at de godt kan tage fat i det her og gøre det lige så godt som amtsrådsmedlemmerne. Til hr. Carsten Hansen: Det synes jeg da var en erkendelse, hr. Carsten Hansen kom med, hvor hr. Carsten Hansen sagde: Jeg ved ikke, om der bliver bygget i de der 26.191 boliger.
Nej, det ved jeg heller ikke, men hvorfor skal vi så stå her og gætte på, at det bliver der?
Det er da at puste tingene op at sige, at der er 26.191 boliger, og dem vil der blive bygget i, og så bagefter gå op og sige: Det ved jeg ikke, om der gør.
Det er da en underlig form for argumentation, og i øvrigt kan jeg ikke bekræfte hverken de 26.191 eller de 240.000, for de beregninger er simpelt hen høkerberegninger, som ikke hører hjemme i en faglig diskussion.
Og det er så også et svar til hr. Jørn Jespersen.
Jeg synes, det er fint, at der er nogle mennesker, der laver nogle fagligt korrekte vurderinger af det her og beregninger af det her.
Jeg vil også gerne se dem
, men jeg mener ikke, at der fra et ministerium skal være en officiel vurdering af de her ting, ud fra at det så bliver baseret på nogle gætterier.
Så kan vi drøfte dem, men de skal være fagligt funderet.
Jamen den er slukket.
Men nu tog formanden vel ikke noget af min tid?
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
Jeg er glad for, at hr. Vesselbo medgiver, at man så vidt muligt skal lave en vurdering af, hvilke konsekvenser en lov, man stemmer for, får.
Det er jeg også enig i, så langt det overhovedet kan lade sig gøre.
Og det er jo klart, at man ikke altid kan komme med hundrede procent præcise videnskabelige forudsigelser.
Det er heller ikke det, jeg forlanger.
Jeg forlanger, at man lægger sine argumenter åbent frem, at man blotlægger sine forudsætninger, og at man kommer med den bedste faglige vurdering, der kan laves, af, hvad konsekvenserne bliver.
Og så spørger jeg mig selv: Hvad er der af faglige vurderinger fra kompetente folk på det her område?
Der er kommet én fra den meget omtalte forskningsprofessor, der er kommet høringssvar fra Dansk Byplanlaboratorium, og der er et høringssvar fra Foreningen af Byplanlæggere.
Så efterlyser jeg bare til start et lille bitte argument
for, hvorfor det ikke passer.
Hvorfor tror hr. Eyvind Vesselbo ikke på ekspertise og sagkundskab?
Har han et argument for ikke at tro på det?
For så kan vi jo diskutere argumenter.
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Til hr. Eyvind Vesselbo vil jeg sige: Jeg sagde ikke, at der ville komme over 26.000 boliger.
Men jeg spurgte: Er det ikke det, der er muligheden?
Man kan bruge professorens fremgangsmåde, og den må da være lige så god som alt muligt andet, da vi ikke har andet skøn på det.
Det er i hvert fald den, som er den bedst kvalificerede og mest kvalificerede, vi overhovedet har set endnu.
Man har i de landbrug, der ligger over 30 ha, mulighed for at bygge 3 boliger, og så er der 120.000 landbrug, når vi ser det på landsplan, for der er muligheden for at bygge en bolig i en overflødig landbrugsbygning.
Desuden er der de 60.000 nedlagte landbrugsbygninger, hvor man kan bygge en bolig i en overflødig bygning.
Det giver i alt 240.000.
Vil hr. Eyvind Vesselbo benægte, at der kan komme det antal boliger?
Var det så ikke en idé, at vi fik et kvalificeret skøn på det?
Der bliver sagt, at der ingen var, der kunne foruddiskontere det her, men af Dansk Byplanlaboratorium og i en masse andre høringssvar siges det, at udviklingen på landet vil blive koncentreret om de større byområder som følge af det her, og de 20-30 største byer vil blive vinderne inden for detailhandel.
Det er jo sagt, og det er forudskikket i samtlige de høringssvar fra de smagsdommere og eksperter, som hr. Eyvind Vesselbos parti ikke kan lide.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-28:
Nu er det jo et godt, gammelt kneb at bruge at sige, at man ikke får svar, for så har man ligesom lov til at spørge om det samme igen.
Selv om man i grunden har fået tallet, siger man bare, at det ikke er de rigtige oplysninger eller de rigtige tal.
Det er altså et godt, gammelt kneb, men det er jo ikke smukkere af den grund.
Så jeg skal bare starte med at gentage
: Svar på spørgsmål nr. 32 den 29. april: Jeg har oplyst samlet antal landbrugsejendomme: 138.320, antal landbrugsejendomme over 30 ha: 34.132, og det er jo dem, det er afgørende for, for det er skillelinjen i landbrugsloven med det grønne bevis, om man kan få lov til at opføre de boliger.
Så kan man selvfølgelig gange dem ud, hvis man har lyst, men det, der er det vigtige, er, at jeg igen og igen har sagt: Der er tale om en teoretisk mulighed, antallet af ansøgninger om nye boliger afhænger af - og det kan man ikke beregne - om ejeren ønsker en bolig, om der findes en egnet tom bygning på ejendommen, og om istandsættelsen af boligen kan finansieres.
Der er også sagt, at der findes mindst, og det er de oplysninger, vi har fået fra Landbrugets Rådgivningscenter,
40 millioner m2 overflødiggjorte driftsbygninger.
Jeg må bare sige til fru Pernille Blach Hansen: Det er da alligevel underligt, at når vi diskuterer de her ting, så skal det siges bagefter, at det ikke er så godt at lovgive på grund af egen erfaring, man skal ikke følge så meget med i tingene, man skal lovgive uden at bruge, hvad man selv har oplevet.
Jeg tror nu ellers, det kan være en nok så god regel en gang imellem, når man lovgiver, at man lige tænker selv: Gad vide, hvordan det kommer til at virke?
Men lad nu det være.
Det her er faktuelt det, jeg kan oplyse om det, og det har jeg gjort.
Jeg mener heller ikke, at man har behov for mere.
Det kan man være uenig i, men jeg forstår, at et flertal er enig i, at det her er grundlaget for, at man godt kan træffe den afgørelse, og det er jeg så bestemt enig med flertallet i.
Jeg må bare sige om hr. Gert Karkov, som han hedder, fra Landboforeningerne: Man skal lade være med at referere
landbrugets gamle høringssvar, fra før ændringsforslagene kom, men jeg forstår godt, man gør det.
Det ville klæde hr. Carsten Hansen at gå ind på Landboforeningernes internetside - www.landbo.dk. - hvor man vil kunne se, at der den 22. maj er lagt på nettet, at den 23. maj andenbehandler man ministerens lovforslag, og at de håber, det går igennem.
Det tyder jo på, at landbruget er enig.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-28:
I sidste uge var hr. Flemming Oppfeldt og undertegnede til et møde i Arbejdsmarkedsudvalget, hvor vi havde kaldt på ligestillingsministeren for at få vurderet den ligestillingsmæssige konsekvens af det her lovforslag.
Og der sagde regeringen: Vi vil ikke gøre noget, når det drejer sig om skat, men vi vil gerne finde ud af noget på kønsarbejdsdelingen.
Er Venstre enig i det synspunkt, at hvis man skal gøre noget for at ændre på uligheden, skal man gøre noget ved kønsarbejdsdelingen?
Hvad er det for nogle forslag, Venstre har i bagagen for at rette op på, at kvinderne har mindre i pension, mindre i løn osv.?
Når vi taler om fordelingspolitikken, vil det også være ret interessant at høre om de hårdtarbejdende kvinder, som vi nu har kunnet konstatere for de flestes vedkommende arbejder til en lav løn: Hvad vil man egentlig gøre for at hjælpe dem op?
Hvis de ikke skal have pension, er det så løn, eller hvad er det for nogle instrumenter, man vil bruge?
Vi kan jo også konstatere, at lønstatistikken er fjernet for dem. Man siger, det skal være sådan, at det, man har sparet op, får man også ud igen.
Problemet er jo lige nøjagtig for de tre grupper her, at de mangler noget at spar' op ouw, som man siger oppe i Vendsyssel.