Frode Sørensen (S), 2001-03-27:
Ved førstebehandlingen af dette forslag kunne jeg glæde mig over, at der var bred støtte til forslaget.
Der er også god grund til at støtte forslaget.
Det skal nemlig imødegå konstruktioner, hvor danske skatteregler og danske selskaber bruges til at omgå andre landes beskatning.
Sådanne konstruktioner er typisk etableret af selskaber
fra lavskattelande eller fra skattelylande.
Efter forslaget vil Danmark beskatte udbytter fra danske selskaber til selskaber i disse lande.
Så har de ingen fordel ved at oprette et dansk selskab for at undgå skatten i et andet land.
Forslaget imødekommer den kritik, som andre lande, og det er både EU-lande og lande uden for EU, har rettet mod Danmark.
Forslaget vil derimod ikke ændre på, at Danmark ikke beskatter udbytter, som udenlandske moderselskaber modtager fra reelle investeringer her i landet.
Forslaget omfatter nemlig ikke udbyttebetalinger til selskaber i andre EU-lande eller selskaber i lande, der har en dobbeltbeskatningsaftale med Danmark.
Her ved andenbehandlingen er billedet skiftet.
Nu vil Venstre, De Konservative, CD og Kristeligt Folkeparti stemme imod.
Og jeg forstår ikke hvorfor.
Der henvises til, at regeringen har erklæret sig uenig i den vurdering, som flertallet i EU's såkaldte adfærdskodeksgruppe har foretaget.
Det er ikke noget nyt, der kan ændre nogens holdning.
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget.
både i og uden for EU.
Andre lande har med rette kritiseret denne virkning.
Der henvises til, at først ved udgangen af dette år vil der foreligge et resultat af undersøgelsen om antallet af gennemstrømningsselskaber, der er oprettet til at omgå andre landes skatteregler.
Men man kan spørge, hvorfor forslagets vedtagelse skal afvente resultatet af denne undersøgelse.
Vi ved, at der findes selskaber, der alene er oprettet for at omgå andre landes beskatninger.
I advokat- og revisorkredse tales der om ca. 500 selskaber.
Er den oplysning ikke tilstrækkelig til at gribe ind, eller vil man først gribe ind, når der er et bestemt antal selskaber?
Der henvises også til, at forslaget skulle skabe usikkerhed om skatteforholdene i Danmark.
Men hvis vi venter med at vedtage forslaget, til vi har resultatet af undersøgelsen, kan man vel netop tale om, at der er usikkerhed om skatteforholdene.
Under udvalgsbehandlingen er der ikke vist et eneste eksempel på, at forslaget rammer skævt.
Der er ikke vist eksempler på, at vi mister reelle udenlandske investeringer, som vi er interesseret i, eller at reelt en eneste arbejdsplads nedlægges.
Under udvalgsbehandlingen blev der nævnt eksempler, hvor gennemstrømningsselskaber, der var oprettet i tillid til de gældende regler, ikke kan videreudlodde de udbytter, som de allerede har modtaget, inden de nye regler træder i kraft.
Jeg er så kommet denne kritik i møde og har fremsat ændringsforslag, som udskyder ikrafttrædelsen.
Under udvalgsbehandlingen blev der nævnt eksempler, som skulle vise, at forslaget ikke var effektivt.
Vi var ikke enige i denne kritik, men for en sikkerheds skyld har vi fremsat et ændringsforslag, der gør det tydeligt, at der kun er skattefrihed for udbytter til moderselskaber i et andet EU-land eller i en land, som har en dobbeltbeskatningsaftale med Danmark, hvis udbyttet er omfattet af EU's moder/datterselskabsdirektiv eller dobbeltbeskatningsaftalen. Jeg undrer mig i det hele taget over, hvad Venstre, De Konservative, CD og Kristeligt Folkeparti ville svare på andre landes kritik af de danske regler, hvis det var sådan, at det var dem, der var i regeringen.
Jeg synes, at deres holdning i denne sag viser, at enten er der tale om drilleri, eller også kan de ikke tage et ansvar selv i tilfælde, hvor der er tale om lovgivning, der ikke angår reel erhvervsvirksomhed her i landet.
I øjeblikket behandler vi i Folketinget flere beslutningsforslag fra de borgerlige partiers side om ændringer på skatteområdet.