runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2003-11-21:
Det er vigtigt, at vi fortsat sikrer en obligatorisk borgerinddragelse af de etniske minoriteter via integrationsrådene.
Hvis man fjerner rådene som lovpligtige, risikerer vi, at mange kommuner fremover ikke vil rådføre sig med de etniske minoriteter om kommunens integrationspolitik.
Integrationsrådene skaber et vigtigt dialogforum for borgerne indbyrdes og for borgerne og kommunalpolitikerne.
Magtudredningen konkluderer i sin undersøgelse af integrationsrådenes effekt, at integrationsrådsmedlemmer føler, at de har fået indflydelse på kommunens integrationsindsats.
Samtidig vurderer Magtudredningen, at integrationsrådene har været med til at kvalificere den integrationspolitiske debat.
Integrationsrådene har været med til at styrke de etniske minoriteters medborgerskab i Danmark, men desværre ikke så meget, som man kunne have håbet.
Det skyldes først og fremmest en uklar lovgivning, der dybest set ikke har tildelt integrationsrådene noget formål, og derfor har integrationspolitiske aktører kunnet møde integrationsrådene med meget forskellige forventninger.
Lovforslaget sender endnu et uheldigt signal om regeringens manglende vilje på integrationsområdet.
Hvis regeringen virkelig ønskede at styrke integrationen for herboende udlændinge og indvandrere, skulle man frem for at fjerne eksistensgrundlaget for rådene præcisere deres formål og ikke mindst kompetencefordelingen mellem råd og kommunalbestyrelse.
Vi har hos Kristendemokraterne meget svært ved at se, hvorledes de etniske minoriteters indflydelse på det integrationspolitiske arbejde i kommunerne kan sikres, hvis integrationsrådene gøres frivillige.
Vi kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-21:
Sagt til hr. Søren Søndergaard: Her er ikke tale om en skat.
Her er tale om, at staten fremover yder et mindre tilskud til en ordning og dermed opnår en besparelse.
Der er, må jeg også sige, fuldstændig enighed i regeringen om forslaget.
Det er et forslag, som indgår som en finansiering og er et finansieringselement i det samlede finanslovforslag.
Det var det, jeg hæftede mig ved.
Det er også derfor, at jeg må afvise at love at lave om på det senere, hvis statistikkerne viser, at det ikke fører til et lavere sygefravær, for den besparelse må vi holde fast i som et afbalanceret finansieringselement i den samlede finanslovpakke. Men jeg er fuldstændig enig i de bemærkninger, beskæftigelsesministeren har gjort i forbindelse med lovforslagets fremsættelse, at det formentlig vil føre til et lavere sygefravær, fordi der bliver et større incitament til at se på forebyggende foranstaltninger i de mindre virksomheder, der kan nedbringe sygefraværet.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-21:
Hvis man ikke tegner forsikringen, er det, fordi man mener, at her sker der ikke noget.
Så jeg forstår slet, slet ikke den der argumentation med, at nu kan alle dem, der ikke er forsikret, gå ind og forsikre sig, for nu kan det lige pludselig betale sig.
Her kan man ikke snakke udenom.
Da vi havde karensdag for den almindelige medarbejder i virksomhederne, hvad skete der så?
Der blev oprør.
Og hvad skyndte man sig at gøre?
Trække det tilbage.
Træk dog det her forslag tilbage.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-21:
Nu står fru Irene Simonsen og siger noget om nogle tal, og jeg går ud fra, at fru Irene Simonsen har de tal. Vi har i et § 20-spørgsmål bedt om at få de officielle tal fra ministeriet, men dem går jeg så ud fra at fru Irene Simonsen har.
Vi har ikke fået dem officielt fra ministeriet.
Men det ville være rart lige at få bekræftet, om de tal er tilgængelige her, ellers må vi jo vente, til vi får de officielle tal fra ministeriet.
Irene Simonsen (V), 2003-11-21:
Hvis vi kigger på de her tal, er det ret indlysende, hvordan det hænger sammen.
Derfor er det her også et knaldgodt forslag for de små selverhvervende, for der er mange små selverhvervende, som ikke har sygeforsikring, fordi de netop ikke har så stort et sygefravær, og derfor kan det ikke betale sig.
I min virksomhed har jeg lavet regnestykket, og der var det sådan, at hver af de 15 medarbejdere, der var, skulle have et gennemsnitligt sygefravær på 4½ dag om året, før jeg overhovedet havde betalt forsikringspræmien.
virkelig meget.
Men nu kan det betale sig også for dem, der ikke er forsikrede, at forsikre sig, så man hjælper dem faktisk.
Det ville være dejligt, hvis Dansk Folkeparti med fru Colette L. Brix og hr. Bent Bøgsted kunne se incitamentet til det og så være med til at hjælpe de små selverhvervende til, at det også kan betale sig.
Når man gør en indsats, kan det faktisk betale sig at forsikre sig dér, hvor man virkelig bliver ramt.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-21:
Det undrer mig lidt, at fru Irene Simonsen kan stå her og sige, at det er en glædens dag, når et flertal i Folketinget faktisk går ud og siger, at de små selvstændige ikke gør noget for at nedbringe antallet af sygedage.
Det er det, der er blevet sagt i det her lovforslag, og det er så et incitament til at nedbringe antallet af sygedage, ved at man fjerner bidraget til den første sygedag.
Det har fru Irene Simonsen lige stået og sagt med et eksempel fra sin egen virksomhed.
Der var et par langtidssyge, men ellers var der ikke rigtig nogen sygedage.
Et godt tegn på at små selvstændige ikke har så mange sygedage, åbenbart.
Alligevel står der i lovforslaget, at de små selvstændige har flere sygedage end de store virksomheder, selv om tallene viser det modsatte.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-21:
Nu bliver jeg nødt til at sige det her, for der er noget, der undrer mig utrolig meget.
Denne her forsikring er lavet, for at de små selvstændige skal nedbringe sygefraværet i deres virksomheder, fordi man har fundet ud af, at det er højere, end det er i ikkeforsikrede virksomheder.
Her er det, at vi skal have en sammenligning også med de store virksomheder, for alt andet lige har de små virksomheder ikke så mange sygedage. I en lille virksomhed, hvor man har en medarbejder, der er der hver dag, tjener man altså penge.
Det kan f.eks. for en håndværker betyde 4.000-10.000 kr. på en dag, hvis en ansat ikke er der, men man får ca. 500 kr. tilbage fra forsikringen. Alt andet lige er regnestykket meget nemt at regne ud.
Alle små selvstændige har da gjort et enormt arbejde for netop ikke at få nogen syge i deres virksomheder, da det koster kroner.
Det kan da ikke afvises.
Hvorfor går man hen og prikker til nogle her nu og siger, at det er alle de små.
Jeg ved godt hvorfor.
Det er nemlig så nemt.
Prøv at se, da det var dagpengedebatten, hvor det væltede ind med protester.
Der er ikke så mange, der støtter deres sag.
Derfor tager man dem og siger: 50 mio. kr. til tant og fjas til Det Kgl. Teater; vupti, så er den klaret.
Irene Simonsen (V), 2003-11-21:
Jeg må jo så sige, når fru Colette Brix siger, at det er en sorgens dag for hende, at det faktisk er en glædens dag for mig, både som politiker og bestemt også som selverhvervende og indehaver af en mindre virksomhed med 15 ansatte.
Det er jeg nødt til at give en forklaring på: Hjemme i den virksomhed, som jeg er ejer af, har det faktisk været sådan, at vi har arbejdet intenst med sygefravær.
Det gør, at vi sjældent har de her sygefravær på 1 og 2 dage, for vi går ind og fordeler arbejdsopgaverne efter, hvordan de pågældendes helbredstilstand er.
Vi har derimod været inde i en periode, hvor vi har haft
to meget alvorligt langtidssyge
Det har kostet, og jeg har personlig ikke haft sådan en forsikring i min virksomhed, fordi den er for dyr i forhold til det sygefravær, vi har.
Men nu kan det altså betale sig for mig at forsikre for sygefravær, for nu bliver præmien så billig, at det kan betale sig for mig, når jeg løber ind i det uheldige, at nogle virkelig er syge og har langtidssygefravær.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-21:
Jeg synes, der har været spot på de små selvstændige herinde i Folketinget igennem lang, lang tid, og det har jeg været fuldt ud tilfreds med.
Jeg har selv været med til at lave iværksætterpakken.
Jeg har selv været med til at kigge på det rummelige arbejdsmarked, og jeg har selv været med til »Flere i arbejde«. Når nu ordføreren fra Venstre står og siger, at det her er et rigtig godt forslag, så ved jeg ikke rigtig.
Fru Irene Simonsen har også selv været selvstændig.
Jeg ved, hvor afhængige små selvstændige netop er af, at man har en sygeordning.
Med hensyn til de tal, der er blevet lavet, vil jeg også godt lige bede fru Irene Simonsen om at se på Dansk Arbejdsgiverforenings tal.
Jeg har også bedt ministeriet om at få uddybet det her, men har desværre ikke fået tallene til i dag, men jeg regner med at få dem i eftermiddag eller måske i morgen tidlig.
Det her er et forslag, der aldrig nogen sinde skulle have været født.
Irene Simonsen (V), 2003-11-21:
Lovforslaget her er et led i finanslovaftalen for 2004, og formålet med det er at nedbringe sygefraværet.
De økonomiske incitamenter for arbejdsgivere til at begrænse sygefraværet skal øges ved at ændre på den forsikringsordning, man frivilligt kan tegne.
Mindre arbejdsgivere kan i dag forsikre sig ved lønmodtageres sygdom for de første 2 uger fra den første dag, og da ordningen ikke dækker alle sygdomme, er der altså ikke det store incitament til her at arbejde for at nedbringe antallet af sygedage.
Tallene viser, at forsikrede virksomheder generelt har et højere sygefravær pr. ansat end de, der ikke er forsikrede, og mindre virksomheder har også et gennemsnitligt længere sygefravær pr. ansat end ikkeforsikrede.
Så forslaget går ud på, at lønmodtagerens første arbejdsdag ikke længere skal omfattes af sygeforsikringsordningen for mindre virksomheder.
Private arbejdsgivere kan først få refusion fra kommunen for sygedagpenge til lønmodtageren fra anden sygefraværsdag.
Arbejdsgiverne kan stadig væk lave, og det er meget væsentligt at pointere, en § 28-aftale, som de har kunnet hidtil - det er altså dér, hvor man går ind og kigger på dem, der lider af en kronisk sygdom - og derved få dækket også fra første sygedag, når der er etableret en § 28-aftale.
Så forslaget rammer ikke, kan vi sige, de svagt stillede grupper i samfundet.
Ændringer i forsikringsordningen vil give en besparelse
på 117 mio. kr. i præmiebidrag fra arbejdsgiveren.
Så virksomheder med intet eller et lavt sygefravær bliver faktisk belønnet ved ændringen, og virksomheder med et højt sygefravær får så flere udgifter til sygedagpenge.
Men selve forsikringen bliver altså stadig billigere for alle virksomheder.
Så det her er et virkelig godt incitament inden for noget for noget-princippet.
De, der går ind og arbejder med sygefraværet, kan altså også få en besparelse ud af det.
Venstre vil støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2003-11-21:
Jeg håber ikke, at den indirekte anklage, der var mod socialdemokratiske borgmestre, virkelig menes fra ministerens side.
Jeg husker, at ministeren for 14 dage siden var på besøg i Ishøj, en socialdemokratisk kommune, hvor han skamroste integrationsindsatsen lokalt og virkelig fik set, hvordan man derude har fået det til at fungere med et integrationsråd.
Irene Simonsen (V), 2003-11-21:
Jeg synes, jeg skylder ét svar: Det tal, jeg kender, er, at gennemsnittet er 7,5 sygedage på de mindre virksomheder.
Det betyder jo rent faktisk, at det kan betale sig at være forsikret, men hvis man har mindre sygefravær og virkelig sætter ind over for sygefraværet, kan det ikke betale sig at være forsikret, sådan som det er nu, altså før det her bliver indført.
Man skal faktisk i gennemsnitlig ned på 4,5 sygedage
pr. medarbejder, før det kan betale sig at forsikre sig. Så er man jo sårbar, for det kan ikke en gang betale sig at forsikre sig.
Det er jo væsentligt, at vi har nogle forsikringsordninger, der er strikket sammen på den måde, at hvis man virkelig bliver ramt, bliver man også dækket.
Og det er det, vi sikrer nu.
Til det sidste om det Det Kgl. Teater: Jeg vil undlade at kommentere, hvad pengene skal bruges til.
Det, jeg gerne vil kommentere, er, at vi her står vi med et forslag, som faktisk kan være en forbedring for de mindre erhvervsdrivende og også for dem, som går ind og arbejder med deres sygefravær.
Vi ved, at det betaler sig at arbejde med det her, og det gør det også til gavn for virksomheden, for så har ikke mindst den en økonomisk gevinst, når den begynder at arbejde
med det, der direkte kan aflæses på bundlinjen
Og det er bestemt også noget samfundet nyder gavn af, når vi arbejder med det her.
Morten Bødskov (S), 2003-11-21:
Nu skal vi ikke tærske langhalm på det her, men jeg vil godt sige om bemærkningen: »Forslaget skal altså på ingen måde ses som en opfordring til kommunalbestyrelsen om at nedtone dialogen, men tværtimod en opfordring til at søge den optimale form for dialog«, at dér, hvor jeg kommer fra, kaldes det tomsnak.
Der er jo intet indhold i det.
Det er signalet, det er galt med her. Hvis man fra regeringens side havde villet, at man lokalt skulle have råd, som var velforankrede i lokalsamfundet, og som kunne involvere folk - både danskere og folk med anden etnisk baggrund - i, hvordan integrationen kunne forbedres i lokalsamfundet, så skulle man holde fast i den forpligtelse, som man fjerner.
Det er det, der er hele pointen.
Det er derfor, det er et dårligt lovforslag, og det er derfor, det er et dårligt signal, når det handler om at fremme en bedre integration lokalt i det danske samfund.
Bertel Haarder (V), 2003-11-21:
Hvis hr. Morten Bødskov vil bruge sine kræfter på at gøre dette forslag til et dårligt signal, kan jeg ikke forhindre ham i det.
Jeg har sagt, at det skal ikke opfattes som et dårligt signal, og jeg beder om, at hr. Morten Bødskov heller ikke udspreder det budskab, at dette er et dårligt signal.
Han kan bare læse op fra lovforslagets bemærkninger og se, at her styrker vi altså dialogen med de etniske minoriteter på regeringsniveau, og vi henstiller til kommunerne, at de også gør det - det er i bemærkningerne, afsnit 3: Frivilliggørelse af integrationsrådene, sidste afsnit.
Så hvilke signaler der sendes, ja, det kan hr. Morten Bødskov jo bidrage til; jeg gør det ikke, og regeringen gør det ikke.
Morten Bødskov (S), 2003-11-21:
Det sidste var uhyre interessant, for det, ministeren står og siger, er jo en klar indrømmelse af, at dette lovforslag er et meget dårligt signal.
Og det er sådan set også det, der er vores bekymring.
Som hr. Søren Søndergaard jo rigtigt nok påpeger, lægger frivillighedselementet jo al magten over oprettelsen af integrationsrådene i kommunerne, det er dem, der bestemmer det, og regeringen sender her et signal om: Find selv ud af det, vi har ingen som helst fastsatte rammer for det, vi synes, at I selv skal finde ud af det. Jeg synes, ministeren indrømmer
Så prøver man at dække sig ind under en masse fine hensigtserklæringer og alt muligt andet om, at det er vigtigt med integration, men der er jo i det her intet, som sikrer, at vi får etniske minoriteter og andre grupperinger fast forankret om den vigtige opgave, integrationen er i lokalsamfundene.
Det er det, der er pointen, og det er det dårlige signal, det her lovforslag sender, og som integrationsministeren nu har stået og indrømmet her fra
Folketingets talerstol
Bertel Haarder (V), 2003-11-21:
Det er jo sådan, og fra 1. januar bliver det i endnu højere grad sådan, at dårlig integration er noget, der ikke blot vil ramme udlændinge og deres efterkommere i den pågældende kommune, det vil også ramme kommunen som helhed og kommunekassen.
Kommunerne vil i fremtiden ganske enkelt blive ramt på økonomien, hvis de ikke har en god integrationspolitik, når det gælder arbejdsmarkedsdeltagelse.
Derfor tror jeg, at en kommune med rigtig dårlig integration i egen interesse vil søge at finde en dialog i den form, som nu er bedst egnet, med de etniske minoriteter med henblik på at få løst problemerne.
Der findes jo andre organer end integrationsrådene,
f.eks. de sociale koordinationsudvalg, som arbejdsmarkedets parter engagerer sig betydelig mere i end i integrationsrådene.
Måske er det i visse kommuner de sociale koordinationsudvalg, som er midlet til at få forbedret integrationen.
Den ulempe, der kan være ved det forslag, vi behandler, er selvfølgelig signalværdien: Er dette et signal til kommunerne om at nedprioritere dialogen?
Det er derfor, jeg har skrevet i bemærkningerne og sagt her ved førstebehandlingen, at det er ikke signalet, og jeg går selv foran med et godt eksempel og styrker dialogen og styrker indsatsen for, at de integrationsråd, der er, kan komme til at blive mere velfungerende, for det har jo adskillige af dem absolut ikke været i fortiden.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Bare et enkelt spørgsmål til ministeren: Hvis ministeren nu forestiller sig en kommune, hvor integrationen er rigtig, rigtig dårlig, bl.a. fordi kommunalbestyrelsen måske ikke synes, det er en særlig vigtig opgave, eller måske bare ikke magter at tage sig af den opgave, tror ministeren så, at man, når det her forslag bliver vedtaget, vil fastholde et integrationsråd, eller tror ministeren, at man i den situation vil benytte lejligheden til at få nedlagt integrationsrådet?
Bertel Haarder (V), 2003-11-21:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til forslaget.
Og så vil jeg understrege, at forslaget ikke er en opfordring til kommunalbestyrelserne om at nedtone dialogen med de etniske minoriteter.
Det er en opfordring til, at man finder den struktur for dialogen, som er bedst for den enkelte kommune.
Regeringen vil styrke sin egen dialog med de etniske minoriteter.
Jeg vil holde kvartalsmøder med Rådet for Etniske Minoriteter, og regeringen vil anbefale, at borgmestre eller kommunalbestyrelser på samme måde afholder regelmæssige møder eller på anden måde holder kontakt med repræsentanter og talsmænd og -kvinder for de etniske minoriteter.
Vi vil sørge for, at samarbejdet mellem integrationsrådene styrkes ved bl.a. at yde støtte til netværksdannelse mellem integrationsrådene og støtte til temamøder.
Endvidere vil regeringen sørge for at styrke integrationsrådene ved at yde støtte til afholdelse af kurser for integrationsrådssekretærerne.
Det er nemlig ikke alle integrationsrådenes møder, som har været lige velforberedte, og det skulle gerne forbedres i fremtiden. Med disse ord vil jeg blot understrege det, der også står så klart i bemærkningerne, at forslaget ikke går ud på at nedtone dialogen med de etniske minoriteter; forslaget går ud på, at kommunerne nu kan finde den optimale, den bedste måde at gennemføre den dialog på.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Enhedslisten kan heller ikke støtte forslaget.
For det første synes vi, det er et utidigt tidspunkt, det kommer på, altså på et tidspunkt, hvor der diskuteres en grundlæggende ændring af den kommunale struktur; det kunne passende vente til det.
Så det er sådan set et meget dårligt forslag, og jeg vil godt sige til Venstres ordfører, at selvfølgelig er det da en nedprioritering.
Der er jo masser af områder, hvor staten pålægger kommunen opgaver - masser af områder.
Og når man lige præcis her vælger at bruge det såkaldte frihedsbrev som udgangspunkt for at sige, at her skal der ikke ske noget, jamen så er det altså et udtryk for en nedprioritering.
Det vil, som jeg sagde, give mulighed for, at de kommunalbestyrelser, som ikke kan se skoven for bare træer eller problemerne for bare problemer, kan lukke øjnene og sove videre og lade være med at oprette det, og det synes vi
er en dårlig idé.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-21:
Da mit partis ordfører, fru Elsebeth Gerner Nielsen, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hendes vegne gøre nogle bemærkninger til lovforslaget.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte lovforslaget.
Vi mener, det er vigtigt at sikre en lokal forankring i arbejdet med integration, og det mener vi integrationsrådene kan yde
et godt bidrag til.
Vi risikerer at miste vigtig inspiration, hvis vi nedlægger rådene, og den risiko ønsker vi ikke at løbe.
Derfor agter vi ikke at støtte forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-21:
Da den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Ligesom tilfældet var med L 58 om ophævelse af krav om kommunal sundhedsredegørelse, som vi behandlede forleden, har også dette lovforslag sit udspring i regeringens frihedsbrev fra januar 2002 og efterfølgende kommuneaftalerne fra 2003. Heri blev det besluttet, at der skulle nedsættes et udvalg, der bl.a. skulle foretage en kritisk vurdering af råd og nævn, der vedrører det kommunale opgaveområde.
Udvalget skulle endvidere vurdere nødvendigheden af de eksisterende regler for kommunale indberetninger og redegørelser.
Udvalget fremkom i maj 2003 med en rapport vedrørende kommunale råd og nævn m.v., hvori det anbefalede, at de lovpligtige integrationsråd gøres frivillige.
I de gældende regler er det sådan, at 50 personer kan kræve, at der oprettes et integrationsråd. I Det Konservative Folkeparti ved vi udmærket godt, at der i mange kommuner findes særdeles velfungerende integrationsråd, og at der sikkert vil komme flere til.
Men vi mener, at det er fornuftigt og rimeligt at gøre det frivilligt for kommunerne at oprette dem. Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, hvad hr. Ole Sohn sagde om, at De Radikale vil give en melding om deres stillingtagen ved anden behandling.
Men over for hr. Bøgsted kan jeg ikke bekræfte, at det var en rigtig udlægning af tingene.
Virkeligheden er jo den, at de penge, vi snakker om, er penge, der tilhører lønmodtagerne.
Det er penge, som bør gå til lønmodtagerne, og de konkrete penge er nu for tredje år i træk blevet frataget - frataget - lønmodtagerne.
Det er jo en kendsgerning, som man ikke på nogen måde kan snakke udenom.
Og det synes vi er forkert.
Vi kan f.eks. ikke forstå, hvorfor man vil forære værdierne ude i Nordsøen frem til 2043 til en af de rigeste koncerner i Danmark.
Det hænger ikke sammen, hvis man vil være et socialt ansvarligt parti.
Det er bare det, jeg siger.
Bertel Haarder (V), 2003-11-21:
Hvis nu hr. Morten Bødskov gjorde en indsats for, at de socialdemokratisk styrede kommuner styrker dialogen og gør det på den optimale måde, så var det et signal, som var værd at høre på, men det signal, hr. Morten Bødskov her står og hælder ud over Folketinget, er jo bare den sædvanlige socialdemokratiske sang om, at paragraffer og strukturer løser problemer.
Det gør de jo ikke.
Det, der er afgørende, er, om viljen er god hos de mennesker, der befinder sig i de strukturer.
Jeg dokumenterer, at regeringens vilje er god.
Vi går foran med et godt eksempel, og vi opfordrer kommunerne til at gøre det samme; til gengæld får de større frihed til selv at finde formen for dialogen.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-21:
Hvorfor siger fru Irene Simonsen det ikke, som det er, nemlig at pengene skal bruges til noget andet i finansloven, i stedet for at komme med en masse søforklaringer om, at det er for at nedbringe sygedagene i de små selvstændige virksomheder?
Det virker noget horribelt.
Man kan lige så godt sige det, som det er.
Jeg har mange gange fået at vide, når jeg har stået her i salen, at jeg lige så godt kunne sige det, som det er, og sige, hvad pengene skal bruges til.
Det er jo ikke sådan, at det er for at nedbringe sygedagene.
Det er jo reelt for at få finansloven til at hænge sammen.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Jeg vil godt udtrykke respekt for hr. Lars Barfoed for at gå op og sige, at o.k., der var en forhandling, og det her var ikke noget, Det Konservative Folkeparti var vild med, men der skulle nogle penge ind, og i den sammenhæng, fordi der skulle nogle penge ind, var det så noget, man kunne acceptere.