runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Jamen jeg må da sige, at jeg er helt tryg ved, at gennem en given skattelettelse, som vi kommer med, kombineret med et skattestop, så gennemføres den politik, Socialdemokratiet gerne så.
Det tyder bare på et meget bredt flertal omkring skattepolitikken.
Det er jeg da meget tilfreds med.
Men der er altså den lille sikkerhed i vores system, at der er et skattestop.
Man kan jo spørge borgerne på gaden, om de i virkeligheden føler, at de betalte mindre i skat i 2002, 2001, 2000 i forhold til, hvad de betalte i 1993 og 1994, når man ser på afgiftsniveauet, det, man betaler, når man skal klare dagligdagens fornødenheder.
Det overlader jeg trygt til borgerne selv at vurdere.
Men jeg er meget glad, hvis der her er tilsagn om, at hvis vi kommer med en glidende nedgang i niveauet for beskatning af arbejdsindkomst, kombineret med skattestoppet, er det i overensstemmelse med det, som Socialdemokratiet gerne vil.
Det vil jeg se som et tilsagn.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-29:
Ja, det er altid så fascinerende, når finansministeren bruger udtryk som »30 år med at skaffe verdensrekord i beskatning«.
Så er det jo, når man tilhører Socialdemokratiet, så også meget glædeligt - og det kan finansministeren bekræfte, for finansministeren har alle tallene - at den eneste periode i disse 30 år, hvor skatten rent faktisk ikke steg væsentligt, var i de 9 år, hvor vi havde en socialdemokratisk ledet regering, nemlig fra 1993-2001.
Det er faktisk stort set den eneste periode, hvor det lykkedes at holde skattetrykket intakt, så der ikke kom stigninger.
Og jeg går også ud fra, at det så kan bekræftes, at netop det, som var sat i gang med 2010-redegørelsen fra vores side, var det, der er grundlaget for et lavere skattetryk faldende med ca. 2 pct., så det er stort set bare den del af vores program, som regeringen gennemfører. Så enkelt er det vel rent faktisk, uanset at partiet Venstre gerne vil tegne et andet billede.
Jeg skal slet ikke minde om, hvor meget skatten steg, da vi havde Schlüterregeringen.
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Skattestoppet er den bedste garanti for ærlige skattelettelser, for det betyder, når vi tager et område ud, f.eks. beskatning af arbejdsindkomst, og reducerer skatten, så er det en ærlig skattelettelse, for der er ikke andre steder, man til gengæld tager pengene op af borgernes lommer.
Sådan skal det være.
Til det der med småjusteringer: Nu har det vel taget 30 år at nå et niveau, hvor Danmark stort set har verdensrekord, når det gælder beskatning af personlig indkomst og beskatning i form af afgifter på dagligvarer og fornødenheder, og så er det klart, at man ikke over night kan komme ned på det, andre vil kalde et mere rimeligt niveau.
Så det, der hele tiden har været små bidrag til, er, at skattebetalingen er øget år for år - ja, det kan også godt være små bidrag den anden vej, som kræver et vist antal år, før man får det, som spørgeren vel mener er meget synlige og store skattelettelser. Men sådan er virkeligheden.
Når vi stadig skal finansiere det velfærdssamfund, som vi ønsker, i fællesskab, så er det egentlig at sikre, at den tilpasning finder sted, sandsynligvis i takt med, at væksten, altså den samlede produktion i Danmark, gennem effektivitet og ny viden og teknik gør, at det, man har brug for til at finansiere vores offentlige velfærd, er en mindre del af den samlede kage, altså at vi stadig har vækst i offentlige servicetilbud, men at den samlede vækst gør, at vi reelt kan reducere skatterne over året.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-01-29:
Jeg synes, jeg var fuldstændig klar og meget konkret i min besvarelse.
Rådgivning ydes af organisationer, i det her tilfælde konsulentordninger, der modtager statstilskud, og de er forpligtet til at yde rådgivning både til medlemmer og til ikkemedlemmer.
Hvis jeg må få lov at referere fra betænkningen, konkluderer man på side 70 og side 71 ganske klart, at på grundlag af de oplysninger, man har modtaget, finder man ikke, at der, for så vidt angår forholdene inden for fiskeri- og landbrugssektoren, synes at eksistere eksklusivbestemmelser eller eksklusivlignende forhold, der begrænser erhvervsudøvelsen.
Udvalget har lagt vægt på, at de oplysninger, det har fået, bestemt ikke giver anledning til, at man har nogen problemer, for så vidt angår det område.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-29:
Ja, det kan vi jo bruge meget tid på.
Jeg vil godt sige, at det skattetryk, som det er beregnet ud fra, er OECD-modellen, altså de økonomiske samrådsorganisationers model, og lige bestemt den forklaring, som finansministeren giver, rykker stort set ingenting.
Det ligger der faktisk svar på fra skatteministerens side.
Det kan man jo så bare have med ved siden af.
Men sagen er jo - og det er jo også det, som
finansministeren ikke er glad for at sige - at den eneste periode, man reelt har haft et skattestop af længere varighed, er de 10 år eller næsten 10 år, hvor vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-29:
Ministeren mener altså, at der skal fastsættes nogle regler.
Vil ministeren så foreslå i Ministerrådet, at der bliver fastsat en regel, der gør, at man ikke kan hælde penge i værker, der er uforsvarlige, så man f.eks. ikke kan fylde penge i det værk ved Kursk, fordi vi ikke vil være med til at støtte videreførelsen af værker, der er farlige?
Er det sådan nogle regler, der bliver tale om, og er det sådan nogle regler, ministeren selv vil arbejde for at der bliver indført?
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Ja, det er jo en lang debat om udsving i de enkelte år.
Vi kan gå ind og se på kommuneskatter og på amtsskatter og se, hvad det egentlig var, skattestoppet, hvis det skulle have virket over de år, ville have betydet. Det er en hel anden drøftelse end den, som hr. Jens Peter Vernersen lægger op til, når man ser på udsvingene, hvor høj skatten var, også når man korrigerer for den indirekte virkning af at gå fra direkte beskatning til indirekte beskatning.
Det har ikke noget at gøre med OECD-regelsættet, for det
er jo lige præcis her, man også definerer, hvad et skattetryk er.
Når man tager det som en procentandel af bruttonationalproduktet, så er det helt klart, at jo mere man lægger ind som indirekte afgifter, selv om der er en stigning i totalbeløbet til statskassen, vil man kunne komme ud for, at skattetrykket falder.
Man kan godt have et fald i den personlige beskatning og en stigning i de indirekte afgifter, der giver mere til statskassen, men resultatet viser alligevel, at skattetrykket falder.
Sådan er regnestykket jo gjort op, i og med at bruttonationalproduktet indeholder indirekte afgifter og ikke indeholder direkte skatter.
Så det er jo et regnestykke.
Og Skatteministeriet havde jo dengang 13 forskellige måder på hjemmesiden til at beregne skattetryk efter.
Der var 13 forskellige modeller.
Jeg er vist nødt til lige at læse spørgsmålet op, for at andre kan forstå det. Spørgsmålet lyder jo: »Kan ministeren bekræfte, at reaktor nr. 5 ved atomkraftværket Kursk, K5, i Rusland er på listen over potentielle modtagere af Euratom-lån, og at K5 er af samme type som den reaktor, der i 1986 forulykkede i Tjernobyl?
« Jeg kan bekræfte, at reaktor 5 i Kursk er af samme type som reaktoren i Tjernobyl, nemlig det, der hedder RBMK-typen, som ikke siger mig så meget, men som teknikere ved hvad er.
Det er en såkaldt grafitmodereret kogendevandsreaktor.
Sådan står der i parentes.
Det er over for mig oplyst, at reaktoren optræder på en uformel bruttoliste fra Kommissionen.
Medlemslandene har udbedt sig listen for at få et klarere billede af, hvilke potentielle projekter Kommissionen har i tankerne, når den foreslår en forhøjet Euratom-låneramme.
Da listen ikke er blevet drøftet endnu, kender vi ikke Kommissionens holdning.
Der er hverken søgt om finansiering til Kursk 5 eller foretaget nogen sikkerhedsvurdering.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
Jeg håber, at det er mod bedre vidende, at ministeren svarer på den måde.
Der ligger jo regler for Euratom i forvejen.
Kan ministeren bekræfte, at de regler indebærer, at hverken Ministerrådet eller Europa-Parlamentet har nogen som helst indflydelse på, hvad det er for nogle projekter, Euratom bruger sine penge til?
Det er såmænd det, jeg spørger om.
Kan ministeren bekræfte, at det er de eksisterende regler?
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Det afhænger jo fuldstændig af det regelsæt, der stilles op, og det er det, der skal lægges frem, bearbejdes og vedtages.
Det er Rådet, der vedtager reglerne, og det vil sige, at det er Rådet, der definerer, hvordan pengene kan bruges og til hvilke formål.
Man disponerer ikke frit.
Man må vende tilbage, når man ser, hvad det er, Rådet
har vedtaget, og hvordan regelsættet ser ud.
Vi må vende tilbage til Folketinget og redegøre for det, når det vedtages.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
Det kunne godt være, at finansministeren her skulle have læst spørgsmålet op først.
Kan finansministeren i modsætning til det, han lige har sagt, bekræfte, at hverken Ministerrådet eller Europa-Parlamentet har nogen som helst indflydelse på, hvad pengene i Euratom bliver brugt til, når først de er bevilget?
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Spørgsmålet kører på, om Kommissionen helt egenhændigt og frit kan disponere over rammen.
Det, jeg har sagt tidligere, er, at det, der ligger, jo er en bearbejdning af et regelsæt, og det, regeringen vil sikre om de frihedsgrader, som Kommissionen måtte have, er, at de er meget veldefinerede.
Altså hvad er formålet?
Og jeg gentager: Sikkerhed eller dekomponering af værkerne er højeste prioritet.
Der er ikke frit slag i anvendelsen af pengene.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
»Kan ministeren bekræfte, at det er Kommissionen, der suverænt udmønter lånerammen under Euratom, og at hverken medlemslandene eller Europa-Parlamentet har indflydelse på udmøntningen af lån til atomkraftværker i Østeuropa eller Rusland, når først Rådet enstemmigt har bevilget lånerammen?«
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Jeg har det samme klare svar, at jeg ikke ved, hvorfor værket står på en uformel bruttoliste.
Jeg ved det ikke, og det må jeg vel have lov at spørge til.
Er det en fejl, eller hvad er meningen med det?
Det svar skal man jo have, før jeg kan svare.
Vores ønske er, at usikre værker skal gøres sikre eller rives ned.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
Kan finansministeren give en bare nogenlunde logisk forklaring på, at EU skulle have gode grunde til at stoppe penge i et værk i Rusland af fuldstændig samme type som det, der ligger i Litauen, og hvor EU har stillet det som en betingelse, for at Litauen kan blive optaget i EU, at det værk bliver lukket?
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Det enkle svar er, at jeg ikke ved, hvorfor det værk står på en uformel bruttoliste.
Det spørgsmål skal man have lov at stille og høre en forklaring på.
Bliver det pillet af, eller hvad?
Regeringens holdning er den, at vi ønsker, at værker er så sikre som muligt, og at usikre værker enten skal gøres sikre eller rives ned.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-29:
Jeg synes, at ministerens besvarelse er meget svær at forstå.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Er vi ikke enige om, at man skal formå Rusland til ikke at bygge det værk færdigt, at det skal lukkes, og at den danske regerings indsats derfor må gå ud på, at det skal lukkes - ikke, at det skal bygges større, ikke, at man skal bruge penge på at videreføre driften af et værk, der er totalt uforsvarligt?
Det håber jeg da vi kan være enige om.
Ministeren må undskylde mig, men jeg synes, hans besvarelse er meget kryptisk i en sag, hvor der kan svares meget enkelt.
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Det, jeg kan sige, er, at vi har sikkerhed som den højeste prioritet.
Jeg skal ikke her forudskikke, hvordan et værk vil blive håndteret, om det bliver revet ned eller bliver ibrugtaget med et lavere sikkerhedsniveau.
Det ved jeg ikke noget om.
Det er jo en konkret vurdering, hvor det er eksperter, der i sidste ende er med til at træffe den beslutning ud fra den ramme eller de mål, som Rådet har sat op.
Det, der er tale om her, er jo et ønske om i forbindelse med udvidelsen at øge den samlede ramme og dermed også, at Rådet skal definere, hvordan man kan bruge rammen.
Den beslutning er overhovedet ikke taget.
Der har været en foreløbig drøftelse hos miljøministre, det er slet ikke nået til økofinministre endnu.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
Det fremgår tydeligt af det her ikkepapir, at det ikke handler om sikkerhed, det handler om, at Rusland mangler penge til at gennemføre værket.
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Det meste sikre er selvfølgelig, at det er sikre værker.
Så spørgsmålet er, om der er noget, der alligevel gennemføres som et usikkert værk, eller om man kan forbedre sikkerheden.
Hvad er det for et alternativ, man står over for?
Jeg siger bare igen, at det står på en uformel liste.
Så det, man mangler, er en begrundelse for, hvorfor det står på listen, og hele den debat.
Regeringens indstilling er den, at det, der er det primære og det højeste niveau, er sikkerheden.
Så enten skal man forbedre sikkerheden, eller også skal man rive værkerne ned.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
Det står på listen, fordi nogle af finansministerens kolleger i de andre lande har bedt om den liste, som Kommissionen har.
Så enkelt er det svar.
Jeg vil gerne have at vide, da ministeren nu går så meget op i sikkerheden: Hvad giver mest sikkerhed efter finansministerens mening?
At EU lader være med at komme penge i, at Rusland kan færdigbygge en reaktor på Tjernobylteknologien, eller at man kommer penge i at bygge det.
Hvad giver mest sikkerhed?
At der er et værk med den her teknologi, eller at der ikke er noget værk?
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Nu vil jeg gentage, at den står på en uformel bruttoliste.
Og det er klart, at vi i Rådet vil spørge om, hvorfor den står på listen.
Det vil jeg også sige under næste spørgsmål.
Det er bare lige for at trække det op.
Der er ingen, der ved, hvorfor det egentlig er sat på bruttolisten.
Den er jo ikke forhandlet eller argumenteret.
Men alt andet lige må jeg jo sige, at det er til fordel for alle, hvis eksisterende værker eller værker, der er tæt på at være opført og kunne tages i brug, er så sikre som overhovedet muligt.
Det burde alle være interesseret i.
Det har også været regeringens holdning, og det er også det, der har dækket den måde, Kommissionen har arbejdet på.
Man skal have sikkerheden som allerhøjeste prioritet, altså forbedre værkers dårlige teknik, der i dag er en risikofaktor, eller man skal bruge pengene på at fjerne værkerne, altså dekomponere dem.
Det er regeringens holdning, og det er også det, der gælder i virkeligheden, når vi diskuterer det i Rådet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan mener ministeren det kan bidrage til atomkraftsikkerheden, at EU via Euratom bruger penge på at færdiggøre et værk i Rusland, som bygger på en teknologi, der oven i købet er særdeles usikker, nemlig Tjernobylteknologien?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-29:
Og det betød altså på skattetrykket stort set ingenting.
Det, som flyttede skattetrykket, var rent faktisk, da vi gjorde den særlige pensionsordning, den ene procent, til en fællesordning.
Det var også det, som nu her senest betød, at skattetrykket faldt, fordi Venstre, VK-regeringen, ændrede den særlige pension sammen med Dansk Folkeparti, sådan at alle de lavest lønnede, alle, der tjente under 266.000 kr., tabte.
Det synes jeg at jeg er nødt til at fastholde over for finansministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-29:
Jeg har forstået, at man har bedt alle ministerierne om at sige, på hvilke områder de kan træffe at have nogle eksklusivbestemmelser, for at udvalget kan finde ud af, om det er noget, der skal være omfattet af et lovforslag.
Så siger man nu her, at der synes ikke at være nogen.
Men så var det jo interessant, som hr. Ole Vagn Christensen var inde på, om man kan betale sig fra at være medlem og så opnå de samme fordele, og om den regel med de 10 pct. er lavet nøjagtig for at tvinge folk over i en organisation for dermed at have de samme rettigheder.
Det er det, der er interessant.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-01-29:
Jeg vil godt prøve en gang til at forklare, at der efter de overvejelser, man har gjort sig i udvalget, ikke er tale om eksklusivbestemmelser, hverken for så vidt angår landbrugsområdet eller fiskeriområdet.
I forbindelse med landboforeningernes udøvelse af deres job med rådgivning er det jo sådan, at hvis man søger almindelig rådgivning, er der ikke nogen overpris, hvis det er det, hr. Ole Vagn Christensen mener med en 10 pct.s forhøjelse.
Det er kun, hvis man går ind på de helt fagspecifikke områder og man dér ønsker en særlig rådgivning, at man så skal betale 10 pct. mere end den pris, som medlemmerne betaler.
Men jeg synes da, det må være helt relevant, at der til enhver tid er adgang til den rådgivning, der gives.
Nu er det jo også sådan, kan jeg sige til hr. Ole Vagn
Christensen, at de, der er medlemmer, betaler et kontingent, som er af en vis størrelse, og jeg er overbevist om, at hvis man begynder at lave konsekvensberegninger på økonomien, så vil det under alle omstændigheder være sådan, at den 10 pct.s justering på de fagspecifikke områder ikke vil være til hinder for, at nogen vil søge den rådgivning, som de finder er nødvendig.
I øvrigt er der jo også helt uafhængige rådgivningsorganer inden for både landbrugsområdet og fiskeriområdet, som man kan søge, hvis man finder, at den pris, man betaler hos landboforeningerne eller inden for fiskeriområdet, ikke er tilfredsstillende. Så jeg vil henholde mig til redegørelsen i rapporten fra sommeren sidste år, hvor man klart konkluderer, at der ikke er tale om eksklusivbestemmelser inden for de områder, som jeg er sat til at administrere.
Gudrun Laub (V), 2003-01-29:
Her taler jeg også på vegne af Det Konservative Folkeparti og kan sige, at Venstre og Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Det fremgår af bemærkningerne, at med lovforslaget ophæves formkrav i lov om offentlige veje og i lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom, hvorefter en række meddelelser til borgerne skal ske ved brev.
Begrundelsen er, at kravet om, at meddelelsen sker ved brev, kan skabe tvivl om, hvorvidt meddelelsen kan ske digitalt, f.eks. ved en e-mail.
Det er hensigten, at ophævelsen af formkravet skal gøre lovteksten mere smidig, så det er muligt at tilpasse kommunikationsformerne i takt med udviklingen på området.
Det er altså de bemærkninger, der står til lovforslaget, og det er jo ganske klart og ligetil.
Kravet om skriftlighed fastholdes.
Det er altså ikke nok at ringe eller komme med en mundtlig besked.
Der skal være skriftlighed, hvilket er nødvendigt som dokumentation i retsforhold, som det drejer sig om i de to love her.
Det er frivilligt, om borgerne vil bruge e-mail eller anden skriftlig form, men det er så en mulighed at gøre det.
Ved det her lovforslag tages der ikke stilling til spørgsmål om, hvilke retssikkerhedskrav man skal have ved brug af elektronisk post eller noget af den slags.
Det er altså simpelt hen en klargøring af, at der ikke er nogen barrierer for at bruge andet end traditionelle breve.
Venstre og Det Konservative Folkeparti støtter altså lovforslaget.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-01-29:
Med dette lovforslag vil der blive givet udvidet adgang til forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning.
Det er utrolig vigtigt, at vi til stadighed fastholder fokus på at skabe de allerbedste muligheder, når det gælder den forberedende voksenundervisning, fordi der også her er tale om en udsat gruppe af voksne, som har nogle problemer, som vi alle har interesse i bliver løst.
Det er jo en gruppe, som meget let kan blive marginaliseret i forhold til arbejdsmarkedet, men som jo har gode kompetencer, og hvor det dermed også ville være gavnligt, at de blev fastholdt i deres arbejde.
Det er klart, at er der nogle krav fra arbejdsmarkedets side, netop omkring læse- og skrivefærdigheder - hvilket der jo er - skal vi også støtte op om denne gruppe af voksne, som har nogle specifikke problemer. Så vi er i Kristeligt Folkeparti meget positive over for dette lovforslag, som netop måske peger på nogle problemstillinger - når jeg siger måske, er det, fordi vi jo skal være sikre på, at de ikke er dækket ind under anden lovgivning.
Vi kan være positive over for, at SVU gives til ordblindeundervisning fra det fyldte 20. år.
Hvis ikke den gruppe af unge er dækket ind på anden vis i en lovgivning, er det vigtigt, at vi sørger for, at de får de muligheder. Vi er også positive, når det drejer sig om, at faglærte kan opnå SVU til ordblindeundervisning.
Og også at det mindste ugentlige timetal kan nedsættes fra 6 til 3 timer.
Det vil være til gavn for samfundet som helhed, at vi netop sørger for, at man får de kompetencer, der er brug for, at man også vil sætte ind i folkeskolen osv., det er fint, men det gavner jo ikke nu.
Det er nu, der er et behov, og det er nu, vi skal sørge for, at de behov, der er, også bliver tilgodeset ved, at man kan få den hjælp og den støtte, der er brug for.
Så vi er meget positive over for dette forslag.
Pernille Falcon (EL), 2003-01-29:
Det er kun fint at få en yderligere belysning af sagen.
Det, som jeg sætter spørgsmålstegn ved, er, om det så i sig selv vil være nok til at rykke Dansk Folkepartis opfattelse, eller om den økonomiske loyalitet over for regeringen vil veje tungest, sådan som vi har set det i andre tilfælde.
Det vil da være fint, hvis man når ud over floskelstadiet i forhold til støtten af de svageste på det her felt.
Det ville være en dejlig ting.
Louise Frevert (DF), 2003-01-29:
Det er blot for at pointere over for fru Pernille Falcon, som
jeg allerede har gjort det heroppe fra talerstolen,
at selvfølgelig vil Dansk Folkeparti varetage de svages tarv.
Det er en af vores mærkesager - vort hjertebarn.
Men én ting er sikker: Jeg bad heroppe fra talerstolen om et notat fra ministeren netop for at få skitseret problemet, for at se, hvor slemt det er.
Det må være i vores alle sammens interesse.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2003-01-29:
SF's ordfører på det her område, hr. Aage Frandsen, er ikke til stede i dag, så jeg har lovet at fremlægge
SF's synspunkter
Jeg kan sige, at SF er meget positiv over for forslaget.
Det svarer helt til holdninger, vi har haft tidligere og fremlagt under den tidligere SR-regering, da SVU-loven blev vedtaget.
Afsluttende kan jeg sige, at SF helt og holdent kan støtte forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2003-01-29:
For Det Konservative Folkeparti er uddannelse en meget vigtig samfundsopgave.
Det gælder ikke mindst tilegnelsen af tilstrækkelige kompetencer inden for de helt grundlæggende discipliner, hvor det at kunne læse måske er det allerallervigtigste.
Derfor er det også vigtigt for os, at der bliver gjort en indsats for at hjælpe de mennesker i vort samfund, der har problemer med at læse.
Det er ikke behageligt at stå ved sådan nogle vanskeligheder
i et samfund, hvor aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet og i det sociale liv i langt de fleste tilfælde forudsætter gode læsekundskaber
Derfor tror vi, at flere døjer med sådanne problemer, end man umiddelbart skulle tro.
Vil samfundet påtage sig at afhjælpe problemerne, kan det meget vel blive en ressourcekrævende opgave, men i Det Konservative Folkeparti vil vi på den anden side også gerne have, at der bliver gjort en indsats på det her område, dels fordi vi mener, at vi dermed kan hjælpe mennesker til at få en mere tilfredsstillende tilværelse og større selvsikkerhed, dels, og ikke mindst, fordi samfundet simpelt hen får sin investering mangefold igen ved at satse på en veludviklet og veluddannet befolkning.
Derfor synes vi også, at der er mange gode tanker i det forslag, som Socialdemokratiet her har fremsat om at forbedre adgangen til forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning. Når vi så alligevel ikke støtter det socialdemokratiske forslag, er det, fordi vi ikke er overbeviste om, at det er de her tiltag, der er de bedst egnede til at løse læseproblemerne, og også, fordi vi synes, de økonomiske konsekvenser ikke er tilstrækkeligt belyst.
Vi er derfor til gengæld meget glade for, at undervisningsministeren her i dag har tilkendegivet, at hun vil se nærmere på problemerne for folk med læsevanskeligheder.