runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Når regnestykket gøres op med de to lovforslag, vi behandler i dag på det sociale område, er der for mig at se ingen som helst tvivl om, at der er flere forringelser, end der er forbedringer.
Det gælder i forhold til retssikkerheden, det gælder i forhold til det økonomiske fundament, kommunerne skal træffe beslutningerne på, det gælder i forhold til det faglige fundament, hvorpå behandlingstilbuddene funderes.
Det er forringelser.
Vi har sagt til regeringen og Dansk Folkeparti: Brug nu den her chance.
Vi sidder omkring forhandlingsbordet, vi vil gerne lave et forlig på det her område.
Vi har muligheden med den her kommunalreform for at omstrukturere det sociale område, så lad os da bruge det forhandlingsforløb til at skabe den sikkerhed, der skal være på det sociale område, til at skabe det udviklingsrum, som hele det sociale område har behov for.
Det har man ikke ønsket.
Tom Behnke (KF), 2005-06-16:
Vil det dermed sige, at Socialdemokratiet har den opfattelse, at retssikkerheden er bedre, som systemet er i dag?
På alle disse punkter, som fru Mette Frederiksen nu nævner, er det da bedre i dag?
Det tvivler jeg på at fru Mette Frederiksen virkelig mener.
Er det i virkeligheden ikke sådan, at når vi kommer helt ned på bundlinjen, så står der, at Socialdemokratiet ønsker en diskussion om, hvem der skal stå for driften af den pågældende institution?
Vi er jo enige om, at bygningen er den samme, beboerne er de samme, personalet er det samme, ekspertisen er den samme.
Forskellen ligger udelukkende i, hvem der skal drive institutionen.
Eller med andre ord, hvilket stempel der står øverst på lønsedlen, når medarbejderne får udbetalt løn.
Er det i virkeligheden ikke det, det hele handler om?
At Socialdemokratiet måske gerne havde set, at man i stedet for at nedlægge amterne havde nøjedes med at reducere antallet af amter til fem?
Er det ikke sådan, det ligger?
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Lad os starte fra en ende af.
Det er godt, at den specialrådgivning og den viden i de mest specialiserede sager samles ét sted.
Det er til gengæld meget dårligt set fra en borgervinkel, at man ikke har adgang til den viden og adgang til den specialrådgivning.
Skulle VISO udvikles til det potentielle organ, VISO kan gå hen og blive, skal vi gå væk fra den formulering, som socialministeren er glad for, nemlig at man som enkeltperson kun kan ringe til VISO i de få mest komplicerede og mest specialiserede sager.
Det er sådan set det, der er problemet omkring VISO.
Til rammeaftalerne: Jeg tror, at de kan blive et godt instrument, men det kræver da, at alle de tilbud, der er på det mest specialiserede sociale område og på handicapområdet i det hele taget, er omfattet af rammeaftalerne.
Hvorfor skal døgninstitutioner for børn og unge ikke være omfattet af rammeaftalerne?
Kim Christiansen (DF), 2005-06-17:
Det er jo dejligt at få nogle tal på bordet.
Nu fik vi i hvert fald frem, at det i hvert fald som udgangspunkt drejer sig om minimum en halv million danskere, så nu har vi allerede fået ændret den ene promille til 10 pct.
Det synes jeg egentlig er en ganske klar fejlfortolkning af lovgivningen.
Så vil jeg gerne have hr. Simon Emil Ammitzbøll til at bekræfte over for de tilstedeværende, om det ikke er korrekt, at man i de efterfølgende år vil frigive mellem 10 og 20 navne hvert år.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-06-17:
Det er der så sandelig også grund til at sige.
Efter alt det, vi har hørt fra Dansk Folkepartis hær M054S48724959subh.fm Page 4948
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM af medlemmer, der har været oppe på denne talerstol i dag, så jeg forstår godt, at hr. Krarup synes, at der er grund til at sige walbekom her, efter det vi har været vidne til og har måttet lægge ører til.
Jeg synes også, det skal med, at hr. Knud Kristensen, så vidt jeg er orienteret, senere i sin politiske karriere forlod partiet Venstre og dannede et parti, som lå længere ude på højrefløjen og ikke netop var i fuld overensstemmelse med det, man fandt hos Venstre og De Konservative, og derfor giver det jo god mening, at skellene lige præcis ligger der, hvor de ligger i dag.
Så skal jeg sluttelig takke hr. Søren Krarup for, at han nu igen vil debattere med undertegnede, eftersom jeg har forstået af en artikel i Information, at et andet radikalt medlem og jeg har en så stor grad af uvidenhed, at hr. Krarup ikke ønsker at debattere med os.
Søren Krarup (DF), 2005-06-17:
Der er et slagord, der har en vis historisk gennemslagskraft eller i hvert fald erindres i denne sal.
Det er udtrykket »A sæjer walbekom!«
Det var daværende statsminister Knud Kristensen, der i oktober 1947 sagde det, da hans udenrigsminister, Gustav Rasmussen med den totale holdningsløshed, blev hans socialdemokratiske efterfølger som statsminister Hans Hedtofts udenrigsminister, og det var denne holdningsløshed, Knud Kristensen kommenterede.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-06-17:
Jeg vil gerne bekræfte, at der i de kommende år vil blive frigivet flere navne.
Jeg kan se, at katastrofen lurer, hvis man tager Dansk Folkepartis udgangspunkt, men i Det Radikale Venstre mener vi, der er andre katastrofer, der lurer, og at de er af lidt større væsentlighed end ændringen af navneloven og frigivelsen af Hansen, Jensen, Petersen og Møller.
Sådan er det.
Så er der tallene.
Jeg har ikke nævnt nogen promiller, og det ville hr. Kim Christiansen vide, hvis hr. Kim Christiansen havde lyttet til de indlæg, jeg har holdt i løbet af dagen.
Derfor kan Dansk Folkepartis argumenter på området ikke anvendes på netop de navne, som hr. Kim Christiansen og jeg debatterede lige før.
Jesper Langballe (DF), 2005-06-17:
Jeg har ikke engang undersøgt, på hvilken side af grænsen jeg ligger, og jeg vil sige, at det rager mig en høstblomst.
Skidt med det.
Det, vi taler om her, er ikke noget med, at jeg skal beskytte mit navn.
Det er en national katastrofe, at begrebet slægtsnavne ikke eksisterer mere, men at et navn blot bliver gjort til en lyd, der ikke udtrykker nogen sammenhæng og ikke udtrykker nogen tradition.
Det er på det plan, vores protest ligger.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-06-17:
25.000 mails gør altid indtryk, og vi ser altid på de henvendelser, vi får, og overvejer, om vi skal ændre vores holdning, men det har vi overhovedet ikke fundet anledning til i denne sag.
Det kan jeg godt bekræfte over for hr. Kim Christiansen.
Hvor mange der har ønsket at få ændret deres navn?
Jeg går ud fra, at familie- og forbrugerministeren i sin besvarelse kan komme lidt ind på de henvendelser, der er kommet fra folk, der ikke kan få ændret deres navn i dag.
Der har også været indlæg i aviserne, flere end de to indlæg, hr. Martin Henriksen tidligere omtalte, med ønske om at få ændret loven.
Endelig spurgte hr. Kim Christiansen, hvor mange mennesker det drejer sig om.
Vi har jo set nogle meget høje tal i nogle af de dyrt betalte annoncer, og lægger man Hansen og Jensen sammen, er det selvfølgelig 500.000 mennesker.
Men det tror jeg nok Hansenerne og Jensenerne overlever.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-17:
Jeg vil bare høre, hvor manM054S48724959subh.fm Page 4947 Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM ge der har henvendt sig for at få ændret forslaget til den form, det nu skal stemmes igennem i, for det må jo være væsentlig flere end 25.000, der har krævet at få den danske lovgivning på området ændret.
Hr. Simon Ammitzbøll siger, at det er 200 navne, der bliver berørt af ændringen.
Hvor mange personer bliver berørt?
Det lyder jo ikke af ret meget, når man siger, at det bare er 150-200 navne, men hvor mange personer i Danmark bliver berørt af det?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-06-17:
Vi har hørt mangt og meget om navneloven i debatten i dag.
Det er fantastisk at høre debatten, sagde Dansk Folkepartis hr. Kim Christiansen, og jeg kan ikke være mere enig.
Men lad os nu holde os til fakta.
Hvad er det for et lovforslag, vi er ved at gennemføre?
Vi får nu en ny navnelov, der muliggør, at alle medlemmer af de familier, der lever i papirløse forhold, kan få fælles navn, hvis de har lyst til det.
Vi får en ny navnelov, der muliggør, at medlemmer af moderne familier, der her i 2005 har valgt at leve, som de selv har lyst til, og som de selv synes er bedst, kan få fælles navn.
Dansk Folkeparti har tidligere været inde på, at Det Radikale Venstre skulle have særlige udlændingepolitiske bevæggrunde for at støtte lovforslaget.
Det må jeg blankt afvise, men hvis det kan glæde folkepartisterne, bliver også navne som Ali og Ahmed frigivet.
Men jeg skal altså understrege, at der ikke er særlige udlændingepolitiske forhold, der gør sig gældende i denne debat fra Det Radikale Venstres side.
Til slut vil jeg gerne gentage, at der har været mange tal i denne debat.
Der er 70.000 beskyttede navne i Danmark, og under 200 af disse navne bliver frigivet, når vi om lidt vedtager lovforslaget – under 200!
Jeg vil gerne gentage nogle af de navne, som jeg allerede har nævnt her fra Folketingets talerstol tidligere i dag, nu hvor vi er forsamlet lidt flere.
Det er Andersen, Christensen, Christiansen, Frederiksen, Hansen og Henriksen; det er Jakobsen, Jensen og Larsen; det er Madsen, Nielsen og Olsen, og det er Petersen, Rasmussen, Simonsen, Svendsen og Sørensen.
Dansk Folkepartis hr. Jesper Langballe mente, at det, at jeg nævnte denne liste, skulle være et udtryk for, at disse navne var mindre fine eller mindre gode set i mit perspektiv.
Intet kunne være mere forkert, men vi skal altså huske, at det var staten, der i sin tid beskyttede en del af disse navne.
Der var ikke nogen konkrete familier, der havde et ønske om at beskytte deres navne, men staten havde det.
Ca. 25.000 mennesker har skrevet under på en protest mod navnelovforslaget på en hjemmeside.
Det skulle være et argument for at ændre forslaget, og det argument har ministeren været så venlig at tage til sig imod Det Radikale Venstres ønske.
Vi syntes ikke, det var nødvendigt, men man må anerkende, at ministeren har lyttet til den folkelige protest.
Da VKO skar i ulandsbistanden, skrev over 33.000 mennesker under på en hjemmeside, der hed www.kandetpasse.dk.
Det var også et udtryk for en folkelig protest, men det gjorde, jeg var lige ved at sige som sædvanlig, ikke noget indtryk.
Jeg vil sige til sidst, at det ikke skal være dem her i landet med flest penge til avisannoncer, der skal bestemme lovgivningen.
Det skal være dette Folketing og flertallet i Folketinget, der skal bestemme lovgivningen.
Vi får nu en god navnelov, forslaget har været undergivet en grundig behandling i Folketinget, og det har været undergivet en voldsom offentlig debat.
Jeg glæder mig over, at vi nu vedtager lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-17:
Der er ingen grund til at køre rundt i de samme argumenter, men jeg har bemærket, at ministeren i et svar til Retsudvalget bl.a. har sagt, at regeringen har forståelse for Dansk Folkepartis bekymringer angående ligestillingen af ægtepar og samlevende, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om det måske var noget, man ville kigge på ved evalueringen og eventuelt ændre den tilstand, man nu vil indføre.
Kunne det være muligt?
Ministeren sagde, at der er afgivet en grundig betænkning af Navnelovsudvalget.
De har tænkt i lang tid, men jeg ved ikke, om de har tænkt grundigt, for de lagde jo oprindelig op til, at man kunne tage et fornavn som et efternavn, og det synes jeg trods alt er udtryk for, at de ikke har tænkt så grundigt.
Ministeren har bl.a. svaret Retsudvalget på spørgsmålet, om vi kunne forvente den samme udvikling i Danmark, som vi har set i Norge, hvor kendte nordmænd f.eks. ganske enkelt tager navn efter tegneseriefigurer, fordi de ønsker at gøre opmærksom på sig selv af den ene eller den anden årsag.
Ministeren svarede, at det ikke vil blive tilfældet i Danmark på grund af den administrative praksis, vi har, men vi har hørt Michael Lerche Nielsen, som sad i Navnelovsudvalget og er med til at godkende nye navne, udtale til P 1 den 4. maj, at hvis et navn kan staves og udtales på dansk, er chancerne for, at navnet bliver godkendt, store.
Dermed er der jo vide rammer for, hvad man kan tillade sig at kalde sig.
Jeg vil sige, at det er for tidligt at sige noget om, hvad revisionen skal medføre.
Lovforslaget træder først i kraft om 1 år, så skal loven være gældende i 2 år, hvor vi følger udviklingen, og først på det tidspunkt synes jeg vi skal tage stilling til, hvad revisionen skal indebære.
Jeg synes, det vil være lidt tidligt at gå i gang med debatten om revisionen på nuværende tidspunkt.
Med hensyn til udviklingen i Norge med specielle navne er det jo sådan, at det ikke bare er et spørgsmål om, at navnet skal kunne staves og udtales på dansk.
Det er også et spørgsmål om, at det skal være noget, som man med rimelighed kan sige er et navn, som f.eks. er velegnet til at bruge som fornavn.
Jeg kender en, som havde et ønske om at komme til at hedde Pluto von And, og jeg sagde til den pågældende, at det troede jeg dog ikke vedkommende fik mulighed for.
Britta Schall Holberg (V), 2005-06-17:
Det er i dag igen blevet vigtigt ikke at være frit i luften svævende, men at have en personlig identitet.
Det betyder også, at historie, slægt og familie igen har fået betydning for mange mennesker.
Navnet er vel en af vore mest identitetsskabende faktorer overhovedet.
Mens cpr reducerer os til et nummer, skaber navnet vores identitet, og derfor er det meget let at forstå, at mennesker ønsker et iøjnefaldende eller identitetsskabende navn.
Det åbner den nuværende navnelov alle muligheder for, blot det ikke krænker andre.
Men dette lovforslag og hele tankegangen bag det er dybt krænkende, fordi der åbnes mulighed for, at en tidligere samlevende eller en fraM054S48724959subh.fm Page 4946 Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM skilt ægtefælle kan tage ens eget slægtsnavn med ind i et nyt forhold og give det videre i en ny slægt.
Det er krænkende.
Så kan man jo, som det har været debatteret her i dag, spørge: Er det da ikke lige meget?
Er det da ikke helt moderne?
Jo, det er lige meget, hvis man ikke respekterer familie- og slægtstraditioner.
Man kan frit købe og kreere sit eget personlige navn, hvis man ønsker det.
Sådan er det i dag, og dermed er friheden total.
Det ville have været klogt at tænke over denne sag endnu en gang.
Lovforslaget er i virkeligheden, så vidt jeg kan se, udtryk for en tankegang fra en tid, hvor alting var lige meget, og det var vel den opfattelse, vi fik på banen i forbindelse med 1968.
Søren Krarup (DF), 2005-06-17:
Den sørgelige sandhed er, at hvis medlemmer af dette høje Ting havde frihed til at stemme efter samvittighed og ikke efter parti, ville dette lovforslag falde.
Det er en sørgelig sandhed, ja, for det er også sørgeligt for folkestyret, at det kan låse sig selv så fast i procedurer og partier, at den folkelige virkelighed, som vi er valgt til at varetage, forsvinder.
Så kører toget, og så ender Folketinget formentlig med at vedtage dette lovforslag, som flertallet af Folketingets medlemmer efter alt at dømme er modstandere af.
Forleden kaldte et folketingsmedlem lovforslaget en national katastrofe, da hun og jeg drøftede det med familieministeren inde i sidelokalet, og det er jo netop forholdet.
Jo, det er det håndgribelige udtryk for et menneskes identitet.
Jeg har fået navnet af mine forældre og min slægt, og jeg fastholder forbindelsen til denne slægt og disse forældre ved at kalde mig ved mit navn.
Derfor er navnet ikke noget, jeg vælger med samme lethed og samme frihed, som jeg vælger sokker.
Navnet vælger for så vidt mig.
Dette navn har sat mig til at være den, jeg er, og således er navnet og dets realitet noget helt afgørende for menneskets historiske identitet.
Vi gør os til vægtløse hønsedun, som sidste mode eller nyeste vind kan blæse i alle retninger.
Vi bliver historieløse, slægtsløse og rodløse, for vi skærer alle forpligtende bånd til slægt og historie over ved at gøre os selv og vores tilværelse til et tilvalgsprojekt.
Jeg kan ikke frigøre mig fra fornemmelsen af det forrykte i, at det just er en konservativ minister, der står for dette lovforslag.
Konservatisme er et andet ord for troskab mod den givne identitet og den historiske sammenhæng, men det er en konservativ minister, der bidrager til at fratage det danske folk dets historiske bevidsthed og deraf følgende sammenhængskraft.
Det lyder som en tragisk vittighed, men her er det kun tragisk, for således betyder konservatisme på dansk opløsning og identitetsløshed.
Er det for sent at appellere til regeringen, til familieministeren og til hans konservative parti?
Er det umuligt at råbe den regering op, der vil føre kulturkamp, men som her bidrager til at opløse dansk kultur?
Hvorfor ikke gøre, hvad flertallet af medlemmerne af dette Ting utvivlsomt ønsker i deres hjertes inderste: Udskyde behandlingen til næste folketingsår, så man kan gøre sig nogle nye overvejelser, få en ny basis og således få fjernet de bestemmelser, der bidrager til at opløse vores historiske, folkelige og personlige grundlag og sammenhæng.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-17:
Ja, men det, der er lidt bekymrende, er, at Michael Lerche Nielsen, som har siddet i Navnelovsudvalget og godkender nye navne, har udtalt sig sådan.
Derfor kunne spørgsmålet være: Når reglerne nu bliver lempeligere, vil revisionen så rette op på det, hvis folk tager nogle navne, som er fuldstændig tåbelige?
Så vil jeg godt have ministeren til at bekræfte, at han i et svar til Retsudvalget har sagt, at regeringen har forståelse for Dansk Folkepartis bekymringer angående ligestilling af ægteskab og samliv.
M054S48724959subh.fm Page 4951
Men o.k., hvis det viser sig, som hr. Martin Henriksen er inde på, at der bliver accepteret navne, som vi her i Folketinget synes det er helt forkert at få lov til at tage, kan det godt give anledning til revision.
Alt er sådan set frit i forbindelse med revisionen, og hvis det er sådan, at vi mener, noget er urimeligt, utilsigtet, svært at administrere, eller hvad det nu kan være, er det noget, der er mulighed for at tage op i forbindelse med revisionen.
Søren Espersen (DF), 2005-06-17:
Det bliver meget kort, for det, der egentlig bare står tilbage at konstatere, er, at Det Radikale Venstre og De Konservative læser lovforslaget vidt forskelligt og fortolker det vidt forskelligt.
De Radikale ser det som en vældig sejr over ægteskabet som institution, men det er ikke lige præcis det, De Konservative har set.
Jeg mener, jeg kan uddrage af debatten, at i denne sag har Det Konservative Folkeparti ladet sig spænde for De Radikales vogn.
Det har optrådt som – undskyld udtrykket – De Radikales nyttige idioter.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-17:
Kan fru Helle Sjelle ikke se, at vi her har et redskab, et instrument, hvor vi ikke behøver de meget store undersøgelser, som det faktisk er blevet skrevet i det her notat vil koste et sted mellem 60 og 120 mio. kr. at udføre?
Kan fru Helle Sjelle ikke se, at vi her kan lave noget forebyggelse meget hurtigt og for et meget mindre beløb?
Den sagkundskab, vi har rådført os med, er nogle i Kræftens Bekæmpelse, og de ved jo også, hvad det handler om.
M054S48724959subh.fm Page 4958
Frank Aaen (EL), 2005-06-17:
Det samme sagde man sidst, det her var til behandling for mere end 5 år siden, akkurat det samme, og siden da er der intet sket.
Derfor kan vi da ikke blive ved med bare at høre på, at det må vi se på, at det må nogen gøre noget ved.
Nu er der faktisk en mulighed, som EU selv har åbnet op for.
Vi kan gøre noget ved det.
Hvor mange år skal vi vente?
Hvor mange år skal rygerne blive ved at finde sig i tilsætningsstoffer, der gør det vanskeligere for dem at holde op med at ryge?
Hvor mange år skal vi blive ved at finde os i tilsætningsstoffer, der lokker de unge til at ryge, gør det nemmere at starte med at ryge, og som gør, at alt det, der bliver brugt på rygeafvænning, bare er spildte penge, fordi det, tobaksindustrien gør, gør det meget værre?
Helle Sjelle (KF), 2005-06-17:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at den allerbedste løsning på det her ville være, at folk simpelt hen ikke røg.
Der er ikke nogen tvivl om, at det, at folk ryger, selvfølgelig gør, at der er nogle problemer i det hele taget.
Det allerstørste problem er jo ikke afhængighedsstofferne, det allerstørste problem er egentlig, at folk starter med at ryge.
Men det er nu engang folks eget personlige valg, og det må de selvfølgelig have lov til, hvis de ønsker det.
Med hensyn til afhængighedsstofferne ønsker vi selvfølgelig også, at der bliver skabt gennemsigtighed på det her område.
Og nej, vi ønsker ikke at vente i en evighed på det her.
Det er også derfor, at vi har bedt ministeren om at tage det her op i EU-kredsen, og det er også derfor, at han arbejder for sagen i EU.
Jeg synes, at det er vigtigt i denne sammenhæng at slå fast, at vi selvfølgelig i EU kæmper for, at der skal være mere gennemsigtighed på det her område.
Frank Aaen (EL), 2005-06-17:
Jeg vil bare bede fru Helle Sjelle bekræfte, at Det Konservative Folkeparti sagde akkurat det samme i 1999, at det her er vi nødt til at vente på at EU gør noget ved, nødt til at vente på at andre gør noget ved.
Og siden da er der ikke sket noget som helst.
Hvor mange år skal tobaksindustrien have lov til bare at blive ved med at bruge tilsætningsstoffer, der gør det vanskeligere for folk at holde med at ryge, og som gør det nemmere for unge at starte med at ryge?
Jeg vil gerne spørge fru Helle Sjelle: Hvor mange år?
Helle Sjelle (KF), 2005-06-17:
For os Konservative
er der ikke nogen tvivl om, at vi bør gøre, hvad vi kan for at undgå, at flere begynder at ryge, og for at hjælpe de rygere, der ønsker at holde op.
Det er helt naturligt, når vi ved, hvor sundhedsskadeligt rygning nu engang er.
Vi skal vide nøjagtigt, hvilken effekt det enkelte stof har, og hvor meget af det pågældende stof der findes i tobakken.
Tanken om, at der tilsættes forskellige stoffer, som øger afhængigheden af tobakken, er både skræmmende og rystende.
Det virker som et kæmpe tilbageskridt, når der samtidig lægges et stort arbejde i at hjælpe rygerne til at kvitte deres tobak.
Det er klart, at der skal gøres noget på det område, hvis det forholder sig sådan, at visse stoffer øger afhængigheden.
Vi kan naturligvis ikke bare lade stå til, hvis det betyder, at flere M054S48724959subh.fm Page 4957
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM fastholdes i afhængigheden, og at chancerne for at holde op med at ryge forringes.
Når vi så ikke kunne støtte forslaget i denne omgang, hænger det simpelt hen sammen med, at vi ønsker mere sikkerhed for de forskellige stoffers egenskaber.
Vi mener, at det er uhensigtsmæssigt og uacceptabelt at forbyde en række stoffer, hvis man ikke har den fulde klarhed over, hvorvidt det rent faktisk er netop de stoffer, der øger afhængigheden.
Derfor er en dansk enegang på det her område efter vores opfattelse ikke at foretrække.
Vi er nødt til at vente på, at EU og WHO når frem til nogle brugbare resultater, så vi har en garanti for, hvilke stoffer der er afhængighedsskabende, og hvilke der ikke er.
For os giver det ikke nogen mening at forbyde få enkelte stoffer.
Vi mener derfor, at det ville have været mere hensigtsmæssigt at afvente resultaterne af det arbejde, der allerede nu foregår i EU og WHO, og lade dem være grundlaget for nogle internationale regler på området.
På baggrund af disse betragtninger støtter vi stadig væk ikke forslaget.