runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Hr. Jens Peter Vernersen er velkommen til at gøre hvad som helst.
Hr. Jens Peter Vernersen kan stille spørgsmål i Folketingets spørgetid, hr. Jens Peter Vernersen kan stille spørgsmål i Folketingets spørgetime, hr. Jens Peter Vernersen kan slæbe mig i åbent samråd - hr. Jens Peter Vernersen kan gøre, hvad han vil.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Jens Peter Vernersen, at det får han ikke det fjerneste ud af, for den her sag skal kulegraves af en særlig undersøgelseskommission, og jeg hverken kan eller vil udtale mig om en sag, jeg ikke har den mindste indsigt i.
Lad mig understrege, at jeg ikke udtaler mig om den eller nogen konkrete sager, som jeg i øvrigt heller ikke har kendskab til, men giver et generelt svar.
Skatteministeriet har oplyst mig om, at det er en normal del af ministeriets lovforberedende arbejde at have kontakt med eksterne professionelle rådgivere, herunder revisorer - og det finder jeg helt naturligt - for at sikre den fornødne kvalitet i lovforslagene.
Men jeg vil godt understrege, at det selvfølgelig altid skal ske på en sådan måde, at ministeriets embedsmænd foretager en kritisk vurdering af de oplysninger og de råd, som de modtager, og man skal naturligvis være opmærksom på, at eksterne rådgivere kan have særlige interesser knyttet til et lovforslag.
Som sagt hverken kan eller vil jeg kommentere den sag.
Det handler om skattestoppet i den her forbindelse.
Jeg kan jo ikke vide noget om, hvad der er af generelle opfattelser.
Jeg kan bare fastslå, hvad der er sagt mange gange tidligere, at skattestoppet naturligvis ikke kan bruges som begrundelse for ikke at lukke et skattehul.
Bliver man opmærksom på et skattehul, skal det lukkes, og det skal ske med det samme.
Det har ikke noget med skattestoppet at gøre.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Jamen det glæder mig at høre, at ministeren gjorde, som han sagde før jul han ville gøre, nemlig at optage den kontakt.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han kan uddybe, om der er nogen resultater af drøftelserne.
Er det sådan, at drøftelserne fortsætter?
Vi får i hvert fald i Enhedslistens folketingsgruppe mange henvendelser i øjeblikket fra mennesker, der er bekymrede over, hvordan det kan gå med deres boligselskab, f.eks. har jeg set, at et flertal i Randers Byråd - det ved jeg ikke om ministeren er opmærksom på - efter min mening meget fornuftigt har vedtaget, at man ikke ønsker, at der skal tages initiativ til salg af almene boliger i Randers.
Jeg tror altså, at ministerens planer er noget, der skaber stigende bekymring.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren kan uddybe lidt, om der er nået resultater i de drøftelser.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-14:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg har holdt et møde her med foreningens formand og direktør den 7. januar.
Jeg kan sige, at herudover har jeg sådan ikke på nuværende tidspunkt fundet anledning til at inddrage andre aktører på det almene boligmarked, alle interessenter vil jo får lovforslaget i høring, men jeg vil sige, jeg er i en konstruktiv dialog med BL.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
»Vil ministeren redegøre for bestræbelserne på at etablere en dialog med Boligselskabernes Landsforening og andre aktører på det almene boligmarked, herunder eventuelt referere de opnåede resultater?«
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-14:
Jeg må jo så lige følge op på det forrige, for det, der jo blev spurgt om, var, om ikke man netop her havde brugt skattestoppet som begrundelse for at undgå at lukke det hul, og det synes jeg var det vigtige.
Må jeg så vende tilbage til mit eget spørgsmål om, hvornår det er et skattehul.
Det er altså åbenbart ikke et skattehul, når PriceWaterhouseCoopers siger, at blot denne del vil medføre en betydelig øget beskatning.
Det skriver man i den fax, som jeg også henviser til i mit spørgsmål.
Det vil sige, at de peger på, at det vil medføre en betydelig øget beskatning, og så trækker man paragraffen ud.
På det tidspunkt er det ikke et skattehul.
Når man så træffer en konkret afgørelse i ligningsrådet, der giver det selskab mange milliarder kroner i fradrag, så bliver det pludselig et skattehul.
Men man har altså peget på problemet og sagt, at det her vil betyde en betydelig øget beskatning, og det trækker altså masser af penge ud af statskassen.
Da er det ikke et hul, det bliver det først 2 år senere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Først må jeg konstatere, at det sidste, hr. Stavad her rejser, i hvert fald ikke har noget med skattestoppet at gøre.
Lad os lige slå det fast.
Det andet er så, at her rejser hr. Stavad jo altså en diskussion om et punkt, hvor der er regulær politisk uenighed om, hvad formålet er med skattereglerne.
Den uenighed vil der jo altid kunne være.
Ole Stavad (S), 2004-01-14:
De besvarelser, statsministeren giver, er jo klare, når vi lytter til ordene, der bliver sagt om at lukke skattehuller.
Det har statsministeren gentaget nogle gange også i spørgetiderne før jul.
Men samtidig med, at statsministeren forsværgede her i Folketingssalen, at skattehuller skulle lukkes, og at skattestoppet ikke var til hinder for det, sad vi i en udvalgsbehandling her i Folketinget, hvor vi fik svar fra ministrene, underskrevet af ministrene, hvor de selv brugte formuleringen, at gennem skattetænkning og skattebegrundede fradrag kunne man undgå at betale milliardbeløb i skat.
De samme ministre sagde, at det ville være i strid med skattestoppet at lukke det, der efter min opfattelse må være et hul, når man kan skattetænke sig ud af at betale en normal skat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Som sagt kan jeg ikke vide, hvorledes det er blevet brugt eller misbrugt i relation til den konkrete sag.
Det kender jeg ikke noget som helst til.
Jeg kan bare konstatere fra den almindelige offentlige debat, at jeg ofte ser skattestoppet både brugt og misbrugt til formål, der overhovedet aldrig har været eller er i skattestoppets ånd.
Det var det, jeg svarede før, at jeg må medgive, at det synes
jeg da også er et problem.
Lad mig så bare gentage, at det at lukke skattehuller, hvor nogle smyger sig uden om at betale det, som de skal i henhold til lovgivningen, aldrig kan være og aldrig har været i strid med skattestoppet.
Skattestoppet forhindrer ikke, at man kan lukke huller i skattelovgivningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-14:
Nu er der jo altså bare det ved den her sag, at de forhandlinger foregår den 23. januar 2002, altså ganske kort tid efter, at VK-regeringen er tiltrådt.
Og der er jo ikke på det tidspunkt nogen som helst tvivl om, at der var skattestoppet, også i ministerierne, det helt overordnede.
Har det efter statsministerens opfattelse haft en sådan betydning, at man har opfattet det i ministerierne sådan, at alt, hvad der kunne påføre ekstra beskatning, var omfattet af skattestoppet?
Er det måske dér, hunden ligger begravet?
Jacob Buksti (S), 2004-01-14:
Jeg synes igen, at det er vigtigt, at statsministeren understreger, at skattestoppet er blevet misbrugt til mange forskellige ting af mange forskellige grupper og personer, og at der ikke er det, der ikke blevet puttet ind under, jeg tror, at statsministeren sagde »skattestoppets ånd«.
Men er det ikke sådan, at man først med tilbagevirkende kraft kan overskue det problem, der er med skattestoppets ånd, og hvorvidt den er blevet misbrugt?
Det er vel ikke sådan, at man kan komme i en situation, hvor alle er enige om, at vi her har et skattehul, og vi så derefter diskuterer, om vi kan lukke det, og at skattestoppet i givet fald kan bruges som argument for, at man ikke gør det?
Sådan er det jo ikke.
Det er jo et tomt udsagn.
Hvis det er sådan, at man er enige om, der er et hul, så lukker man det.
Det har statsministeren jo også sagt.
Er det ikke korrekt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Som sagt har jeg ingen kommentarer til den konkrete sag, men om det principielle vil jeg gerne gentage, at det jo selvfølgelig aldrig nogen sinde har været meningen med skattestoppet, at det skal hindre skattehuller i at blive lukket.
Det må være sådan, at virksomheder og alle andre skal betale den skat, de skal i henhold til lovgivningen.
Og er der et hul i lovgivningen, der gør, at virksomheder kan smyge sig uden om at betale det, de egentlig skal betale, ja, så skal et sådant hul selvfølgelig lukkes.
Og det kan aldrig nogen sinde være i strid med skattestoppet at gøre det.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-14:
Til den der definition om, hvorvidt der er tale om et skattehul: I denne her sag er der jo ikke nogen som helst tvivl om, at da regeringen tiltræder 2001, og man forhandler erhvervsskatteforslaget L 99, betragter man jo ikke det problem, vi har haft, og som har givet et kæmpe fradrag, som et hul.
Det går jeg ud fra at statsministeren er enig i.
For hvis man havde betragtet det som et hul dengang, var det vel blevet lukket efter den beskrivelse, vi har fået, om lukning
prompte
Man anerkender vel egentlig først, at det er et hul, da man så opdager, hvor store beløb der kan trækkes fra, mange, mange milliarder til en koncern, måske flere.
Så får man kolde fødder.
Så siger man, at det så må være et skattehul.
Men da det hele startede for 2 år siden, var det vel sådan set bare en del af regeringens erhvervspolitik, at man skulle lade det her være til stede, sådan at virksomhederne kunne agere inden for den særlige bestemmelse i selskabsskattelovens § 31.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
For det første vil jeg ikke kommentere den konkrete sag, for det har jeg ikke kendskab til.
Men til den anden del af det, den mere principielle, som hr. Jacob Buksti rejser, kan jeg jo kun sige: Jo, det er da et problem, hvis der er nogen, der på et forkert grundlag misbruger skattestoppet til et eller andet formål.
I det hele taget er der jo mange, som har en interesse i enten at bruge eller misbruge skattestoppet, også til formål, der absolut ikke er i skattestoppets ånd.
Så det kan jeg da kun give hr. Jacob Buksti ret i.
Og det er da bestemt kedeligt, hvis der er nogen, der vil gøre det.
Men den konkrete sag kender jeg ikke.
Den kan jeg ikke tage stilling til.
Jacob Buksti (S), 2004-01-14:
Jeg er meget glad for, at statsministeren understreger, at hvis der er et hul, så skal det lukkes prompte, som jeg tror, statsministeren plejer at sige, og at man ikke kan bruge skattestoppet som begrundelse for ikke at gøre det.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Men så er det jo også vigtigt, at det først er bagefter, man kan blive enige om, at der var et hul.
om, at de her regler er forkerte eller ikke gode nok osv.
Og så er det først bagefter, at det viser sig, det er et hul, som alle må erkende er et hul, men så har man brugt skattestoppet som argument alligevel.
Synes statsministeren ikke, at det er et problem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Hr. Ole Stavad sætter selvfølgelig fingeren på en politisk diskussion, der jo altid er.
Vi oplever jo ofte her i salen, at der er felter, hvorom nogen siger: Det her er et skattehul, eller det er uhensigtsmæssig udnyttelse af reglerne; mens andre siger: Nej, det er tilsigtet, fordi vi gerne vil fremme en bestemt adfærd.
Det har vi jo eksempler på.
Så hr. Ole Stavad har selvfølgelig ret i, at det kan give anledning til politisk strid.
Men jeg kan ikke i dag give nogen facitliste på, hvornår man vil sige, at noget altså er et regulært skattehul.
Det plejer at være sådan, at når det er det, vi forstår ved rigtige huller, om jeg så må sige, så plejer der at være bred enighed i Folketinget om, hvad der så er et hul, og heldigvis da også, at man så skal lukke det. Jeg kan jo ikke i dag give en færdig facitliste på, hvornår det er et hul, man ikke vil have skal stå og derfor skal lukkes, og hvornår det er skatteregler, der bare er strid om her i Folketingssalen.
Det er jo meget svært på forhånd at sige.
Ole Stavad (S), 2004-01-14:
Kort til det foregående, som statsministeren svarede, kan jeg sige, at det vel sådan set er os, der tager stilling til, hvad vi stiller af spørgsmål, og så må statsministeren tage stilling til, hvad han vil svare.
Sådan må procedurerne vel være.
Jeg vil godt forfølge det seneste svar, statsministeren gav, for derefter kommer jo så det gode spørgsmål: Hvad er et skattehul?
Vi havde en sag på Folketingets dagsorden lige før jul, hvor økonomi- og erhvervsministeren og skatteministeren begge to oplyste direkte skriftligt og jo også mundtligt her i salen over for Folketinget om en sag, hvor man kunne skattetænke sig fra at betale 25 mia. kr. i skat.
Det var deres egne oplysninger.
Men samtidig påstod
begge de to ministre, at det ikke kunne betegnes som et skattehul, men som en uhensigtsmæssighed. Derfor er det både generelt og med hensyn til den sag, statsministeren ikke vil kommentere, et godt spørgsmål: Hvornår vurderer regeringen, at der er et skattehul, når man samtidig i en anden konkret sag siger, at man kan slippe for at betale 25 mia. kr. i skat gennem skattetænkning, men samtidig siger, man ikke vil lukke det, fordi man ikke betragter det som skattehul, men som uhensigtsmæssighed?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-14:
Spørgsmålet er stillet på den måde, om statsministeren finder det acceptabelt og troværdigt, at en koncerns revisionsselskab, PricewaterhouseCoopers, deltager i forberedelsen af et lovforslag, der jo får afgørende betydning for den koncern, som PricewaterhouseCoopers også er revisionsselskab for.
Det er jo kommet frem, at det forholder sig på den måde, gennem hidtil hemmeligholdte dokumenter.
Dokumenterne er kun kommet frem, fordi journalister, Skatteudvalget og jeg har bedt om aktindsigt, og der er det altså lykkedes at få indsigt i, hvordan PricewaterhouseCoopers, en af partnerne dér, fik den paragraf ud af regeringens lovforslag, L 99, der kunne have lukket det skattehul, der har givet en koncern mange milliarder i fradrag.
Det er sådan set begrundelsen for spørgsmålet, og det vil jeg godt have en drøftelse af og også spørge nærmere ind
»Finder statsministeren det acceptabelt og troværdigt, at en koncerns revisionsselskab deltager i forberedelsen af et lovforslag, der kan få afgørende betydning for den pågældende koncern?«
Frank Jensen (S), 2004-01-14:
Jeg ved ikke, om det er mangel på evne, for det er jo sagt så mange gange, og det er også forelagt af regeringen selv i både Folketingssalen og i Folketingets Skatteudvalg, at under SR-regeringen op gennem 1990'erne og også i de perioder, hvor Kristeligt Folkeparti og CD var med i Nyrupregeringen, blev skattetrykket holdt i ro over den samlede periode, og det var inklusive grønne afgifter. Men det er rigtigt, at vi brugte skattepolitikken til at få gang i Danmark, til at nedsætte beskatningen på arbejdsindkomst.
Men til gengæld gjorde vi finansieringen af velfærdssamfundet robust, sådan at vi fandt finansieringen igen, hvilket gjorde, at vi kunne have et samfund, hvor vi investerede i at få bragt de mange og lange ventelister, der var efter den tidligere borgerlige regering på daginstitutionsområdet, ud af verden.
Vi ville øge kvaliteten i uddannelsessystemet og sørge for, at der ikke var en tredjedel af hver eneste ungdomsårgang, der ikke fik nogen uddannelse, hvilket var tilfældet under den tidligere borgerligt ledede regering i Danmark.
Så jeg kan trygt sige til hr. Kristian Jensen: Læs skatteministerens notat.
Det var det, der førte skatteministeren frem til at sige: Skatterne steg ikke under SR-regeringen, men det føltes sådan.
Det er jo bare det, der er blevet defineret som det følelsesmæssige skattetryk, men det har ingen hold i virkelighedens verden.
Kristian Jensen (V), 2004-01-14:
Det var nærmest en surrealistisk oplevelse at høre hr. Frank Jensen stå her og sige, at skatterne ikke steg under den tidligere SR-regering.
Jeg tror, vi trygt skal overlade det til borgernes hukommelse at vurdere, om skatterne under den tidligere regerings ledelse blev sat op eller ej.
Jeg er sikker på, at mange danskere lige så tydeligt som jeg husker, hvorledes afgifter, skatter og kommuneskatter steg under den tidligere regering. Jeg vil bare gerne bede hr. Frank Jensen bekræfte de tal, som fru Pia Gjellerup gav som finansminister i 2001.
Kan hr. Frank Jensen ikke bekræfte, at under den tidligere regering steg de grønne afgifter med 115 pct. for de laveste indkomster, altså mere end en fordobling?
Der var tale om mere end en fordobling af de grønne afgifter for de laveste indkomster.
Det er det, skattestoppet forhindrer, ved at
skattestoppet sikrer mod, at de grønne afgifter stiger, og derfor er skattestoppet socialt afbalanceret.
Jann Sjursen (KD), 2004-01-14:
Kristendemokraterne er imod skattestoppet, ikke fordi alternativet for os at se er, at vi så skal begynde at flå folk i skat, sådan som regeringen og regeringspartierne ynder at få det til at se ud og også har forsøgt at få det til at se ud i denne debat, nej, vi er imod skattestoppet i dets nuværende udformning, fordi det betyder, at boligejere og bilejere især opnår store lettelser.
Skattelettelser skal målrettes, og de skal især målrettes på en sådan måde, at vi får skabt flere arbejdspladser, så vi får mindsket beskatningen af arbejdsindkomsten mere, end den bliver i dag.
Skattestoppet er for os at se blevet en ganske alvorlig klods, jeg vil næsten sige betonklods, om benet på regeringen i forhold til at skabe basis for at lave de fornødne velfærdsreformer, sådan som også vismændene har foreslået det i flere omgange.
Det er i sig selv et problem, at regeringen har bundet sig så hårdt op og står så fast i beton med hensyn til skattestoppet, at man ikke kan gennemføre nødvendige velfærdsreformer og skatteomlægninger, som kunne være med til at fremme det mål, som burde stå klart for os alle her i 2004, nemlig at vi skal have endnu flere i arbejde.
Vi er glade for den åbning, der senest er kommet fra Dansk Folkeparti i debatten omkring skattestoppet, den klare erkendelse af, at de, der tjener mest på skattestoppet, også er de rigeste.
Det er en vigtig erkendelse, fordi Dansk Folkeparti jo allerede dermed har sagt, at skattestoppet ikke holder, og det gør det ikke.
Det holder hverken i forhold til at sikre de nødvendige velfærdsreformer og skatteomlægninger, eller til at skabe det nødvendige råderum, der også må være i den offentlige service, ikke mindst i den offentlige service, som kommunerne skal give, og som borgerne og ikke mindst børnefamilierne forventer.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvorvidt der er en direkte sammenhæng mellem skattestoppet og så f.eks. den stigning i daginstitutionstakster, man oplever i flere kommuner, bl.a. i Vejle.
Men vores opfattelse er nu engang den, at kommuneaftalerne, som jo bl.a. er bundet op på skattestoppet, er så stramme, at flere kommuner bliver nødt til at vælge andre finansieringsmuligheder for at kunne forbedre den borgernære service. Og det kan så bl.a. føre til stigninger i daginstitutionstaksterne, uden at det i øvrigt fører til, at kvaliteten i daginstitutionerne af den grund bliver forbedret.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Den økonomiske ulighed i Danmark har jo været stigende igennem flere år.
De rige bliver rigere og rigere, og der bliver større og større afstand mellem dem, der har mest, og dem, der har mindst.
Vi har på det seneste set rapporter, der viser, at der er flere og flere børn, der bliver ramt af fattigdom og dermed har større risiko for at få sociale problemer.
Regeringen har jo fundet den her trylleformular med skattestop, som gør, at man kan sikre, at de, man gerne vil have skal blive rigere og rigere, kan få flere penge, at det er dem med de største huse, der kan få lov til at betale mindre i skat.
Derimod gælder der jo ikke noget skattestop for dem med de laveste indkomster, som skal betale mere for at køre med busser og tog, som skal betale for at få en uddannelse, som skal betale for at gå på aftenskole, som skal betale mere for at få deres børn i børnehave.
Det er her, den allerstørste ulighed ligger, og det er her, de største sociale problemer opstår, når man bliver ved med at hæve brugerbetalingen og samtidig også laver en række nedskæringer på velfærden.
Det kan godt være, at det er svært lige umiddelbart at forklare skattestop og kommunenedskæringer, men det, der er realiteten i kommunerne, er, at med de meget stramme økonomiske aftaler, som regeringen påstår den er nødt til at indgå, så bliver der skåret ned ude i kommunerne.
Der bliver skåret ned på daginstitutionerne, der bliver skåret ned på folkeskolerne.
De seneste tal for folkeskolen, der ligger, viser jo, at der bliver brugt færre penge på folkeskolerne i en situation, hvor vi tværtimod har behov for virkelig at få flere penge til at renovere de mange skoler, der trænger til at blive renoveret, til at få nye undervisningsmaterialer, for at kunne bruge ordentlige ressourcer på skolerne, så vi for alvor også kunne ændre på den sociale arv, som regeringen i ord siger den er så optaget af, men i handling gør det stik modsatte.
De mange nedskæringer i kommunerne rammer også de ældre.
Dansk Folkeparti, der inden valget lovede, at man ikke ville skære ned på forhold for ældre, om der så ikke var en krone i kommunekassen, bliver alligevel ved med at skære.
Vi lavede en undersøgelse sidste år, der viste, at Dansk Folkeparti skærer ned for de ældre ude i kommunerne.
I over halvdelen af de kommuner, hvor Dansk Folkeparti sidder i kommunalbestyrelsen, skærer man ned.
Som hr. Kristian Thulesen Dahl siger: Det er magtens pris, og den bliver altså betalt af de ældre, den bliver betalt af dem med de lave indkomster her i landet, for at Dansk Folkeparti og regeringen kan forære milliarder væk til de rigeste i landet. Hvis man virkelig ønskede at få en anden social fordeling, burde man sørge for at sætte langt flere i arbejde, så de 800.000, der i dag er holdt uden for arbejdsmarkedet, kunne komme i gang med nogle af de mange arbejdsopgaver, der ligger og venter.
Det ville for alvor kunne sætte gang i en anden udvikling her i landet.
Marianne Jelved (RV), 2004-01-14:
Der er faktisk en meget god grund til at kritisere VK-regeringen for at lave skattestop på den måde, som det administreres og fortolkes.
Bl.a. betyder det jo, at gælden alt andet lige bringes langsommere ned.
Der gives ufinansierede skattelettelser via skattestoppet i størrelsesordenen mindst ca. 1,5 mia. kr. hvert år.
Det er noget, der alt andet lige igen tages fra gældsnedbringelsen.
Det er fordelingspolitisk enormt dårligt over for vores børn og unge.
Der er en anden vinkel på den sociale fordeling, som jeg gerne vil trække frem, og det er, at skattestoppet jo låser alting fast, handlingslammer regeringen, gør det utrolig vanskeligt at løfte den opgave, som vi alle sammen erkender er der, nemlig at vi skal øge beskæftigelsen endog meget, meget betragteligt.
Det Radikale Venstre har foreslået en skattereform, hvor vi sænker marginalskatten for langt de fleste indkomster fra 63 pct. til 42 pct.
Det giver en kulturrevolution inde i hovederne på os med et sådant skifte i den måde, vi opkræver skatten på, og det vil have nogle kolossale fordele, fordi det giver jobåbninger.
Hvor vi i dag, hvis vi betaler 63 pct. i marginalskat, skal tjene godt 900 kr. for at betale en ydelse til en håndværker, så håndværkeren får 100 kr. til forbrug, vil vi med Det Radikale Venstres skat på 42 pct. skulle nøjes med at tjene ca. 350 kr. for at kunne give håndværkeren 100 kr. til forbrug. Det er klart, at det vil ændre vores adfærd.
Vi vil bruge vore ressourcer på en anden måde, vi vil lade være med at male vores hus selv, men betale håndværkeren for det.
Vi kan dermed skabe en masse jobåbninger for integrationsfremme
og for de kortuddannede.
Det er meget, meget svært at finde nogen som helst anledning til at rose regeringen for at finde på noget
af det mest mekaniske i denne verden, som stopper for enhver form for politisk kreativ løsning på de udfordringer, vi står over for.
Selv aktieavancebeskatningen, som erhvervslivet i årevis har råbt og bedt om at vi fik forenklet, Aktionærforeningen har bedt om det, SR-regeringen lagde et forslag frem, Det Radikale Venstre har et forslag, som regeringen meget gerne må overtage, kan regeringen ikke ændre på grund af skattestoppet.
Det er et eksempel på, hvor fastlåst og mekanisk hele samfundet er under VK.
Det er ikke andet end let glasur hen over det hele.
Trist for Danmark.