runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Helt ærligt: Overophedning, fordi kommunen ansætter nogle flere hjemmehjælpere, overophedning, fordi de ansætter nogle flere til at passe børn, og overophedning, fordi de vil lave en bedre folkeskole – det er jo sludder og vrøvl!
Det, det drejer sig om, er, at man simpelt hen bare vil have den offentlige sektor til at skrumpe, og derfor kommer man nu med det tilbud til kommunerne.
Er det ikke korrekt forstået, at hvis det her bliver vedtaget, er det det samme som at sige til kommunerne: I kan selv spare 3 mia. kr., men hvis I ikke gør det, kommer vi og stjæler 3 mia. kr. fra jer, og så kan I bagefter spare alligevel?
Er det ikke rigtigt?
Det er et siciliansk tilbud til kommunerne: Spar selv, eller også tager vi pengene, så I alligevel bliver tvunget til selv at spare.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Det er lagt åbent frem, at vi netop ønsker at få vedtaget en tekstanmærkning, som giver mulighed for at sikre, at den aftale, der er indgået mellem Kommunernes Landsforening og regeringen, bliver overholdt.
Kl. 9.15
Det vil sådan set betyde, at den tekstanmærkning, vi vedtager, slet ikke vil komme i brug, og det synes jeg da vil være fint.
For os er det mest afgørende sådan set, at de aftaler, der er indgået, bliver overholdt, og vi synes sådan set også, det vil være en styrkelse af hele aftalesystemet og af den mangeårige tradition, vi har for at tale os til rette, at kommunerne selv løser det problem, der er blevet skabt.
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Jeg vil starte med at erklære mig enig med Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, i, at pengene er der, for det er jo korrekt.
Pengene er der i rigeligt mål.
Finansministerens sidste skøn er, at der bliver 68 mia. kr. i overskud på de offentlige finanser i 2005, så der er jo masser af penge – ingen tvivl om det.
Men alligevel vil regeringen tage penge fra børnefamilierne og fra lejerne og i det hele taget støvsuge penge op forskellige steder, hvor folk har mindst.
Når hr. Peter Christensen gør så meget ud af at fortælle alt det gode, regeringen vil gøre, havde det så ikke været korrekt, hvis hr. Peter Christensen havde meddelt, at regeringen med de ændringsforslag til finansloven, vi har set så sent som her til morgen, vil tage 3 mia. kr. fra kommunerne?
De kommunebudgetter, der er vedtaget den 15. oktober, har man besluttet at barbere 3 mia. kr. af, og det vil sige, at der bliver mindre til ældreomsorg, mindre til folkeskolen og mindre til børnefamilierne.
Havde det ikke været hæderligt at lægge det åbent frem eller at have sagt, at man skærer altså også i velfærden?
Carsten Hansen (S), 2005-12-08:
Jeg er enig med hr. Peter Christensen i, at der er mange gode penge, vi kunne bruge på velfærd rundtomkring, og derfor vil jeg spørge hr. Peter Christensen: Hvordan kan det være, at regeringen først kommer med en udmelding om, at der skal spares 3 mia. kr. i amter og kommuner nu, efter at vi har haft kommunalvalg og regionsvalg?
Jeg vil godt bede hr. Peter Christensen om at forholde sig til en aktuel sag.
Jeg har en henvendelse liggende her på mit bord foran mig.
Der er 1½ års ventetid til en smerteklinik for en forholdsvis ung kvinde, der er kommet til skade ved en trafikulykke, og når man undersøger forholdene nærmere, er der i gennemsnit op til 2 års ventetid til smerteklinikkerne landet over.
Skal den ventetid forøges yderligere, fordi der skal spares 840 mio. kr. i det offentlige sygehusvæsen?
Eller kan hr. Peter Christensen anvise andre steder i sundhedsvæsenet, hvor det skal gøres?
Var det dog ikke bedre, at vi investerede lidt flere af de der mange milliarder, der er i overskud – 58 mia. kr. – i at sikre, at en patient kan komme hurtigt ud på arbejdsmarkedet igen og ikke skal vente 1½ år på at komme på en smerteklinik?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jo, der var et klart svar, og det er også muligt at læse i vores finanslovoplæg; så kan ordføreren glæde sig med det.
Vi har sagt, at vi ønsker at foretage en engangsinvestering i uddannelser her og nu.
Så vil vi holde væksten i serviceudgifterne.
På den centrale velfærdsservice vil vi holde på omkring 1 pct. i årene fremover, lige deromkring, over eller under.
Det er et mål, som vi ligger på, for at vi kan have det overordnede mål, at den andel, som velfærdsservicen udgør af samfundskagen i dag, forbliver uændret.
Det er vores udgangspunkt, og det er vores mål.
Den skal ikke være meget større, den skal ikke være mindre, vi vil have den uændret.
Ole Sohn (SF), 2005-12-08:
Det er et eller andet, hr. Peter Christensen har misforstået med hensyn til Folketingets rolle.
Det, Venstre agerer stemmekvæg til i forhold til finansministeren, er, at Folketinget afskriver sig selv den beslutningskompetence, som ligger i Folketinget.
Den bliver overgivet til finansministeren og finansministeren alene.
Er det ikke en nyordning?
Bloktilskudsaktstykket, bliver det ikke vedtaget i Folketingets Finansudvalg?
Der er noget, hr. Peter Christensen har misforstået.
Det aktstykke eller den dispensation, der er givet i Folketinget i dag, har intet at gøre med, at Folketinget skal træffe nogle beslutninger om, at kommunerne overholder en aftale, de har indgået med regeringen.
Det har at gøre med, at Folketingets flertal med hr. Peter Christensen har sagt, at Folketinget ikke skal blande sig i, hvordan finansministeren skærer ned i kommunernes økonomi.
Vi kan blive orienteret, ja, det bliver vi da forhåbentlig gennem pressen.
Vi har da trods alt en lille smule demokrati endnu.
Venstre har været med til at afskrive Folketinget mulighed for at behandle et aktstykke, som vi normalt gør.
Det er en nytænkning, det, der sker, at man flytter beslutningsprocessen fra Folketinget over i Finansministeriet.
Hvis der havde været mandsmod hos Venstre, så havde man fremlagt et aktstykke, bedt finansministeren om at fremlægge et aktstykke i Folketinget, og så kunne Venstre og hr. Peter Christensen med Dansk Folkeparti og De Konservative stemme igennem i Folketinget med det politiske flertal, man har, at der skal skæres ned på sygehusene, at der skal skæres ned i folkeskolen osv. osv.
Men det tør man ikke, så det er en nyskabelse, at vi fjerner magten fra Folketinget og overgiver den til finansministeren.
Ole Glahn (RV), 2005-12-08:
Jeg må konstatere på baggrund af hr. Peter Christensens svar, at vi skriver danmarkshistorie i dag, for mig bekendt er det her aldrig sket før.
Og det er meget fint, at hr. Peter Christensen prøver at tale udenom og tale meget om – det har hr. Peter Christensen gjort flere gange – hvad tidligere regeringer har gjort.
Det, der er interessant, er: Hvad er det, der sker i øjeblikket?
Der sker det i øjeblikket, at finansministeren ikke engang vil lave et aktstykke, så man har mulighed for, at det kan behandles her i salen, om indgreb over for den kommunale velfærd og indgreb over for det kommunale selvstyre.
Er det den måde, man vil have tillid til kommunerne på fra regeringens og Venstres side?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Det tror jeg ikke, men det er jeg faktisk ikke vidende om.
Jeg har ikke været inde og granske historiebøgerne.
Men jeg kan i hvert fald sige så meget, at det ikke er sket under den tidligere regering, for der lod man bare stå til, så det kan jeg i hvert fald sige.
Der lavede man netop også aftaler med kommunerne om deres økonomi, og så konstaterede man, at de blev brudt, ikke nogle få gange, men hver gang.
Man aftalte en vækst på 1 pct., og så blev den på 2 pct.
Så det ved jeg, at under den tidligere regering kom der i hvert fald ikke noget tilsvarende.
Nu kommer det, fordi vi har kommunesammenlægninger, fordi vi står i en særlig situation, hvor vi historisk ved, at der, når man lægger kommuner sammen, er en risiko for, at man vælger at tømme kassen for at sige det rent ud.
Det er vi bange for er ved at ske i nogle kommuner, og det er derfor, vi kan se budgetoverskridelser på 3 mia. kr.
Vi vil sikre, at det ikke bliver ført ud i virkeligheden, og det sker så ved, at vi har bedt kommunerne om at åbne deres budgetter igen, hvilket de faktisk har kvitteret for og sagt, at de gerne vil anstrenge sig for at nå det mål, vi har aftalt.
Ole Glahn (RV), 2005-12-08:
Det er jo en alvorlig debat, vi har her i dag, fordi den handler om nogle principper i forholdet mellem Folketinget og minister.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Christensen, om han mener, at det tidligere er forekommet, at finansministeren bemyndiges til at træffe en så stor beslutning, som det er at foretage indgreb over for de enkelte kommuner, og så blot skal orientere Folketinget om det.
Er det noget, der er sket tidligere?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Det ændrer det ikke ved.
Og derfor skal man ikke pludselig til at tage syge mennesker som gidsel i debatten, det synes jeg ikke er klædeligt.
Jeg er sikker på, at også den medicin, de mennesker har behov for, vil blive givet.
Og i øvrigt er netop medicinudgifterne en del af det aftalegrundlag, som man fra amternes side aftaler med regeringen.
Det er jo sådan – og nu gentager jeg det, jeg tror for tiende gang – at man, når vi kommer til at se økonomien for 2006 for amternes vedkommende, så vil se, at der er plads til forbedringer, der er plads til vækst.
Hele Kræfthandlingsplan II vil blive udmøntet.
Der er en masse forbedringer på sundhedsområdet.
Derfor synes jeg egentlig, at det er at give et usandt billede af, hvad der vil ske ude lokalt, når vi kommer ind i 2006, i forhold til hvad vi politisk har aftalt i det her hus.
Lone Møller (S), 2005-12-08:
Det er dog utroligt at høre på.
Jeg stiller hr. Peter Christensen et spørgsmål om, hvorvidt vi fremover skal prioritere mellem, om hjertepatienter skal have deres medicin, eller om diabetespatienter skal have deres medicin, og om, hvem det er af politikerne, der i amterne skal sidde og beslutte, at man nu har aftalt, at medicinbudgettet skal falde.
Så sker der en vækst, fordi folk er syge, fordi de har brug for medicin.
Derfor spørger jeg: Hvad skal vi sige til de patienter?
Skal vi sige, at de er uansvarlige, at de har handlet fuldstændig forkert?
Eller hvordan skal jeg sikre, at syge mennesker får den medicin, de har behov for, altså at amterne har penge til at betale den medicin?
Det vil jeg gerne bede om et svar på og ikke om at få at vide, at jeg er uansvarlig.
Jeg taler faktisk på mange syge menneskers vegne.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg synes, at det er afgørende at slå fast, at der er tale om vækst i forhold til amter og kommuner.
Og hvis man skulle følge den socialdemokratiske optik, ville det betyde, at hvis de havde lagt budgetter, der var dobbelt så høje, og altså endnu mere uansvarlige i forhold til det, vi havde aftalt, så ville vi være skyld i en besparelse, der var dobbelt så stor.
Så viser virkeligheden, at man har budgetlagt lidt mere generøst end aftalt, og det er der ikke plads til.
Når jeg ser Socialdemokratiets ændringsforslag til den her finanslov, er der 8,4 mia. kr., der er underfinansieret.
Det vil sige, at hvis vi nu valgte – det gør vi ikke, vi er ansvarlige – at stemme for de socialdemokratiske ændringsforslag og samtidig lyttede til kritikken af, at vi vil sikre, at kommunerne overholder det, de har aftalt, ville vi have en økonomisk situation, som var fuldstændig ude af kontrol i forhold til det offentlige forbrug.
Så jeg er egentlig rystet over den uansvarlighed, vi i dag oplever fra Socialdemokraternes side.
Lone Møller (S), 2005-12-08:
Jeg tænker tit, når jeg sidder og lytter til de her debatter: Gud ved, hvad den menige dansker sådan tænker ude i det ganske danske land?
Det, siger man, er, fordi udgangspunktet er de regnskabstal, vi har lagt, og vi har aftalt en vækst.
Hvis vi kigger på amterne, er der så at sige ikke ret mange områder, hvor man kan gå ind og ændre på budgetterne, i og med at de fleste områder af amternes styre er efterspørgselsstyret.
Det gælder sygehusområdet, det gælder gymnasierne, og det gælder medicinområdet.
Er det regeringens opfattelse, at amterne nu skal til at prioritere, om vi f.eks. har råd til at give hjertepatienter medicin, diabetespatienter medicin, eller hvordan mener hr. Peter Christensen at vi skal styre medicinforbruget fremover?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Hvis de tilhørere, der måtte følge denne debat, synes, at jeg gentager mig selv, er det simpelt hen, fordi jeg bliver spurgt om det samme igen og igen, og jeg er jo nødt til at svare det samme: Det er ikke korrekt, at det er en besparelse, at vi beder kommunerne om at overholde den aftale, de selv har indgået, og derfor vil der ikke blive sparet 3 mia. kr.
Der vil være en vækst.
Når kommunerne overholder den aftale, de har indgået, vil der være en vækst i forhold til den kommunale økonomi.
Og det er i hvert fald heller ikke korrekt, at der ikke vil blive brugt flere penge på uddannelsesområdet i 2006 sammenlignet med 2005, for det vil der blive.
Det, jeg ikke nåede at gøre helt færdigt før i mit svar, er, at vi jo ikke, fordi der er store overskud, pumper dem alle sammen ud i offentligt forbrug.
Vi har sådan set overtaget den styring af forbruget efter den socialdemokratiske regering, hvor vi siger, at der i år maks. må være en vækst på 0,5 pct.
Af de ændringsforslag, Socialdemokratiet stiller, kan jeg se, at det er de i hvert fald løbet ikke bare langt væk fra, men kilometerlangt væk fra med den uansvarlige økonomi, der er lagt op til via ændringsforslagene.
Kim Mortensen (S), 2005-12-08:
Det er selvfølgelig ærgerligt, at hr. Peter Christensen bruger det meste af sin taletid på at kommentere fru Christine Antorinis indlæg i stedet for at svare på de meget præcise spørgsmål, jeg synes jeg stillede.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Christensen: Er det ikke rigtigt, at der er tale om en uændret økonomi på folkeskoleområdet ifølge kommuneaftalen, på trods af at der er flere elever i folkeskolerne, end der er på det tidspunkt?
Er det ikke rigtigt, at man har bedt kommunerne om at finde yderligere 3 mia. kr. i besparelser uden at pege på, hvor på folkeskoleområdet man skal foretage yderligere besparelser i en situation, hvor hver femte kommune allerede har gennemført store besparelser på folkeskoleområdet?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg synes ikke, der er nogen nyskabning i at sikre, at vi får holdt den aftale, vi har indgået med kommunerne.
For Venstre er det en naturlig ting, og jeg har svært ved at se, at der skulle være noget nyt i, at det foregår i regi af Finansudvalget.
Jeg er nødt til igen at holde fokus på, hvad baggrunden for det her er.
Den er, at vi har givet regeringen bemyndigelse til at indgå den her aftale, og nu er der udsigt til, at aftalen vil blive sprængt.
Nu giver vi, hvis vi stemmer for tekstanmærkningen, opbakning til at sikre, at vi, skulle man ikke få bragt orden i sagerne, så kan gå ind og reducere i bloktilskuddet til de kommuner, som ikke måtte overholde deres del af aftalen.
Det synes jeg er en god måde.
Det er også en måde, der sikrer, at vi tidsnok kan reagere, for man må jo også konstatere, at vi meget sent vil få at vide, hvorvidt den enkelte kommune har tænkt sig at ændre i de budgetter, der er vedtaget.
Men det er sådan set ikke utroligt, for det er sandt.
Der bruges flere penge på folkeskoleområdet for 2006, end der nogen sinde er blevet brugt før.
Det er et faktum.
Og jeg har da noteret mig, at fru Christine Antorini tidligere har udtalt, at vi i dag har verdens dyreste folkeskole, men der er præcis ingen, der ved, hvad vi får for den.
Og det var under overskriften »Send ikke flere penge«.
Nu gør vi det alligevel, fordi vi har et ønske om at opgradere folkeskolen på en række områder.
Men jeg mener sådan set stadig væk, at jeg er enig med fru Christine Antorini i, at man altid kan diskutere, om vi får nok for de penge, men det er jo en uddannelsespolitisk diskussion, som jeg gerne deltager i.
Kl. 9.45
Så blev der sagt, at der er masser af penge, der er overskud, og spurgt, om de bliver udmøntet eller ikke udmøntet ude i kommunerne
: Nej, det er rigtigt, det gør de ikke alle sammen.
Det ville også være utrolig uansvarligt, hvis det skete, for vi opererer jo ud fra at ville styre væksten i det offentlige forbrug.
Vi har sagt, at der skal være en vækst, og det vender jeg tilbage til.
Så nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Men jeg kan sige, at et af de steder, vi sætter ind, når vi snakker folkeskolen, og som har været afgørende for os, er, at der kommer en styrkelse af både dansk og historie, at vi får opgraderet ledelsen af vores skoler, altså efteruddannelse til skoleledere, og ikke mindst at vi får lavet en bedre evaluering og dermed test af elevernes kundskaber.
Jeg er glad for, at vi faktisk med den her aftale får sat skub i den proces.
Christine Antorini (S), 2005-12-08:
Nu valgte hr. Peter Christensen fuldstændig at lade være med at svare på det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, og det er så alene det, jeg gerne vil bede om et svar på: Kan hr. Peter Christensen bekræfte, at regeringen i finansloven har afsat et rammeløft på netto 10 mio. kr., der skal dække al uddannelse: folkeskole, ungdomsuddannelse og videregående uddannelse?
Jeg kan også komme med en henvisning, det fremgår nemlig af budgetoversigten, budgetoversigt nr. 2, side 14.
Så det vil jeg bare have et svar på, ja eller nej: Kan hr. Peter Christensen bekræfte, at ambitionsniveauet er 10 mio. kr.?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Med den aftale, vi har indgået med kommunerne, så er der plads til vækst i kommunernes økonomi.
Og jeg bliver sådan en lille smule forvirret, for når jeg hører Socialdemokratiets uddannelsesordfører, så lytter jeg mig til, at man har et ønske om at sætte skatterne op ude i kommunerne, for ellers kan man jo ikke rejse den her kritik af, at vi egentlig mener, at skattestoppet også skal omfatte netop den kommunale økonomi.
Det vil vi føre ud i livet på den måde, at vi betaler kommunerne det, det koster, for, at de holder skatten i ro – for lige at understrege, at det ikke er kommunen, der bærer udgiften ved, at vi har et skattestop.
Så kan jeg sige, at vi afsætter 680 mio. kr. til folkeskolen for 2006-2009, og som jeg var inde på i min ordførertale, er det til flere dansk- og historietimer, til efteruddannelse af lærere og skoleledere, til en national handlingsplan for læsning og til en styrket evaluering.
Så derfor er der sådan set et løft på uddannelsesområdet.
Christine Antorini (S), 2005-12-08:
Jeg synes nu, det ville klæde hr. Peter Christensen, hvis han bare ville stå ved, at skattestoppet i kombination med nogle meget, meget stramme kommunale budgetter selvfølgelig betyder, at man bliver nødt til at spare på den kommunale velfærd.
Man behøver ikke at have sådan stor indsigt for at kunne regne ud, at der må være en sammenhæng mellem et skattestop og stramme budgetter, som får nogle konsekvenser for den kommunale økonomi.
Kl. 9.40
Mit spørgsmål går så på et område, som er vigtigt.
Det er uddannelse, og det har store konsekvenser ude i kommunerne, bl.a. i forhold til folkeskoler.
Jeg vil høre, om hr. Peter Christensen kan bekræfte, at når regeringen snakker om en kæmpestor satsning på uddannelse, er det, der rent faktisk er afsat, et rammeløft på netto 10 mio. kr. til al uddannelse lige fra folkeskole over ungdomsuddannelser til videregående uddannelser.
Kan hr. Peter Christensen bekræfte, at det er ambitionsniveauet i regeringens finanslovforslag?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jamen igen: Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet, der går på, hvordan vi kan forsvare at skære ned på den kommunale økonomi.
Det er tal, der taler deres eget sprog.
Og så vil jeg bare fastholde, at i forhold til netop at tage hånd om nogle af de problemer, der er blandt vores allersvageste, er jeg glad for, at det ikke blev Socialdemokratiets første tanker, der blev gennemført i forbindelse med drøftelserne om den her finanslov, for så havde der ikke været de forbedringer via satspuljen, som nu bliver udmøntet.
Så derfor er jeg glad for, at vi fastholdt en aftale, som følger det, vi har gjort tidligere år, netop at reservere satspuljen til de udsatte grupper.
Og det vil man også kunne se i den aftale, som Socialdemokratiet så også sent, meget sent, tilsluttede sig, da de havde anerkendt, at finanslovaftalen var socialt afbalanceret.
Mette Frederiksen (S), 2005-12-08:
Venstres finansordfører behøver i virkeligheden ikke læse rapporten.
Hvis ikke finansordføreren har tid til det, så kan finansordføreren bare bevæge sig ud i virkeligheden, for det, den her rapport skildrer, er det, man kan se, hvis man bevæger sig rundt i eksempelvis den by, vi er i lige nu.
Det er helt åbenbart, at der faktisk er grupper, der har fået det værre i løbet af de seneste 4 år, og det endda i en periode, hvor Venstres finansordfører selv siger det går godt med økonomien, at det buldrer derudad.
Der er danskere, der har fået det endnu værre.
En af de grupper, som den her rapport påpeger har fået vanskeligere kår, er enlige mødre, enlige forsørgere.
Når du er enlig forsørger, har du også børn, og hvis der er en gruppe, der er fuldstændig afhængig af gode kommunale tilbud og en ordentlig lokal velfærdsservice, så er det vores børn.
Derfor må spørgsmålet til ordføreren være: Når man fra regeringens side forringer de enlige mødres vilkår, hvordan kan man så samtidig forsvare at skære ned på kommunernes økonomi, som vi ved bl.a. vil ramme daginstitutionsområdet, sundhedsplejersker og det forebyggende familiearbejde, altså alt det, der kan gøre en forskel for den her gruppe af mennesker?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Det er jo ikke rigtigt.
Altså, satspuljen, som er en del af økonomien også fra 2006, kommer med en lang række forbedringer på det her område.
Så selvfølgelig er der forbedringer også for den gruppe.
Og for Venstre er det netop afgørende, at de svage bliver behandlet godt og får den nødvendige hjælp.
Jeg har ikke nået at studere den her ngo-rapport.
Som fru Mette Frederiksen sagde, er det ikke længe siden, den kom, men sådan som jeg forstår det, så er det mere blandet end som så, for der er også bemærkninger om, at det er klart, at den økonomiske vækst, der har været i samfundet, også kan mærkes blandt de svageste grupper, men at det jo er ensomhed, som i mange tilfælde også er et problem.
Men det ændrer ikke ved, at vi da skal diskutere det.
Sådan som jeg forstod det, er der også nogle ting, som det konkret bliver peget på man kunne gøre bedre, og det synes jeg vi skal have en drøftelse om også her i Folketinget.
Men det ændrer ikke ved, at det at påstå, at finansloven ikke indeholder forbedringer for de svageste grupper, simpelt hen ikke er korrekt.
Mette Frederiksen (S), 2005-12-08:
Forleden dag fik vi i Folketingets Socialudvalg en stor rapport, der viser udviklingen i forholdene for nogle af de mest udsatte grupper af borgere i Danmark i løbet af de sidste 4 år.
Det er i øvrigt en rapport, som regeringen selv har bestilt.
Rapporten viser, at 66 pct., altså to tredjedele af alle de organisationer, der arbejder på det sociale område, vurderer, at deres brugere – det er hjemløse, det er sindslidende, det er unge med misbrugsproblemer, det er enlige mødre, det er familier i lavindkomstgruppen – har fået det dårligere eller lidt dårligere i løbet af de seneste 4 år.
Der er ingen initiativer på finansloven til den her gruppe af mennesker, og nu skal kommunerne så have sparekniven en gang til.
Hvordan forestiller Venstre sig, hvordan forestiller regeringen sig, at den ulighed, der er stigende, støt stigende oven i købet, overhovedet på nogen som helst måde kan imødegås, når man hverken vil tage ansvar for udviklingen fra regeringens side eller giver kommunerne mulighed for at rette op på nogle af de forhold, der gør sig gældende?