Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-02-17:
Vi ønsker i Venstre - om nogen - til enhver tid en debat om grundloven, først og fremmest i det danske folk, men vi er også meget tilfredse med, at debatten foregår her i Folketinget.
Vi er meget optaget af, at der vedvarende indsamles viden, sådan at der den dag, en grundlovesprocedure måtte gå i gang, er en række temaer, som vi her i Folketinget har gennemdiskuteret, sådan at det er forberedt grundigt.
Det er jo egentlig lidt bagvendt, det her med, at man vil have en kommission af eksperter, inden de folkevalgte har ytret sig.
Nu forstår jeg, at vi er enige om, at vi tager den modsatte procedure.
Nu tager vi for første gang og diskuterer grundigt her i Folketinget, hvad det er, vi vil med de forslag.
Tidligere oppositionsforslag fra de samme forslagsstillere har jo altid medført, at der ikke blev noget udvalgsarbejde, for forslagsstillerne har ikke selv gjort noget ved det.
Men nu forstår jeg, at det skal vi, og vi er meget optaget af i Venstre at gå ind i det udvalgsarbejde.
Vi har jo sammen med SF kæmpet for, at der er adgang til offentlighed i udvalgsmøderne.
Og i det omfang, vi vil indkalde eksperter, er det naturligt, at det er åbne møder.
Det tror jeg i hvert fald at SF også vil være enige med os i.
De nu fremsatte forslag til nedsættelse af et konvent eller en kommission
og SF's forslag til en hel grundlov og de holdninger, der ligger bag, giver jo i høj grad anledning til, at vi besinder os på de fundamentale holdninger og principper, der er for vort folkestyre. Vi vil i Venstre til enhver tid kæmpe for, at det liberale grundsyn, der i dag i vidt omfang bærer grundlovens bestemmelser, styrkes.
Men helt grundlæggende er naturligvis spørgsmålet: Hvad skal en grundlov indeholde?
En grundlov skal efter Venstres mening ikke være en præsentation af en lang række partipolitiske holdninger og mål.
En ny grundlov, når den måtte komme,
skal ikke være udtryk for politisk emsighed, men sikre, at der er områder i borgernes liv, der ikke er undergivet politikernes magt.
Grundloven skal først og fremmest fastsætte magtens grænser.
Grundloven skal fastsætte balancen mellem staten og den enkelte borger.
Der skal efter Venstres opfattelse være et frihedsrum, hvor magten er fraværende.
Grundloven skal sikre borgerne et rum, inden for hvilket de med den fornødne respekt for naboens frihed kan agere selv.
Kort sagt: Frihedsrettighederne skal vægtes meget højt, samtidig med at flere af frihedsrettighederne efter Venstres opfattelse til sin tid skal styrkes, ligesom vi naturligvis er åbne for, om der er flere frihedsrettigheder, der skal medtages.
Vi ønsker en styrkelse af ytringsfriheden.
Ytringsfriheden har været grundlovfæstet siden 1849, men allerede Grundtvig indså jo, at den bestemmelse, som vi har i dag, giver lovgiver for mange muligheder for at indskrænke ytringsfriheden, og vi er meget på linje med SF's forslag om, at der i grundloven sættes yderligere grænser for statens mulighed for at indskrænke den såkaldte materielle ytringsfrihed.
Desuden er ytringsmåderne blevet mere mangfoldige gennem den teknologiske udvikling, og det er naturligt, at der ved en grundlovsændring tages højde for de mange nye kommunikationsmåder
Men ytringsfriheden har jo to sider, og begge sider bør være grundlovssikrede.
Ytringsfriheden er naturligvis retten til at ytre sig i skrift og tale og gennem alle hånde moderne kommunikationsmidler, men i ytringsfriheden ligger jo også informationsfriheden, altså befolkningens ret til at modtage informationer.
Vi lægger i Venstre meget vægt på at få grundlovssikret offentlighedens og herunder altså massemediernes ret til at modtage oplysninger om alle emner af offentlig interesse og retten til at kritisere både politikere og samfundsmæssige institutioner uden statsmagtens indblanding.
Der bør ikke være andre begrænsninger i ytringsfriheden end dem, der følger af andre frihedsrettigheder - retten til privatliv først og fremmest, og så de særlige hensyn, der måtte være til demokratiet og retsstatens beskyttelse.
Det var det, allerede gamle Grundtvig foreslog.
Med respekt for retten til privatlivet ønsker vi også større offentlighed i forvaltningen.
Man kan altid diskutere, om det skal stå i grundloven, men vi er åbne over for det, men jeg skal pege på, at regeringen jo allerede har nedsat en offentlighedskommission, der skal komme med forslag til større offentlighed, og hermed er jo også sagt, at der er intet i grundloven, der forhindrer, at man ved lovgivning gennemfører en større offentlighed.
Problemet har været, at vi ikke kan blive enige om hvordan.
Foreningsfriheden er helt grundlæggende i et demokrati, men den foreningsfrihed må også omfatte borgernes frihed til selv at bestemme, hvilke foreninger de vil være medlem af, og retten til at bestemme, om man overhovedet vil være medlem f.eks. af en fagforening.
Det er utåleligt, at foreningsfriheden i virkeligheden er blevet til foreningstvang på nogle områder, og vi finder, at det er nødvendigt, når vi får en ny grundlov, at den beskytter det enkelte menneske mod foreningstvang.
Vi forstår egentlig ikke, at de, der ustandselig påberåber sig menneskerettigheder, på samme tid kan fastholde fagforeningstvangen gennem eksklusivaftaler.
Vi ønsker altså en frihed til også at være fri af foreninger.
Vi vender os mod diskrimination af lønmodtagere, bare fordi de er medlem af den forkerte fagforening.
Vi ønsker ligestilling, uanset fagforeningsforhold.
Men også det kunne vi jo gennemføre ved lov, hvis vi havde flertal.
Venstre ønsker en styrkelse af ejendomsretten.
Der må jeg sige, at vi går i den helt modsatte retning af, hvad SF ønsker, for SF ønsker jo en indskrænkning af ejendomsretten. Vi finder, at den måde, grundloven fortolkes på i dag, allerede er en udhulning af ejendomsretten.
Vi ønsker at sikre den private ejendomsret fra almenvældet, stavet v-æ-l-d-e-t.
Vi synes, det har taget overhånd, som det almene vælde går ind på privat ejendom.
Vi ønsker også mulighederne for fuld erstatning forbedrede.
Vi er bestemt ikke enige i, at grundloven dér skal svækkes til rimelig erstatning.
Der skal naturligvis være fuld erstatning.
Vi vender os også mod den udhulning, der er sket af ejendomsretten ved, at der gennem lovgivning fastsættes flere og flere erstatningsfri reguleringer med den virkning, at ejendomsbesidderens rådighedsret uden kompensation indskrænkes den ene gang efter den anden.
Også husfreden er gennemhullet.
Boligen er ukrænkelig, hedder det i grundloven.
Ingen husundersøgelse, beslaglæggelse og undersøgelse af breve og papirer og brud på telegraf- og telefonhemmelighed må finde sted undtagen efter retskendelse, eller hvor loven hjemler en særegen undtagelse.
Takket være både socialdemokratiske og borgerlige regeringer er disse særegne undtagelser blevet til langt mere end 100 beføjelser for myndighederne.
Det nærmer sig de 200.
Det er derfor ikke for tidligt, at den fremsatte retssikkerhedslov, hvor der fastsættes retsgarantier for borgerne over for myndighederne, nu vedtages.
Vi ønsker også i Venstre en højere prioritering af den personlige frihed, og vi vil godt ind i konstruktive drøftelser om, hvorvidt der i grundloven skal sættes grænser for det offentliges muligheder for overvågning og registrering, som SF foreslår.
Men igen må jeg sige, at der er intet, der forhindrer os i at lade være med at blive ved med at vedtage lovgivning om overvågning.
Faktisk går det jo i den forkerte retning.
Den personlige frihed indskrænkes løbende, men det er ikke noget, vi er tvunget til.
Der er tværtimod intet i grundloven, der forhindrer os i at gå den modsatte vej og give mere frihed til borgerne. Vi finder i forbindelse med det udvalgsarbejde, der følger af ethvert beslutningsforslag, at det er naturligt, at vi også i forbindelse med dette forslag drøfter, om de grundlæggende retsforudsætninger, f.eks. lighed for loven og kravet om klarhed og forudsigelighed i lovgivningen, skal nedfældes i grundloven.
Vi må jo nok indrømme med hinanden, at Folketinget ikke altid lever op til det selvfølgelige krav til lovgivningen, som allerede Jyske Lov fra 1241 stiller til de gode love.
Men vi vil godt understrege, at en ny grundlov altså ikke er adgangen til ved et snuptag at få gennemført
egne politiske sager, som man ikke ved lov kan opnå flertal til.
Vi ønsker naturligvis som alle andre partier, at der er social tryghed for borgerne i Danmark.
Men vi ønsker ikke en umyndiggørelse, vi ønsker en tryghed, der har respekt for det enkelte menneskes personlige ressourcer og frihed, og at det enkelte menneske først og fremmest selv skal tage ansvar for sit liv, medansvar for næsten og for fællesskabet.
Og vi mener ikke, at man i en grundlov skal forpligte kommende Folketing til bestemte niveauer for alle mulige offentlige ydelser.
Der er flere gange i de fremsatte forslag nævnt begrebet diskrimination.
helt grundlæggende, at også en kommende grundlov ikke kender forskel på Per og Poul, på sort eller hvid, på kristen eller jøde.
Sådan er det i grundloven i dag.
Frihedsrettighederne gælder for enhver, og sådan skal det fortsat være.
Frihedsrettighederne skal ikke gradbøjes.
Vi ønsker i Venstre, at både regering og Folketing løbende arbejder for bedre lovkvalitet.
Der er i de senere år taget flere initiativer på det område.
Folketingets partier har været enige om at styrke Folketinget, og vi har ud over en styrket administration også hyppigere gjort brug af høringer, hvor vi i Folketingets udvalg selv vælger vores eksperter.
Vi er dog i Venstre fortsat imod et egentligt lovråd.
Vi mener, at hvad enten vi er i regering eller i opposition, så er et lovråd en institution, der yderligere vil sløre ansvarsfordelingen og Folketingets muligheder for at drage en minister til ansvar.
Ikke mindst monarkiet, Danmarks rolle i det internationale samarbejde og det parlamentariske arbejde har undergået væsentlige ændringer siden 1901, og det er selvfølgelig naturligt, at vi, når nu grundlovsforslaget er stillet her i Folketinget, så naturligvis også går ind i en konstruktiv drøftelse af de meget store spørgsmål om f.eks. initiativret, om positiv parlamentarisme.
Det vil vi naturligvis gerne drøfte grundigt, men vores udgangspunkt er ikke, at reglerne skal ændres.
Vort udgangspunkt er fortsat, at balancen mellem den udøvende og den lovgivende magt ikke skal forrykkes.
Vi ønsker en forfatning, der giver rammerne for et stærkt Folketing, og det mål synes vi de nuværende få og enkle regler tjener.
Men når det er sagt om Folketingets styrke, skal det også tilføjes, at vi ønsker ikke på nogen måde at ændre statsministerens såkaldte prærogativ til selv, når han måtte synes det, at udskrive folketingsvalg. Tiden tillader slet ikke, at vi drøfter alle de principielle temaer, som de fremsatte forslag rejser, men lad mig sige, at vi i Venstre ikke har tanker om at ændre ved monarkiets stilling, men vi tager det naturligvis som en selvfølge, at når der måtte komme en grundlovsændring, så indføres der naturligvis fuld ligestilling mellem kønnene ved besættelse af tronen.
Vi forudser også, at reglerne om udenrigspolitik og suverænitetsafgivelse vil blive drøftet meget grundigt, og det er naturligt, at man den dag, der skal nedsættes en grundlovskommission, naturligvis drøfter, om de bestemmelser, vi har i dag, nu også er fremtidssikret i den internationale udvikling.
Det er klart, at vi vil stille det krav til en kommende grundlov, som vi mener, den nuværende grundlov opfylder, nemlig at den skal være grundigt forberedt og meget slidstærk.
Den nuværende grundlov er jo så fleksibelt formuleret, at den har kunnet overleve mange ændringer i samfundet.
Intet i grundloven forhindrer Folketinget i at udstyre borgerne med bedre rettigheder, end hvad grundloven foreskriver.
Og opfylder Folketinget ikke grundlovens krav om frihedsrettighederne, så er det ikke grundloven, der er noget i vejen med, så er det Folketinget, der er noget i vejen med. Afslutningsvis skal jeg advare mod tyrkertroen på, at ord i en ny grundlov kan flytte bjerge.
Det er ingenlunde tilfældet.
Holdningerne i en ny grundlov skal for at være slidstærke have forståelse og opbakning i Folketinget og i befolkningen.
Vi mener, at der skal et meget bredt flertal til, før det overhovedet kan komme på tale at indlede en grundlovsprocedure og at sende et forslag ud til folkeafstemning.
Men vi vil altså som sagt gå meget konstruktivt ind i udvalgsarbejdet, og vi ønsker altså, at det arbejde i vidt omfang bliver for åbne døre.
Det gælder, som jeg har sagt gang på gang tidligere, med professor Nordskov Nielsens ord om at samle forråd, at få gennemgået temaerne, så vi er godt forberedt den dag, vi beslutter os for, at der skal nedsættes en grundlovskommission.
Men vi kan altså ikke støtte, at det er tilfældet nu.