runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Kaalund (S), 2003-05-08:
Det er godt, at han er væk.
Selv om ethvert tab af menneskeliv er ét for meget, er tabet af soldater og civile heldigvis relativt lille.
Egentlige kamphandlinger vurderes nu at være bragt til ende, men der er omfattende ødelæggelser, manglende infrastruktur, et civilsamfund, der ikke fungerer, og en meget spændt situation.
Med et flertal i Folketinget bag sig har Danmark deltaget militært i krigen i Irak på USA's og Englands side.
Det var uden et direkte mandat fra FN og ikke med socialdemokratiske stemmer.
Men når Danmark har deltaget på den måde, er landet ifølge den humanitære folkeret en del af en besættelsesmagt, efter at de egentlige kamphandlinger er ophørt, og besættelsesmagten er ansvarlig for befolkningens velfærd i det besatte område.
Det ville være oplagt, at FN efter beslutningen i Sikkerhedsrådet vedtog en resolution, så et FN-mandat dannede grundlaget for den videre indsats med genopbygning af Irak.
Men et sådant mandat foreligger ikke, og i konsekvens heraf finder Socialdemokratiet det vigtigt også at medvirke med et militært bidrag i denne fase af Irakkrisen for hurtigst muligt at skabe tålelige forhold for det irakiske folk med fred og stabilitet som målet.
og EU, og Folketingets beslutning om at deltage med et militært bidrag, en ubåd og en korvet, medførte beklageligvis nye skillelinjer i dansk udenrigspolitik.
Det var uheldigt, og det er derfor godt, at der med det foreliggende beslutningsforslag, som er fremsat efter forhandling med bl.a. Socialdemokratiet, kan genskabes bredere enighed.
Det er godt, at regeringen har afstået fra at bidrage med et meget hårdere militært bidrag som f.eks. brigadehovedkvarter og specialstyrker.
Det er imidlertid afslået af både Tyskland og Danmark, hvilket vi er enige i.
Danmark har allerede bevilget store beløb til nødhjælp
og genopbygning
, og det danske bidrag, der nu foreslås, er militært, men med kraftigt islæt af humanitære bidrag.
Opklaringseskadronen skal bl.a. understøtte humanitære operationer og udføre eskorte, også af forsynings- og nødhjælpskolonner.
Der skal også arbejdes med ammunitions- og minerydning.
Risikovurderingen tilsiger, at der er behov for et såkaldt klart mandat til magtanvendelse, i givet fald også med militære midler.
Det er Socialdemokratiets håb, at FN hurtigt får truffet beslutning om et mandat for den internationale indsats og bl.a. ophævelse af en række sanktioner, så Irak kan få gang i olieproduktionen og dermed selv bidrage økonomisk til genopbygningen af landet.
For Socialdemokraterne er det vigtigt at sikre, at det internationale nødhjælpsarbejde og genopbygningen iværksættes hurtigt, og at den politiske overgangsproces kommer i gang.
Socialdemokratiet kan derfor anbefale, at Folketinget meddeler sit samtykke til, at danske militære styrker stilles til rådighed for en multinational sikringsstyrke i Irak som beskrevet i beslutningsforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Man har altså igangsat den overgangsregering uden at afvente FN's godkendelse.
Man har udpeget en regering, og efter de oplysninger, jeg har - men det kan hr. Ulrik Kragh korrigere, eller ministeren kan supplere, hvis han har nye oplysninger - har
den fem medlemmer.
To af dem har, må man ubestrideligt erkende, formentlig en folkelig basis i Kurdistans Demokratiske Parti og Kurdistans Patriotiske Union, men den arabiske del af Irak er kun repræsenteret af folk, som er halet ind fra udlandet, men ikke har nogen folkelig tilknytning.
Det er da katastrofalt, det er da at invitere til katastrofe.
Jeg ved ikke, om hr. Ulrik Kragh er tilstrækkeligt inde i det, men ellers kan udenrigsministeren jo besvare det spørgsmål.
Men sådan som den regering er sammensat, er det en invitation til katastrofe.
Ulrik Kragh (V), 2003-05-08:
Jeg kan overhovedet ikke genkende det billede, Enhedslisten tegner.
Der bliver gjort en hård og intensiv indsats for at få et demokratisk overgangsstyre med bred repræsentation
, og derfor er der ikke hold i de påstande, hr. Keld Albrechtsen bringer frem her.
At hr. Keld Albrechtsen har set sig sur på USA, hvilket han jo har gjort i en hvilken som helst situation, ændrer jo ikke ved, at det rigtige at gøre nu er at sikre en god og stabil opbygning af Irak, og det er det, vi kan støtte ved at stemme for dette beslutningsforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Jeg er glad for, at hr. Ulrik Kragh erkender, at der er opstået et magttomrum, men problemet er jo bare, at USA har tænkt sig at udnytte dette magttomrum til at indsætte sine egne folk, sine egne olieselskaber og sine egne virksomheder - endda virksomheder, som vicepræsidenten helt åbenbart er knyttet til - uden at inddrage de grupper i Irak, som repræsenterer befolkningen og derfor kunne sikre, at der ikke opstår et modsætningsforhold, som kan føre frem til f.eks. den situation, vi så i Algeriet, hvor fundamentalisterne endte med at vinde et valg, fordi man ikke havde taget hensyn til befolkningens interesser, og fundamentalisterne var i stand til at mobilisere deres styrker ved valget.
Med hensyn til den overgangsregering, som er dannet, går jeg ud fra, at hr. Ulrik Kragh er klar over, at den ikke indeholder nogen fra venstrefløjen og ingen fra de religiøse grupper.
Nogle af USA's venner er naturligvis med, men ikke rigtig nogen, der bredt repræsenterer de store folkemængder i Irak.
Det er dybt bekymrende, for det lægger kimen til en opløsning og i værste fald til en borgerkrigssituation, hvis det kører af sporet.
Man har nedsat sig som besættelsesmagt uden at have det klare perspektiv, at det skal foregå med inddragelse af befolkningen med hensyn ...
Ulrik Kragh (V), 2003-05-08:
Hvis hr. Keld Albrechtsen havde lyttet aktivt og havde villet forstå hele det forarbejde, der var til den indsats, som blev etableret i forbindelse med starten på denne konflikt, ville hr. Keld Albrechtsen også erkende, at vi har den største respekt for det stykke arbejde, der er gjort, og den største respekt for det ansvar, man har påtaget sig. Det, der er forskellen nu i forhold til tidligere, er, at nu er problemerne synlige. Det tidligere regime lavede masser af rædsler og udsatte masser af mennesker for utålelige vilkår, men nu er det synligt, at der er problemer. Jovist, når der er et magttomrum efter et diktatorisk regime, vil der blive problemer, og det, vi kan gøre nu, er at undgå, at Irak udvikler sig til et nyt Balkan.
Der er tre grupper, som hver især har været hårde ved hinanden gennem historien, og for at vi kan få den demokratiske proces, som alle ønsker, i gang, er det vigtigt, at vi sikrer, at magttomrummet bliver udfyldt, så tingene kan foregå i god ro og orden.
Det er det, det drejer sig om, og vi er faktisk stolte af, at Danmark kan deltage i det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Jeg synes, den her sag er for alvorlig til, at man skal bruge almindelig krigsretorik og sejrherrejubel, når der faktisk ikke er andet end problemer.
Man snakker fra hr. Ulrik Kraghs side om jubel i gaderne.
Der var mennesker, der blev fotograferet, ikke nogle større, overvældende antal, men der var mennesker, der blev fotograferet, som var glade, men det almindelige indtryk ved vi jo alle sammen godt har været, at det er en udbredt opfattelse i Irak, at krigen er blevet ført af hensyn til olieinteresserne, og at den irakiske befolkning ikke i tilstrækkelig grad inddrages i beslutningsprocesserne, at de er dårligt repræsenteret i overgangsregeringen, at FN ikke i tilstrækkelig omfang er til stede, at der ikke er et legitimt grundlag for besættelsesmagten osv. Der har faktisk ikke vist sig nogen større irakiske folkelige grupper, som er gået ind og aktivt har bakket op bag denne besættelsesmagt.
Det synes jeg hr. Ulrik Kragh burde erkende og derfor optræde med større nøgternhed og måske større ydmyghed over for det enorme ansvar, hr. Ulrik Kragh og hans ligesindede har påtaget sig ved at føre os ud i en ulovlig krig.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Jeg kan bekræfte, at formanden for Folketingets Europaudvalg,
hr. Claus Larsen-Jensen,
Det kan jeg bekræfte.
Men jeg kan desværre ikke bekræfte, at den danske regering skulle være indstillet på at arbejde aktivt for en mindskelse af det demokratiske underskud i EU's institutioner.
Det så vi desværre tydeligt markeret ved afstemningerne i morges her i Folketingssalen, for her var der ikke noget at hente.
Der var en række konkrete forslag om demokratiske forbedringer i EU's institutioner, men de blev desværre ikke støttet, heller ikke af Socialdemokratiet.
Det er jeg desværre nødt til at sige, selv om det piner mig at måtte gøre den tilføjelse, men sådan var det.
Sådan blev der stemt, og det var et tilbageslag.
Jeg tror ikke, det på nogen måde var hr. Claus Larsen-Jensens skyld, men det var ikke godt.
Jeg anerkender fuldt ud formanden for Folketingets Europaudvalgs bestræbelser her i huset, men det kan jo ikke hjælpe, når det går den modsatte vej i EU-Kommissionen og EU's Ministerråd.
Claus Larsen-Jensen (S), 2003-05-08:
Jeg vil alligevel spørge hr. Keld Albrechtsen, om det ikke er korrekt, at nogle af de bemærkninger, vi kom med, da vi havde debatten om alle de beslutningsforslag fra Enhedslisten, som vi har stemt ned i dag, gik på, at vi fandt det rimeligt, at de indgår i hele fornyelsesprocessen og i den diskussion, vi har i Folketinget om tilrettelæggelsen af europapolitikken.
Vi begrundede vores afvisning, men vi sagde også, at de ting skulle indgå i arbejdet, så det er altså ikke et udtryk for, at alle bare har afvist alle de forslag om forbedret integration og demokratisk indflydelse i EU, som Enhedslisten er kommet med.
Det vil jeg gerne bede hr. Keld Albrechtsen bekræfte.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Det kan selvfølgelig godt give anledning til overvejelser, men jeg vil da takke for de bemærkninger, der er faldet.
Jeg tror, de er velmente, det er jeg ikke i tvivl om, og jeg vil da også takke hr. Niels Helveg Petersen for de overordentlig mange døgn, vi har tilbragt med gode debatter om denne sag. Så vil jeg sige, at det ikke burde overraske nogen, at Enhedslisten har respekt for de afgørelser, der træffes ved folkeafstemninger i de enkelte lande.
Men o.k. Når jeg bliver spurgt, om dette her medfører en ændring af vores generelle opfattelse af Unionen, må jeg desværre henlede medlemmernes opmærksomhed på den debat, vi havde tidligere på dagen, hvor vi behandlede en række forslag om mindskelse af EU's demokratiske underskud.
Disse forslag led en krank skæbne i Folketinget, da et betydeligt flertal nedstemte dem.
Der er et stort og voksende demokratisk underskud i Unionen, og man var altså ikke indstillet på at støtte de forslag, som var fremsat for at gøre noget ved det
, så jeg bliver nok nødt til at sige, at fra Enhedslistens side er vi ikke blevet specielt mere begejstrede for Unionen, end vi har været tidligere.
Som hr. Niels Helveg Petersen og andre har været inde på, har der ikke været nogen stor begejstring, og det er der stadig ikke. Jeg vil altså advare imod, at man drager alt for store generelle konklusioner på baggrund af den meningsudveksling, vi har haft her.
Men jeg synes da, det er rart at se, at oppositionen her i Folketinget kan stå sammen om nogle demokratiske principper, og jeg håber, det lå i de bemærkninger, som både hr. Niels Helveg Petersen, hr. Poul Nyrup Rasmussen og hr. Villy Søvndal kom med, at den økonomiske retning, som de borgerlige partier i Unionen følger, er til stor skade for beskæftigelse og økonomisk udvikling og vil ramme de nye lande hårdt.
Det er ikke blevet modsagt af nogen af dem, som har været heroppe, og det er vi glade for i Enhedslisten, for det er noget af det, der skal gøres noget ved, både her i Danmark og i Unionen og over for de nye lande.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-08:
Jeg håber selvfølgelig heller ikke, det giver hr. Keld Albrechtsen problemer, og jeg synes i øvrigt, hr. Keld Albrechtsen gjorde rigtigt i at understrege, at i en sådan forhandling får man jo ikke alt, hvad man ønsker.
Jeg tror også, jeg understregede i min tale, at vi også gerne havde set bedre betingelser, men på et tidspunkt må man jo sige, om man vil tage det, der ligger, eller ej.
Jeg vil også godt kvittere for, at man ikke gjorde som Dansk Folkeparti, som jeg synes gjorde sig meget stor umage for at finde hår i suppen, finde nogle betingelser, der ville gøre, at man ikke vil stemme for til sin tid.
Jeg synes sådan set, at europabilledet også er lidt klarere, når et parti som Dansk Folkeparti, der standser ved Dybbøl - og det er jo fair nok - står som talsmand for, at alt, hvad der kommer udefra, er farligt og skal holdes væk.
Der er en naturlig konsekvens i, at et parti, der har det grundsynspunkt, stemmer nej til en udvidelse, og det synes jeg ikke man skal bebrejde Dansk Folkeparti.
Men jeg synes i sandhed, det ville være et problem, hvis et parti som Enhedslisten, der står for international solidaritet og socialisme, endte samme sted som Dansk Folkeparti.
Claus Larsen-Jensen (S), 2003-05-08:
Jeg vil også gerne sammen med den forrige taler indgå i det politiske omklamringsbroderskab og byde hr. Keld Albrechtsen velkommen i klubben.
Jeg synes, det er klogt og fornuftigt, og det skal man ikke hånes for, men undskyld, fordi vi alligevel gør det på denne måde.
Jeg vil bare stille to enkelte spørgsmål: Kan vi forvente, at dette her er det første skridt mod en ny erkendelse?
Det kan godt være, at Enhedslisten ikke brød sig
så meget om klubben, men betyder udvidelsen - det at alle de andre gerne vil være med, og at befolkningerne stemmer ja til det - at vi kan forvente, at Enhedslisten ændrer opfattelse i sin generelle holdning til EU? Det andet spørgsmål er: Gør det ikke indtryk, når landenes politikere og befolkninger faktisk siger, at det forhold, at man skal være medlem af EU, rent hastighedsmæssigt har været drivkraften i omstillingen af deres samfund, og at de aldrig nogen sinde ville være nået så langt, som de er nået nu, uden tilslutningen til EU?
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-05-08:
Op gennem 1990'erne har jeg tilbragt timer og atter timer med at diskutere med hr. Keld Albrechtsen om EU og EU's vederstyggeligheder.
Jeg tror slet ikke, jeg kan gøre op, hvor mange timer det bliver til sammenlagt, men det bliver til døgn, ja, uger i mit liv.
Jeg har lært hr. Keld Albrechtsen at kende som en totalt uopslidelig og utrættelig debattør, som altid var i stand til at finde det mindste hår i suppen, når det drejede sig om EU,
og derfor vil jeg gerne sige hjertelig tak til hr. Keld Albrechtsen i dag.
Jeg mener, det er at overvinde sig selv, og jeg synes, man skal kvittere for mange timers, døgns, ugers debat gennem 1990'erne over for hr. Keld Albrechtsen, fordi han er blevet lidt klogere og må stemme ja til dette forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Først til hr. Lars Barfoed: I forbindelse med udvidelsestraktaten redegjorde jeg for, at hvis det skal være en succes også for EU-samarbejdet, så mener jeg, at et løsere samarbejde er en nødvendighed, et fleksibelt Europa, eller hvad man vil kalde det, mangfoldighedernes Europa, altså hvor man accepterer en større suverænitet ude i selve medlemslandene frem for at centralisere magten.
Det bygger jeg på, at jo flere områder, man skal regulere med jo flere lande, der er medlemmer, desto mere vil man blive nødt til at gennemføre alle ting ved flertalsafgørelser.
Der vil altså, efterhånden som landene kommer ind, blive et stadig større mindretal, der kan risikere at blive nedstemt.
Det mener jeg er demokratisk uholdbart i betragtning af, at det eneste sted, hvor demokrati og folkestyre for alvor trives, jo er i nationalstaterne.
Derfor synes jeg, det er problematisk.
Det var med det udgangspunkt, i den sammenhæng, jeg angreb det med at opbygge en egentlig forfatningstraktat, fordi jeg i det lægger, at man centraliserer magten, man flytter flere sagsområder til Bruxelles, man laver flertalsafgørelser som udgangspunktet.
Man præsenterer os i virkeligheden for alt det, der jo er indbegrebet af opbygningen af en egen statsdannelse i EU med symbolerne på plads og politikindholdet på plads.
Derfor synes jeg egentlig også, det er forfriskende, at man for en gangs skyld kalder barnet ved dets rette navn, nemlig en egentlig forfatning, for man laver forfatninger for en statsdannelse.
På den måde kan man sige, at der for en gangs skyld er noget forfriskende ærligt over EU-debatten.
Så hr. Lars Barfoed burde lade være med som EU-tilhænger at tale sig fra det og blive ved den ærlighed, der i virkeligheden ligger i det begreb.
Så til hr. Villy Søvndal med hensyn til, hvordan vi vil stemme.
Jeg havde nok tænkt, jeg fik spørgsmålet, og det vil jeg selvfølgelig ikke røbe nu.
Vi har de her udeståender, og vi vil stille en meget lang række spørgsmål også under behandlingen.
Både med hensyn til det med folkeviljen, vi skal også se folkeafstemninger, vi lægger nogle betingelser ind. Ikke mindst med hensyn til det med arbejdskraftens fri bevægelighed, hvor vi overhovedet ikke har lagt skjul på, at vi finder, det er nødvendigt, at Folketinget er kommet til klarhed over, hvilket regelsæt, der kommer til at gælde på det område inden færdigbehandlingen af det her lovforslag.
Det er selvfølgelig også en forudsætning for vores vedkommende.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Det er muligt, at den liberale pressetjeneste skriver hr. Kristian Jensens, men det tror jeg nu ikke.
Så vil jeg sige om vækstdelen, at der er ingen i dette Folketing, der bestrider, at der bliver vækst - også i kommuner og amter.
Det, der er hele problemet, er, at den vækst, man giver kommuner og amter, er mindre end den, der var stillet dem i udsigt, som i forvejen var meget lav.
Det er det, der er hele pointen.
Det er også derfor, hr. Kristian Jensens partifæller, formanden for Kommunernes Landsforening og formanden for Amtsrådsforeningen, tordner mod hr. Kristian Jensens politik og siger, at det her ikke hænger sammen.
Sådan er det jo.
Lars Barfoed (KF), 2003-05-08:
Jeg hæftede mig ved en enkelt vending, som hr. Kristian Thulesen Dahl anvendte, nemlig vendingen at vi nu skal have
en egentlig forfatningstraktat.
Jeg forstod på hr. Kristian Thulesen Dahl, at det mener Dansk Folkeparti er problematisk.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvad lægger hr. Kristian Thulesen Dahl i betegnelsen en egentlig forfatningstraktat, siden han finder det problematisk, at vi får sådan en? Personlig finder jeg, at det er fantastisk godt, at vi får en forfatningstraktat, der klart fastlægger de grundlæggende spilleregler på en enkel måde for samarbejdet i EU.
Men jeg forstod som sagt, at hr. Kristian Thulesen Dahl omvendt mener, at det er et problem.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Vores politik er sådan set meget præcis.
Vi vil gøre noget ved ledigheden, mens regeringen bare lader stå til, og vi synes, det ville være en rigtig god idé, at man satte gang i byggeriet.
Det har vi sagt i timevis, og hr. Peter Christensen har jo været en flittig lytter og debattør i dag, så det kan ikke komme bag på ham. Men det er klart, at vi siger også, at det jo er op til kommunerne, hvor meget de i givet fald vil benytte denne her mulighed.
Vi synes bare, at den skal være der, vi synes, at vi skal sætte gang i noget byggeri, vi synes, vi skal sætte gang i hjulene, hvor hr. Peter Christensens svar hele dagen har været: Vi håber, at det går bedre, vi håber, at der rundt om hjørnet kommer nogle bedre tider.
Det var de svar, vi hørte under Schlüterregeringen, hvor statsministeren, finansministeren og andre også havde ledende roller.
Resultatet af den politik var klart, at vi endte i en situation med 350.000 ledige, et antal, som den tidligere regering måtte bruge 9 år på at banke ned, og som den nuværende regering er godt på vej til at få til at stige igen.
Peter Christensen (V), 2003-05-08:
Nu er Socialdemokratiets holdning bare, at vi skal holde muligheden åben.
Det bliver mindre og mindre præcist, hvad det egentlig er, der er den socialdemokratiske politik.
Altså det, jeg efterlyste, var, om lempelsen var 1 mio., 10 mio., 0,5 mia. eller 1 mia. kr., i hvilken størrelsesorden det var, og nu hører jeg så, at vi bare skal holde muligheden åben for, at man kan lave en lempelse.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Det har været en lang dag
, og hr. Peter Christensen har jo efterhånden hørt mange Venstrefolk fortælle, hvor godt det gik, så der er ikke noget at sige til, at han troede, at økonomien tordnede deropad.
Det, der selvfølgelig er tilfældet, er, at vi gerne vil give kommunerne en bedre mulighed for at låne, så de har mulighed for at få sat gang i noget byggeri, og der må jo så også være en forhandling med kommunerne om, hvad de mener kunne være fornuftigt.
Vi mener bare, at vi skal holde muligheden åben, vi mener, at vi skal være klar til at gøre noget for at komme den stigning i arbejdsløsheden til livs, som regeringen dagen igennem har snakket om, men ikke har villet gøre noget ved.
Derfor synes jeg, at hr. Peter Christensen skylder et svar, og selv om man godt kan samle det forenede Venstre, har Venstre dagen igennem ikke formået at svare på et centralt spørgsmål: Hvad vil man gøre for at knække arbejdsløshedskurven?
Det spørgsmål står rungende tilbage efter timers debat.
Til gengæld ved vi, at kommunerne og amterne siger, at velfærden er på vej ned.
Peter Christensen (V), 2003-05-08:
Jeg vil nu gerne fortsætte, hvor hr. Kristian Jensen slap.
Nu er det jo ikke sådan, at det er Venstre, der er kommet med forslag om, at der skal føres en lempeligere finanspolitik, men Socialdemokratiet selv.
Derfor er jeg jo også nødt til at spørge: Hvad er det for talstørrelser, vi diskuterer her, for hvis det bare handler om, at det eneste, vi diskuterer, er, om det er lempeligt eller stramt, er det simpelt hen for upræcist til, at vi kan lede landet efter sådan nogle størrelser.
Hr. Nicolai Wammen siger, at økonomien tordner op - eller det var ledigheden.
Det mener jeg nu heller ikke at den gør, men så godt synes vi heller ikke at det går.
Men nogle præcise svar på, hvad det er, Socialdemokratiet tænker på?
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Det er et lidt utroligt øjeblik at stå her, hvor vi har en repræsentant for regeringspartiet Venstre, der står for en økonomi, hvor ledigheden tordner op.
Vi har sagt, at vi gerne vil diskutere med kommuner, med Folketingets partier, med regeringen, hvordan vi kan sætte gang i hjulene.
Der er ikke et eller andet magisk tal, men der er et ønske om, at vi får gang i noget boligbyggeri med det formål at skaffe familieboliger, at skaffe ældreboliger, at skaffe boliger til unge mennesker, hvilket der er et stort behov for, samtidig med at vi får sat gang i den beskæftigelse inden for byggefagene, som lider voldsomt, og som er den laveste siden 1996.
Det er ikke et magisk tal, der er tale om.
Vi er parat til en åben og fri diskussion.
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Det er for vagt.
Jeg spurgte helt konkret: Hvor er tallene?
Men der var jo ingen tal.
Vi lægger op til en forhandling, siger hr. Nicolai Wammen, men med hvilket udgangspunkt?
Vi vil gerne have, at kommunerne kan låne noget mere.
Hvor meget mere?
Har Socialdemokratiet overhovedet en politik, som de tør fremlægge, som de tør offentliggøre fra Folketingets talerstol?
Jeg tror det ikke.
Jeg tror i hvert fald ikke, det er en politik, som hr. Nicolai Wammen kender.
Nu får hr. Nicolai Wammen en chance
til: Hvor meget ønsker Socialdemokratiet, at der skal fremrykkes i offentlige investeringer.
Hvor mange millioner, hvor mange milliarder skal det ske med?
Hvor meget øget boligbyggeri ønsker hr. Nicolai Wammen og Socialdemokratiet?
Hvor mange millioner, hvor mange milliarder skal der afsættes?
Giv os de tal eller indrøm, at Socialdemokratiet ikke har nogen politik.