runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-04:
Jeg vil bare sige til ministeren, at dette med at fremhæve de energiforbrugende virksomheder og deres problemer som noget, der ikke kan løses samtidig med, at vi fører konsekvent klimapolitik, det er et blålys.
Vi har gennem adskillige år haft fantastisk succes med at tilbageføre CO2-afgiften til de her virksomheder mod, at de gennemførte energibesparelser.
I alle de evalueringer, der er lavet af forskellige besparelsesordninger, er det denne ordning og Elsparefonden, der er kommet ud og bonet op som de mest effektive instrumenter. Det er derfor, jeg bliver gal, når jeg får stukket i næsen, at jeg er ligeglad med de her virksomheder.
Det er jeg ikke.
Men jeg ønsker en vind-vind-situation, hvor de får mulighed for og bliver støttet i at spare på energien, og hvor vi samtidig kan gennemføre en konsekvent klimapolitik, hvor vi bruger det her som en mulighed for regulær bæredygtig udvikling i vores industri.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-04:
Jeg kan, som Venstres ordfører også udtrykte det, sige, at det er en sag, vi har diskuteret i Folketingssalen ved førstebehandlingen og ved andenbehandlingen, der er besvaret spørgsmål, ministeren har været i samråd, og vi må konstatere: Jo, det er et sted, vi er uenige. Jeg kan sige vedrørende angrebet gående ud på, at miljøministeren ikke er til stede her i dag, at mig bekendt
er han ude internationalt i miljøets tjeneste, men det kan vi jo finde ud af.
Med hensyn til de spørgsmål og kommentarer, der har været fra ordførerne, vil jeg blot sige, at det med, at vi sender en sag videre, fordi vi ikke tager os af de problemstillinger, der er, kan jeg overhovedet ikke goutere.
Hr. Svend Auken siger, at vindmølleindustrien har skabt mange arbejdspladser, den skaber mange arbejdspladser, det er jeg meget, meget enig i.
Men vi har altså også andre energitunge virksomheder i Danmark, og som jeg plejer at sige, og jeg ved godt, at SF ikke kan lide at høre det, men jeg er nødt til at sige det endnu en gang: Der er altså mange mennesker i blå kedeldragter uden studentereksamen, der arbejder på energitunge virksomheder.
Nu skal vi have kvotereguleringen til at virke i Europa.
Vi får nogle håndtag
at regulere på
Jeg har sagt om den allokeringsplan, der er fremsendt til EU, og som fru Anne Grete Holmsgaard problematiserer med mange spørgsmål, fordi man ikke er tilfreds, at vi selvfølgelig forventer at fremsende en allokeringsplan, der kan godkendes, og vi ved også, at vi skal have vredet håndtaget dybere i bund, når tiden kommer.
Nu vil vi vurdere, hvordan vi skal indfase, når vi passerer 2006, på det her område.
Jeg må sige, at Det Radikale Venstre puster sig også op her i dag under tredjebehandlingen, men det er måske, fordi man taler til en række vælgere, der har råd til at have den holdning, man har, og ikke er beskæftiget på de arbejdspladser, hvor det virkelig kan gøre ondt.
Jeg har tidligere spurgt: Er det Aalborg Portland, der skulle have nogle flere tæv, er det Novopan, er det garverierne, eller hvem er det?
Det har vi aldrig fået nogen svar på.
Så til fru Aase D. Madsen fra Dansk Folkeparti, der beder om en tilkendegivelse af, at vi, hvis varmevirkningsgraden, som er fastsat i vores lovforslag, medfører utilsigtede varmeprisstigninger, så senest i efteråret 2005 vurderer følgevirkningerne af varmevirkningsgraden på 125 pct., så vi eventuelt kan foretage de reguleringer, der skal til.
Det vil jeg gerne tilkendegive her fra talerstolen i dag at vi selvfølgelig vil gøre.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Jeg kan kun tilslutte mig det synspunkt, at der både i praktisk forstand og i mere overført betydning er tale om noget fossilt ved den nuværende regering.
Derudover vil jeg bare nøjes med her - for der er jo sagt meget fra de andre oppositionsordførere, som jeg fuldt ud kan tilslutte mig - fra Enhedslistens side at give udtryk
Det glæder vi os over i Enhedslisten, og det ser vi frem til at medvirke til, når den tid kommer.
Det bekymrer mig noget.
Jeg stiller mig her op og redegør for, at de svar, jeg har fået, ikke skaber klarhed.
Så beder jeg ministeren skabe klarhed, hvorefter han henviser til præcis de svar, som ikke skabte klarhed.
Det løser i hvert fald ikke mit problem.
Om vi kan komme længere, ved jeg ikke.
Jeg har så ydermere det problem, at jeg altså ikke er skatteordfører og slet ikke skatteekspert, men jeg kan bare høre på ministeren, at der kommer en meddelelse om, at der er en hel del, der alligevel ikke er omfattet af lukningen her.
Jeg må indrømme, at jeg føler mig utryg ved det, men om vi kan få et mere klart svar, ved jeg jo ikke.
Det kan jeg kun appellere til.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-06-04:
Må jeg allerførst henvise hr. Albrechtsen til svar på spørgsmål 26 og så i øvrigt til de besvarelser, der er givet, også på spørgsmål om den sædvanlige procedure.
Til fru Anne Grete Holmsgaard vil jeg gerne sige, at det, som det her forslag drejer sig om, er at sikre, at § 46, som alle forligspartier, går jeg ud fra, troede var vandtæt, nu bliver vandtæt.
Elsam er en produktionsvirksomhed, og den har aldrig været omfattet af § 46.
Der er ikke sket nogen ændring i det forhold.
Udgangspunktet var, at det var de kollektive selskaber, der ikke skulle have lov til sambeskatning, fordi de havde fået store engangsværdier, og der er ikke ændret på det forhold.
Det er præcis det samme.
Der er ingen ændring på det felt.
Hvis det er et produktionsselskab, så er det hverken omfattet af den gamle § 46 eller af den nye.
Sådan er det.
Det ville være en stramning, hvis man nu pludselig ville omfatte disse selskaber, som siden hr. Svend Aukens tid ikke har været med, og som fortsat heller ikke er med.
Svend Auken (S), 2004-06-04:
Jeg vil bare slutte mig til det, som fru Anne Grete Holmsgaard sagde her.
I sin tid, da vi opskrev værdierne, var der tale om integration af, man kan sige, netselskaber og produktionsselskaber.
Argumentet var i sin tid, at kommunerne ikke skulle betale skat.
Derfor blev aftalen præcis, som fru Anne Grete Holmsgaard sagde.
Jeg var ansvarlig minister dengang, og et stort flertal i Folketinget tilsluttede sig det.
Nu håber jeg meget, at ministeren kan give et utvetydigt svar, der bekræfter fru Anne Grete Holmsgaards udlægning.
Ellers åbner man et gigantisk skattehul.
Oven i, at man har tilskødet for mange milliarder kroner værdier på en måde, som vi har fundet direkte kritisabel, åbner man nu et gigantisk skattehul, hvis ikke ministeren kan give et utvetydigt bekræftende svar på, at samtlige elselskaber er omfattet af det her.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Jeg er da meget ked af, at ministeren tager det så fortrydeligt op, at jeg stiller det her spørgsmål; det var egentlig bare for at blive klogere.
Jeg synes egentlig ikke, at der er nogen grund til ikke at bevare stemningen.
Det, hr. Freddy H. Madsen og Dansk Folkeparti har sagt,
er, at de for det første deler Socialdemokratiets holdning til, at det ville være godt at få ensartede regler - det blev sagt ved førstebehandlingen - sådan at uanset om man lejer et klubværelse, kollegieværelse eller et enkeltværelse, så er der 3 måneders opsigelse.
Det er det ene.
Det tredje og det, som også fru Pernille Rosenkrantz-Theil har været inde på, er vores ønske vedrørende andelsboliger.
Lad os tage et ægtepar, hvor kvinden er blevet alene og sidder i en stor andelsbolig og gerne vil blive der, og så siger hun: Den måde, jeg har råd til at blive her på, er ved at kunne leje et værelse ud. Hvorfor skal hun ikke have lov til det?
Og så spørger jeg: Hvad er det egentlig, regeringen og socialministeren vil gå efter?
For det er ikke det, fru Inge-Lene Ebdrup fra Venstre har sagt.
Det er det, jeg synes, vi skulle have svar på i dag.
Henriette Kjær (KF), 2004-06-04:
Det kan da ikke passe, at jeg skal være mægler, og at fru Lissa Mathiasen ikke selv kan drage en konklusion med hensyn til, hvad hr. Freddie H. Madsen har sagt, og hvad fru Inge-Lene Ebdrup har sagt. Hr. Freddie H. Madsen har jo sagt præcis det samme som fru Inge-Lene Ebdrup, nemlig at man synes, at Socialdemokratiets forslag ikke sikrer lejerne en god nok retsstilling i og med, at der jo ikke er nogen garantier.
Det er jo en hul garanti, Socialdemokratiet her har stillet forslag om, nemlig at man i givet fald kunne få sådan lidt at vide om, hvor niveauet ligger.
Men efterfølgende kunne det så blive lavet om ved en af boligretterne.
Det er jo en hul garanti, det er jo et paradeforslag det her.
Derfor er jeg glad for, at Dansk Folkeparti nu siger: Vi skal have noget kvalitet i lovarbejdet.
Og det er det, vi ser på.
Vi ser på, hvordan vi kan lave en ordning, hvor man får et bindende tilsagn, en bindende garanti med hensyn til, hvad lejen skal være; det er noget, lejerne kan bruge til noget.
Og det er det, Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti arbejder på sammen.
Det er i den retning, vi går.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Det, der egentlig gjorde mig så målløs, var, at jeg pænt spurgte, om ikke vi godt kunne få socialministeren til at forklare, hvad det egentlig er for en linje, man vil køre efter, og ministeren ville så ikke svare.
Jeg kan forstå, at ministeren ikke vil svare mig.
Jeg kender godt betænkningsbidraget, men når jeg lytter til, hvad hr. Freddie H. Madsen har sagt om, hvad der bliver lagt i det fra Dansk Folkepartis side med hensyn til det arbejde, man nu vil lave fra ministerens side, så er det én vej, man vil gå, men når jeg lytter til, hvad fru Inge-Lene Ebdrup fra Venstre siger, så er det den anden vej, man vil gå.
Så spørger jeg lige så stille en gang til: Vil socialministeren dog ikke godt svare?
Det er da rimeligt, at vi ved, hvad det egentlig er, man sætter i værk.
Hvad er det, vi skal forvente os?
Det kunne også være, der var nogle uden for det her hus, der syntes, det var interessant at vide, hvad det egentlig er, man vil.
Er det Venstres vej, eller er det Dansk Folkepartis vej?
Vil socialministeren ikke godt komme herop og svare?
Henriette Kjær (KF), 2004-06-04:
Hvis der er nogen, man kan tale om er arrogant, så er det jo fru Lissa Mathiasen. Der er afgivet et betænkningsbidrag her, hvor stillingen er fuldstændig klar, og hvor der står, hvad det er, vi har tænkt os at gøre fra regeringens side og i enighed med Dansk Folkeparti.
Så jeg må sige, at det undrer mig noget, at man ikke kan læse indenad fra fru Lissa Mathiasens side.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Jeg ved ikke, om det er en grad af arrogance, eller hvad årsagen er, men jeg synes dog, det er imponerende, hvis vi skal slutte dette års arbejde på denne måde, hvor man på en pæn måde har spurgt, om ministeren vil komme op og forklare, om det bliver Dansk Folkepartis udlægning, eller det bliver Venstres udlægning.
Kunne det dog ikke lade sig gøre, at vi kunne slutte her
og nå så langt, at vores veje kan mødes bare på det lille punkt, at socialministeren vil komme herop og forklare: Hvad er det for et pejlemærke, ministeren arbejder efter?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-06-04:
Nu havde jeg egentlig ikke tænkt mig at trække debatten
længere ud, men så blev jeg lidt irriteret over den tone, der kom fra socialministeren.
Paradeforslag bliver det her forslag kaldt.
Paradeforslag!
Vi taler om, at der er nogle mennesker, der skal have 3 måneders opsigelse i stedet for 1.
Vi taler om et forslag, som giver vejledende tilsagn, altså at borgerne kan ringe ind og få en fornemmelse af, hvad huslejeniveauet er.
Det kaldes service.
Og så taler vi om et forslag, der giver frit valg for den enkelte andelshaver til at bestemme, om vedkommende har lyst til at leje et værelse ud - frit valg.
Det her forslag handler altså om tre ting: om tryghed, om service og om frit valg.
Det mener socialministeren er et
paradeforslag.
Det synes jeg er en flot måde at lukke samlingen på!
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Når vi afviser forslaget - og jeg må sige, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative har afgivet et fælles betænkningsbidrag - er det simpelt hen, fordi vi mener, at det her forslag ikke er godt nok.
Som jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører, sagde hr. Freddie H. Madsen også, at der var flere gode takter i det her forslag, og at det var noget, man vil kigge videre på.
Men det er simpelt hen ikke godt nok, at man stikker blår i øjnene på udlejerne og lejerne ved at sige: Det her er en forbedring, for nu kan I gå ud og spørge huslejenævnene om en vejledende lejepris.
Det er ikke godt nok, for den kan alligevel sættes ned, den kan omgøres.
Det, vi derimod siger, er, at nu vil vi bruge tiden på at gennemarbejde det her, sådan at man kan spørge om bindende tilkendegivelser, sådan at lejere og udlejere er sikre på, hvad huslejen er.
Meget kort handler det om, at når man vælger at deltage i det fællesskab, det er at købe en andelsbolig, jamen så vælger
man også, at man er en del af en demokratisk proces, og at man har nogle gensidige forpligtelser
Det vil vi gerne understrege ved, at vi ikke vil lovgive helt ned i petitessen på det her område, og det er derfor, vi går imod.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-06-04:
Jeg skal blot anføre, at det i andre sammenhænge ikke har været noget problem for regeringspartierne at lovgive ned i de her petitesser, som Venstres ordfører taler om.
I forbindelse med pant i andelsboliger havde man ikke noget imod at gå ned i de petitesser, der bliver talt om.
Jeg vil godt spørge fru Inge-Lene Ebdrup: Har man ikke det problem med det her forslag, at man siger: Vi vil ikke blande os med lovgivning ned i de her petitesser?
I virkelighedens verden handler det om frihed for den enkelte andelshaver til at få lov til selv at vælge - frit valg - hvorvidt man har lyst til at leje en del af sin lejlighed ud eller ej.
Det er det, det her forslag går ud på.
Det er mig ubegribeligt, at Venstre har tudet os ørerne fulde med frit valg, frit valg, frit valg; vi har hørt det
i 2½ år, eller hvor lang tid det er efterhånden
Så kommer der et konkret forslag, hvor den enkelte andelshaver selv får lov til at vælge, hvorvidt vedkommende har lyst til at leje et værelse ud - det vil være til gavn for alle de mennesker, der har svært ved at komme ind på boligmarkedet, og hvis eneste mulighed for at få et sted at bo er at leje et værelse - og det vil Venstre så ikke være med til.
Jeg forstår ganske simpelt ikke sammenhængen mellem hele det der frit valg-noget og så Venstres stillingtagen til det her forslag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Jeg vil gerne medgive, at det er en svær situation, for det er jo at afveje, hvad man vil lade gå først: foreningsfriheden i en andelsboligforening eller den enkeltes frihed til at bestemme.
I det her tilfælde, hvor man vil gå ind og lovgive om noget så specifikt i den enkelte andelsboligforenings vedtægter, mener vi altså, at det bør være op til den enkelte forening at beslutte, og vi mener egentlig også, at vi bør have så stor tillid og tiltro til den enkelte andelsboligforening, at kommer der en andelshaver med et ønske om at leje et værelse ud - det kunne være af økonomiske årsager eller andet - så giver foreningen selvfølgelig lov til det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-06-04:
Jeg vil gerne hive fat i det der om andelshaverne, og at det skal være op til den enkelte andelsforening.
Faktisk mener jeg, at det skal være op til den enkelte andelshaver.
Vi står i en situation, hvor mange tusinde unge har svært ved at komme ind på boligmarkedet, og for dem er den eneste mulighed for at få et sted at bo, f.eks. mens de læser, sådan set at leje et værelse, og derfor er det mig komplet ubegribeligt, at Venstre heroppefra siger, at de vil lade det være op til den enkelte andelsforening.
Hvorfor da ikke lade det være op til den enkelte andelshaver?
Det må vel være op til den, der bor i lejligheden, om vedkommende har lyst til at bo sammen
med et andet menneske.
Det kan jeg ikke forstå at man ikke vil åbne op for.
Så jeg synes, at Venstres ordfører må komme herop igen og give et bud på, hvordan de mange tusinde unge skal få et sted at bo, når Venstre ikke vil være med til at fjerne bare enkelte barrierer for, at man faktisk som andelshaver kan få lov til at udleje et værelse, hvis man har lyst til det.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Først mener vi, som jeg sagde før og gjorde meget klart, ikke, at det er at hjælpe hverken lejere eller udlejere med vejledende tilkendegivelser.
Hvis det skal være noget, skal det være bindende, sådan at man er sikker på, at tilkendegivelsen ikke bliver omgjort siden hen, f.eks. et år senere.
Hvis vi kigger på udlejning af enkeltværelser i andelsboliger, mener vi ikke, det er rimeligt, at man helt nede i petitessen på den måde blander sig i andelsboligforeningers vedtægter.
Endelig med hensyn til opsigelsesvarsler, 3 måneder kontra 1 måned, mener vi altså, at det med at udleje enkeltværelser i f.eks. villaer eller i større lejligheder er en så speciel udlejningssituation, hvor man bor så tæt, at det er meget rimeligt, at begge parter kan komme ud af lejemålet med forholdsvis kort varsel.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Når jeg sidder og hører og lytter nøje til det, fru Inge-Lene Ebdrup siger, og så samtidig sammenholder det med det, hr. Freddie H. Madsen sagde før, så er det to vidt forskellige veje, man ønsker at gå. Derfor vil jeg godt bede socialministeren om at komme op og svare på: Hvad er pejlemærket, som regeringen går efter?
For det er to vidt forskellige sæt af lovgivninger, der loves fra henholdsvis Venstre og fra Dansk Folkeparti.
Vil socialministeren godt komme herop og forklare, hvad det egentlig er, man fra regeringens side nu agter at komme med?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Nu slap jeg jo sådan set for at holde en stor del af min ordførertale, fordi hr. Svend Auken krystalklart og helt præcist forklarede, hvordan disse milliarder kroner bliver taget fra de forbrugere, som har opbygget disse værdier.
Man kan jo oven i købet risikere, at de så over elpriserne skal til at betale disse milliarder en gang til, fordi der skal forrentes en ny kapital.
Den beskrivelse af situationen er jeg fuldstændig enig med hr. Svend Auken i. Så er der bare det store spørgsmål fra Enhedslisten: Hvorfor i alverden skule vi stemme for et sådant privatiseringsforslag, som jo oven i købet også medfører, at forbrugerindflydelsen i den danske energisektor går tabt?
Hr. Svend Auken må undskylde mig, men det har altså været en kilde til bestandig undren for mig, at man vil gå ind og lave sådan et forlig med regeringen. Der er gode ting med vindmøller, man kommer måske lidt i gang igen med alt det, regeringen havde fået fjernet fra den vedvarende energi og bedre sent end aldrig.
Det vil jeg godt anerkende, men det er et fundamentalt spørgsmål for mig, hvordan man kan stemme for noget, som hr. Svend Auken faktisk selv beskriver som værende dybt forkasteligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Det her lovforslag er jo en følge af elliberaliseringen.
Under lovbehandlingen kom det frem, at man troede med aftalen
i 1999
at have sikret sig mod sambeskatning og tab af skatter.
Nu viste det sig så, at det havde man ikke.
Der har i årene 2000-2004 været et skattehul, der har kostet 230 mio. kr.
Det førte så til, at skatteministeren måtte komme med ændringsforslag til dette lovforslag nr. L 233.
Baggrunden for dette ændringsforslag er et notat fra kammeradvokaten.
Dette notat må Folketinget imidlertid ikke få at se.
Vi ved derfor grundlæggende ikke, om skattehullet i virkeligheden nu er lukket.
Ministeren henviser så til, at der er nogle paragraffer i loven om elforsyning, der skulle kunne hindre udnyttelse af det skattehul, som altså er i det her lovforslag.
Men der er jo ikke rigtig etableret sikkerhed for, at den kombination af de to love rent faktisk sikrer, at hullet er lukket.
Der var også en paragraf i loven om elforsyning, som man i sin tid troede man havde lukket det hul med, som kammeradvokaten efterfølgende måtte erkende havde ført til et tab på 230 mio. kr. Vi stillede i går nye spørgsmål, og de svar, der er kommet, er desværre stadig væk uklare.
Vi spurgte f.eks., om ministeren var sikker på, at elforsyningsloven lukker for et skattehul, og så får vi som svar alene en udlægning, der taler om elforsyningsloven, men intet om de skattemæssige konsekvenser af denne lovfortolkning.
Så vi ved altså faktisk ikke, om dette skattehul i virkeligheden er lukket.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han godt her fra talerstolen vil garantere, at de bestemmelser, der er i nr. L 233, og de bestemmelser i elforsyningsloven, som ministeren har henvist til, rent faktisk lukker skattehullet, eller i hvilket omfang de lukker skattehullet.
Vi har svært ved at kunne se det, fordi det materiale, som den her sag behandles på baggrund af, jo altså er hemmeligholdt af ministeren - i øvrigt uden rimelig begrundelse.
Ministeren har ikke været i stand til på nogen måde at forklare, hvorfor han tilsidesætter offentlighedsloven i den her sag.
Jeg vil opfordre de partier, der stemmer for lovforslag nr. L 233, til nøje at overveje, om de har tiltro til, at skatteministeren i tilstrækkelig grad har lukket det her skattehul.
Der er jo før set eksempler på sager om skattehuller med netop den nuværende skatteminister, og jeg må sige, at de svar, vi har fået, altså ikke giver en tilstrækkelig sikkerhed.
Helga Moos (V), 2004-06-04:
Så handler det jo om, at kommunerne nærer en eller anden ligegyldighed over for forbrugereje og fælleseje, og det er jo så et andet problem.
Jeg synes i stedet for, at vi skal glæde os over, at vi har fået det lagt fast i et offentligt selskab, hvor der ikke kan udloddes udbytte til staten.
Jeg synes, det er blevet en god konstruktion, der egentlig forener det oprindelige forbrugereje og kommunalejes idégrundlag.
Jeg synes, det er blevet godt. Så skal vi også huske, at det er gjort, for at vi kan få markedet til at fungere, at det handler om, at vi laver nogle store energimotorveje, som markedet kan benytte sig af, sådan at vi kan få liberaliseret elmarkedet.
Lad os glæde os over, at det kom til at fungere.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-04:
Jamen der er da en kerne af sandhed i det, fru Helga Moos siger, når man ser det på kort sigt, men det, der vil komme til at ske i de kommende år er jo, at de her elproduktionsselskaber bliver handlet i stigende omfang, og der er jo ikke nogen som helst sikkerhed for, at det er til andre kommunalt ejede.
I øvrigt kan vi jo se, at mange kommuner faktisk sætter deres selskaber til salg.
Så når jeg bruger begrebet afprivatisering, er det for at sige, at her har vi sikret, at det ikke er et kommercielt handelsobjekt, når vi har en sikker infrastruktur.
Så vil jeg godt benytte lejligheden til også at sige tak til ministeren for kamp til stregen i denne her sag.
Jeg synes, det har været et godt og konstruktivt forløb, vi har haft, og vi er ikke i tvivl om, at vi selvfølgelig stadig væk stemmer for denne her aftale, vi har været med til at indgå.
Helga Moos (V), 2004-06-04:
Jeg vil kun sige, at jeg synes, vi har fået et godt forlig, og jeg synes, at vi skal glæde os over det.
Der er blevet sagt meget, så der er ingen grund til at forlænge debatten.
Jeg har kun en lille ting, der gjorde, at jeg blev nødt til at gå herop, og det var fru Anne Grete Holmsgaards indledning med, at EnergiNet Danmark var udtryk for en afprivatisering.
Altså i min verden er det sådan, at det, vi har gjort, er, at vi har lagt nogle forbrugerejede selskaber først og fremmest og nogle kommunalt ejede selskaber om, så det er de store ledninger, der bliver trukket ind i et offentligt selskab.
I min verden er kommunalt eje og forbrugereje ikke udtryk for privateje.
Jeg skelner altså der.