runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2006-06-02:
Nu hørte vi jo altså tidligere Venstres ordfører sige, at i kølvandet på den lovgivning, vi skal stemme om om lidt, så vil der altså komme nye centralt fastlagte sluttrinmålsætninger, og at man vil gå ind i det fra ministeriets side.
For at matche de her test skal hele skolen faktisk til at indrette sig efter de test.
Hvis det ikke er central styring, så ved jeg ikke, hvad det er.
Ministeren kan måske afkræfte, at man har tænkt sig at gøre det, for
har man ikke det, så er det da interessant at få det at vide.
Men indtil jeg hører noget andet, så går jeg ud fra, at man vil gøre det, og så er mit spørgsmål bare igen: Hvor ved ministeren fra, at ved at lave en mere centralt styret folkeskole hjælper man de svageste elever – er der lavet et eneste forskningsprojekt, der viser det?
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
At give lærere og ledelse nye redskaber
er ikke at styre centralt.
Det, vi forlanger, er, at kommunerne, som allerede i dag har ansvaret, nu også får noget at have ansvaret i.
Vi forlanger, at kommunerne ikke må være uvidende om, at der er skoler, som har problemer, og at der er fag, som lider, i kommunen.
Det er det, som er det nye.
Så vil jeg sige, at det jo ikke bare er de 20 pct., vi er optaget af.
Jeg er også, bl.a. på grund af at jeg har haft en tidligere integrationsministerpost, meget optaget af de 50 pct. af de tosprogede, som ikke forstår den utydelige danske skole.
Nu gør vi den lidt mere tydelig og lidt mere skriftlig med hensyn til meddelelser mellem hjem og skole i håb om, at det kan hjælpe ikke mindst de tosprogede.
Vi er fuldstændig enige i det med, at der skal sættes tidligere ind.
Det er derfor, vi allerede har indført sprogtest af alle 3-årige tosprogede og sprogtest af alle 6-årige og flere dansktimer, især til de små.
Martin Lidegaard (RV), 2006-06-02:
Ministeren er forståeligt nok som alle os andre stærkt optaget af de 20 pct. af eleverne, som ikke kommer videre end folkeskolen.
Hvis vi kigger på, hvad man ved på det her område, så ved man, at hvis man skal have fat i de børn, så skal man have fat tidligere end i folkeskolen, for tit er problemet, at forældrene heller ikke har nogen uddannelse, og tit kan der opstå sprogproblemer.
Det vil sige, at al forskning peger på, at hvis det er den negative sociale arv, man vil til livs, så skal man i gang, før børnene kommer i folkeskolen.
Derfor kan jeg ikke lade være med at have en fornemmelse af, at det med svage elever er sådan en undskyldning, som både Venstre og Socialdemokraterne har for at gennemføre en mere central styring af folkeskolen.
For kan ministeren fortælle mig, hvorfra ministeren ved, at ved at styre skolen mere centralt hjælper man de svage elever?
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Det undrer mig sådan set ikke, for det er faktisk lige præcis det indtryk, jeg har haft af Socialdemokratiets behandling af det her lovforslag, at man ikke rigtig kunne se, om det betød noget eller ej, og at man sagde, at det bare var en lille ting, og at det bare var nogle ord.
Så det undrer mig ikke, at hr. Kim Mortensen stiller det spørgsmål.
Nu må jeg så i øvrigt sige, at det er altså SF’s ordfører, der har den vurdering af mig, så det fralægger jeg mig ethvert ansvar for, det har jeg ikke noget med at gøre.
Når vores vurdering er, som den er, så er den jo bygget på, at vi kan se, hvordan tingene faktisk har været.
Der er erfaringer med det.
Der er sket noget i Norge, der er sket noget i England, og der sker noget i USA, hvor man bruger de her forskellige typer af styringsredskaber, hvor man på præcist udvalgte tidspunkter sørger for, at der bliver stukket en test ud, som skal bruges til noget, der ligger uden for lærerens rækkevidde, nemlig til kontrol af, hvad det er, der foregår.
Vi ved også, at det virker tilbage på undervisningen.
Og som hr. Kim Mortensen vil vide, fordi vi jo har haft et glimrende samarbejde om modstanden mod regeringens forbud mod gruppeeksamener, så påvirker det undervisningen, hvordan der bliver testet, hvordan det bliver afprøvet, om man lærer noget eller ej.
Derfor gør det en forskel, og derfor udelukker det noget andet.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Når man ser på den debut, som testen har haft under kemi- og fysikprøven i år, og hvor jeg tror, at alle, der har været i nærheden af den, vil anerkende, at den kun tester en bestemt del af det pensum, der er, så må man sige, at når lærerne nu ved, at de bliver målt på, om deres elever er det rigtige sted på det rigtige tidspunkt fagligt set, så vil det påvirke deres undervisning.
Og når noget påvirker deres undervisning, er det klart, at så er der nogle ting, som ikke længere finder sted.
For Socialdemokratiet har ikke sørget for, at der blev lavet forsøg med det her; Socialdemokratiet har ikke sørget for, at testene er udviklet, så vi kan vurdere dem i dag; Socialdemokratiet har ikke sagt noget om, hvordan den nationale præstationsprofil skal se ud, eller om, hvordan den nationale offentliggørelse af landsresultaterne skal se ud.
Når man begiver sig ud i et landsdækkende eksperiment, som, hvad angår folkeskolens værdier, er en lovgivning, der sender nogle helt andre signaler end dem, vi kender i dag, så må man vurdere, at det også kommer til at påvirke den skole, som vi har.
Jeg går ud fra, at det er meningen, det er jo det, vi har hørt i dag: Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti vil have en anden skole end den, vi har i dag.
Det er det, Socialdemokratiet bærer ved til, og som Socialdemokratiet står inde for.
Men vi takker for tilsagnet om, at testene ikke kommer til at betyde, at de trinmål og slutmål, som i dag er brede og dybe i deres faglige perspektiv, bliver reduceret til det, der kan testes.
Det glæder vi os til at holde Socialdemokratiet fast på.
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Så skal jeg forsøge at gøre det meget kort.
Det, jeg bare synes kunne være rart, var, at fru Margrethe Vestager så kunne sige: Det er lige præcis det her, der gør, at dansklæreren i den her 3. klasse nu ikke længere kan praktisere den undervisning og få de dygtige, gode børn ud af det, som han altid har fået.
Det savner jeg sådan set at fru Margrethe Vestager meget konkret kunne sige, nemlig at nu kan man ikke længere med det her lovforslag praktisere den her type undervisning, i stedet for at komme med en eller anden scenariemodel, som fru Margrethe Vestager kan få øje på kommer til at blive til virkelighed engang ude i fremtiden.
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
Der er et tragisk sammenfald mellem den andel af eleverne, som ikke får grundlæggende kundskaber i skolen, og den andel, som aldrig får en uddannelse og derved får dårlig tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Der er 20 pct., der ikke får lært, hvad de skal, der er 20 pct., der aldrig får en uddannelse; og det er halvdelen af de tosprogede, der ikke får lært, hvad de skal, det er halvdelen af de tosprogede, der aldrig får en uddannelse.
Senest er det dokumenteret, at der er en klar sammenhæng eller i hvert fald et klart sammenfald imellem de elever, som har svage boglige forudsætninger og har fået dårlige karakterer ved 9.-klasses-prøven, og så de elever, som falder fra i erhvervsuddannelserne og aldrig får en uddannelse.
Det er det, vi nu retter op på.
Vi gør det bl.a. med test, som er adaptive, altså tilpasset den enkelte og med udfordringer for både svage og stærke elever.
De fylder omkring 1 promille af skoletiden, men det kan da godt være, at de vil medvirke til at sætte større fokus på læsning, som fire af de ti test jo drejer sig om.
Det er da det bedste, vi kan ønske for børnene, nemlig at de får lært at læse.
Det nye, vi nu vedtager, gør ingen skade på skolens mange styrkesider, og gør ingen skade på den gode praksis, der også findes i den danske skole, og som vi selvfølgelig ikke skal ødelægge.
Jeg vil gerne takke det brede flertal, som nu skaber klarhed og ro om skolens fremtid.
Nu er rammerne lagt.
Nu er det tid til at samarbejde om at bruge de nye redskaber til at skabe et bedre indhold i skolens fag til gavn for ikke mindst de svage elever, men også til gavn for de andre elever.
Hvis det skal lykkes, så skal vi have et samarbejde ikke mindst med lærerne, med lederne og med kommunerne, hvis ansvar for skolen fastholdes.
Når man nu bliver bedre til at dokumentere god praksis, og det er jo en af konsekvenserne af det, vi nu vedtager, så kan man også begynde at rose og fremhæve og pege på den gode praksis, sådan at vi kan få erstattet en lidt negativ skoledebat med fokus på dårlige gennemsnit med en positiv skoledebat med fokus på gode eksempler på god praksis, så vi kan appellere til den professionelle stolthed og undgå den lidt ufrugtbare debat, vi har haft.
Så lad os nu starte et nyt kapitel i dansk skolepolitik og i folkeskolens udvikling.
Nu er rammerne lagt, nu skal der samarbejdes, nu skal det bevises, at vi kan bevare alle de gode sider i skolen, samtidig med at vi får lappet på de svage sider.
Nu skal lærerne være stole over alt det gode, som skal brede sig.
Det er det, jeg gerne vil give tilsagn om.
Og jeg vil gerne takke det brede flertal, og jeg tillader mig at kalde det det brede folkelige flertal her i Tinget, som nu stemmer ja til det her og derved giver skolen håndslag på ro og stabilitet og samarbejde om udbredelsen af god praksis.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-06-02:
Det er rigtigt, der er nogle teknikaliteter, som vi ikke har fuld klarhed over, og der kunne jeg da egentlig godt tænke mig så at høre, hvorvidt ordføreren mener, at regeringen har medvirket til at skabe klarhed eller har medvirket til ikke at skabe klarhed.
Jeg husker meget tydeligt 19 svar – nej, jeg husker faktisk meget tydeligt 19 spørgsmål, der er blevet stillet, jeg husker ikke rigtig 19 svar.
Kan ordføreren ikke bekræfte det, og at det faktisk har været en del af hele problemet her?
Så vil jeg gerne have, at hr. Aastrup Jensen bekræfter, at forløbet har været, at Venstre i 2001 ønskede at nedsætte en kommission, som på et eller andet tidspunkt i sådan en udefineret fremtid skulle lave en rapport; i år 2005 siger Venstre nej til et forslag, fordi det er for ambitiøst, og i år 2006 er Venstre så kritisk over for et forslag, der i øvrigt er det samme som i 2005, fordi det er for uambitiøst.
Altså, det virker da utrolig besynderligt med den proces, som vi er vidne til.
Jeg er lykkelig over at høre, at Venstre ønsker åbne standarder.
Kan hr. Aastrup Jensen ikke godt forstå, at der er nogle her, der farer op, når han vælger at fremlægge tingene på den måde?
Pia Gjellerup (S), 2006-06-02:
Ja, dette forslag må have nogle bemærkninger med på vejen inden den endelige vedtagelse.
Vi har haft en fuldstændig absurd behandling af forslaget i Folketinget.
Det er fremsat i forlængelse af kommunalreformen og handler om, at man fra regeringens og et flertal i Folketingets side havde den ambition, at regionsrådenes medlemmer og beslutninger i modsætning til de kommunale råds beslutninger skulle underlægges en helt anden type revision end alle andre kommunale beslutninger.
Det diskuterede vi så i Udvalget for Forretningsordenen efter en meget livlig første behandling, og i Udvalget for Forretningsordenen blev alle medlemmerne i udvalget så enige om at stille de fornødne ændringsforslag, således at regionerne blev revideret af og fik adgang for statsrevisorerne, altså Rigsrevisionen, på samme vis, som det gælder for kommunalbestyrelserne og de kommunale beslutninger.
Således gik vi til anden behandling.
Det er meget usædvanligt, at man afbryder en anden behandling, det er også meget usædvanligt, at det er regeringspartier, der gør det, men sådan var det.
Så kom vi tilbage i Udvalget for Forretningsordenen, og så viste det sig, at regeringspartierne hellere ville møde i udvalget for at fortælle, at de havde fortrudt i stedet for bare at stemme imod i salen og forklare det der.
Men sådan kan man jo så også undgå at komme på talerstolen og forklare mærkværdige holdningsskift.
Så skete der det ved den fortsatte anden behandling, at vi jo så havde udvalgets ændringsforslag til behandling, og der stemte minsandten et flertal imod sine egne ændringsforslag, nogle ændringsforslag, som i virkeligheden er ganske principielle, med hensyn til hvordan man reviderer folkevalgtes beslutninger.
Imidlertid er der en enkelt årsag til, at vi i Socialdemokratiet også kan se positivt på det udfald, som lovforslaget har fået efter andenbehandlingen.
For ganske vist – og det mener vi at vi har givet tydeligt til kende ved andenbehandlingen og for den sags skyld også ved førstebehandlingen og ved de ændringsforslag, som vi stillede, og som vi stod bag og stemte for – har vi taget klart og utvetydigt afstand fra iveren med hensyn til at sætte en statslig revision til at revidere folkevalgte.
Men når det nu er faldet sådan ud, så er der én positiv ting, og det er, at når vi nærmer os det opgør, der uvægerligt vil komme mellem de enkelte regioner på den ene side og regeringen, Finansministeriet og Indenrigsministeriet på den anden side, så kan det være vældig godt, at der er en uvildig revisionsinstans, som vi alle sammen vil kunne påkalde os som højere magt i den konflikt.
Derfor er det med nogen forventning til for en enkelt gangs skyld at have en uvildig opmand til stede ved kommunale parters opgør med regeringen og på trods af denne meget absurde behandling, som jeg har redegjort for, og på trods af det meget afgørende principbrud, at Socialdemokratiet af netop disse grunde stemmer for lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-06-02:
Jeg synes ellers lige, at den radikale ordfører sagde, at han var så glad.
Jeg synes, at hans glæde forsvinder lidt efterhånden.
Allerførst vil jeg sige, at der intet er ændret i vores synspunkter siden første- og andenbehandlingen, men at det derimod er beslutningsforslaget, der er blevet totalt udvandet.
Jeg sagde jo også ved førstebehandlingen – jeg tror, jeg sagde det et sted mellem 10 og 20 gange, da jeg blev spurgt om det – at jeg ønsker at indføre åbne standarder.
Det gør Venstre helhjertet i hele den offentlige sektor, men vi skal altså have svar på de tekniske spørgsmål.
Så igen er det min opfordring, så vi ikke mister humøret alle sammen, som det ser ud til den radikale ordfører er ved at gøre: Lad os glæde os over, at vi nu vedtager, at vi stadig væk har status quo.
Det kan vi selvfølgelig så også godt være glade for, hvis vi skal være glade for det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-06-02:
Vi kommer med glæde til kaffe hos ministeren, det er ikke det, det skal skorte på.
Men det er da lidt interessant for Folketinget at få at vide, hvad der er sket hos Venstre mellem første og anden behandling af det her forslag.
Hvorfor var man egentlig imod forslaget ved førstebehandlingen?
Hvorfor var man kritisk og kunne ikke stemme for, og hvad man ellers sagde under førstebehandlingen?
Man har så i øvrigt også har været modstandere før i tiden, når forslaget har været fremlagt.
Hvorfor så ikke tage konsekvensen og stemme imod?
Jeg synes, det lyder ynkeligt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-06-02:
Ordføreren for Det Radikale Venstre mener, at det, jeg siger, er ynkeligt.
Det synes jeg selvfølgelig er synd for ham.
Med hensyn til hvorfor vi ikke stemmer imod, vil jeg sige, at det er lidt svært at stemme imod status quo.
Det er lidt svært at stemme imod en ikkebeslutning, som reelt ikke ændrer noget som helst, og det må jeg indrømme at vi har lidt svært ved.
Vi ville gerne være gået endnu længere.
Det kunne vi desværre ikke, men jeg skal selvfølgelig ikke afskrive, at vi når derhen, for jeg håber da stadig væk på, at alle it-ordførere tager imod den invitation fra videnskabsministeren til at komme til mødet den 15. august, så vi kan komme i gang med den vigtige diskussion i stedet for at gøre det, vi gør lige i øjeblikket.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-06-02:
Jeg er meget, meget glad i dag, for det ser ud til, at det radikale beslutningsforslag nu kan vedtages – oven i købet bredt.
Og så må jeg sige til Venstres ordfører, at det dog var lidt af en bedrift at få hidset samtlige medlemmer og ordførere op i det omfang, som det er lykkedes ham at få gjort det med sådan en tale, som vi lige har hørt.
Venstres ordfører må undskylde mig, men hvis der er noget, der er ynkeligt, så er det da netop at sige, som man har gjort tidligere, og så samtidig stemme for beslutningsforslaget.
Hvis Venstre skulle mande sig lidt op, så burde de i det mindste stemme imod.
Hvordan i alverden kan Venstres ordfører stå og kalde det for udvandet symbolpolitik og sige, at det er ynkeligt, at det er sørgeligt, og at det er synd, samtidig med at Venstre stemmer for?
Det er da ynkeligt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-06-02:
Allerførst vil jeg nævne, at jeg altså er et rimelig glad menneske.
Jeg er bare lidt træt af, at vi spilder Folketingets tid på ren symbolpolitik som det her.
Tak for bemærkningerne om og bekræftelsen af, at vi er et foregangsland, hvad angår åbne standarder, som oppositionen ellers sagde under førstebehandlingen at vi ikke er.
Med hensyn til om jeg kan nævne et land ud over Danmark, der har fastlagt en grænse for indførelse af åbne standarder, så kan jeg sige: Nej, jeg kan ikke nævne nogen lande, heller ikke Danmark.
For i det ændringsforslag, som et flertal går ind for, står der jo, at det drejer sig om den 1. januar 2008, eller hvornår det teknisk set er muligt.
Altså er det reelt status quo igen også på det her område
Det er tom symbolpolitik af værste skuffe, lad os hellere putte noget handling og et reelt indhold bag.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-02:
Jeg forstår ikke, at hr. Michael Aastrup Jensen er så sur.
Altså, hvad er det for noget med Venstre, de er så kede af det og så vrede, de unge mennesker?
Prøv da at være glad, solen skinner, og nu får vi endelig gennemført noget handling på det her område.
Kan hr. Michael Aastrup Jensen nævne et andet land i verden, hvor man har en dato for, hvornår man ønsker åbne standarder i den offentlige sektor, bare ét andet land?
Hvis hr. Michael Aastrup Jensen kan, så kunne han eventuelt nyde sommerferien der ved at tage hen og se, hvordan de gør det, så vi ikke halter bagefter.
Nu kommer vi foran, og jeg er sikker på, at Venstre og regeringen vil vide at bryste sig af det, når der bliver refereret til det i de undersøgelser, der vil nævne Danmark som et foregangsland på åbenstandardområdet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-06-02:
Jeg er da glad for, at hr. Morten Østergaard bekræfter alt, hvad jeg lige har stået og sagt, tak for det vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, for det var præcis det budskab, jeg prøvede at komme med i min ordførertale lige før, nemlig det budskab om, at vi er hundrede procent enige om det her alle sammen.
Vi har reelt allerede den politik, vi arbejder for, men nu skal vi i gang med at diskutere, hvad åbne standarder er, og hvordan vi får dem indført ved handling.
Men det indeholder beslutningsforslaget intet om, så beslutningsforslaget er reelt en status quo-tilkendegivelse, og det synes jeg ærlig talt er lidt tamt.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-06-02:
Jeg ved ikke, om man må bede om at få et årstal knyttet på den dato.
Nu har vi ventet på rapporten i 5 år, og når der nu bliver talt om den 15. august, er det så i 2006, eller er det i 2007?
Kan vi sådan være helt sikre på, at hr. Helge Sander stadig væk er minister på det tidspunkt?
Altså, jeg vil bare gerne have det så klassificeret, så vi ved, hvad det er for en tidsramme, vi arbejder med.
Det her beslutningsforslag er jo en genfremsættelse.
Første gang det blev behandlet
var for ca. et års tid siden, og da hed det B 64.
Da sagde Venstre nej, fordi det var for omfattende.
Nu synes man så, det er for uambitiøst.
Altså, man må da kunne finde en eller anden saglig balancegang, finde ud af, hvad det er for et ben, man skal stå på.
Er det her for omfattende, eller er det for uambitiøst?
Hvis det er for uambitiøst, hvorfor siger man så ikke bare nej i betænkningen?
Hvorfor siger man så ikke bare nej til ændringsforslaget?
Morten Østergaard (RV), 2006-06-02:
Ja, og i Venstres optik er handlingen en, der foretages umiddelbart efter sommerferien.
Det var det samme, som videnskabsministeren sagde sidste år i januar, da vi første gang diskuterede det her beslutningsforslag, som er en genfremsættelse.
Han sagde: Det der klarer vi efter sommerferien.
Det var bare efter sommerferien sidste år, og hvad er der sket?
Intet.
Jeg vil gerne sige til hr. Michael Aastrup Jensen, at nu er vi på vej på sommerferie, og jeg vil gerne nævne præcis, hvad hr. Michael Aastrup Jensen sagde under førstebehandlingen: »Jeg synes da hellere, hr. Morten Helveg Petersen skulle glæde sig over, at ud over at det er forår i dag, får man også en meget positiv tilkendegivelse fra regeringspartierne plus ministeren af, at det her altså er en vej.
Vi er jo alle sammen enige om målet, nu skal vi bare sørge for at finde ud af, hvordan vi når derhen.«
Rigtig god sommerferie, vil jeg ønske hr. Michael Aastrup Jensen.
Magnus Heunicke (S), 2006-06-02:
Venstre er åbenbart stor, stor tilhænger af åbne standarder og måske det parti, der er størst tilhænger af det her i Folketingssalen, kan vi lære.
Jamen så er det da højst mystisk, at Venstre har brugt så stor energi på at forhindre, at det her forslag overhovedet kunne komme til afstemning.
Så er det da højst mystisk, at Venstre ikke har et eneste ændringsforslag, som putter noget reelt indhold, som Venstre altså mener mangler, i det her forslag.
Det har der jo været rig mulighed for, for vi har nemlig holdt tre udvalgsmøder om det her, fordi Venstre har gået og prøvet at blokere for, at det kom til afstemning.
Jeg undrer mig utrolig meget over, at Venstre tror, at man kan bilde Danmark og it-Danmark ind, at Venstre nu pludselig skulle være det parti, som er lokomotivet i det her spørgsmål.
Det synes jeg ikke denne uges begivenheder vidner om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-06-02:
Jeg må indrømme, at jeg derimod synes, at det, vi nu får vedtaget, er lidt ynkeligt.
I stedet for burde vi putte et reelt indhold i forslaget.
For det er nemlig sådan, at vi jo sideløbende med de diskussioner, vi har haft, er kommet i gang med ODF i Videnskabsministeriet.
Vi har endda også villet række hånden endnu længere frem med hensyn til at indføre forsøg på dokumentsiden i en lang række andre ministerier, så man kan komme i gang med reel handling på det her område.
Med hensyn til spørgsmålet om, at der ikke bliver gjort noget, vil jeg sige, at der er det udvalgsarbejde, som skal belyse en lang række spørgsmål på f.eks. dokumentsiden, som ingen kan svare på, spørgsmål om, hvad der er eller ikke er en åben standard.
Det møde er der indkaldt til allerede den 15. august, der blev indkaldt til det allerede for en uge siden.
Jeg synes ærlig talt, at det i hvert fald viser, at det er godt i gang.
Vi er faktisk allerede oppe i 180-kilometer-zonen i øjeblikket med den hastighed, det har, så vi skal nok nå det.
Men lad os ærlig talt i stedet for at føre tom symbolpolitik også sætte noget handling og noget reel politik bag.
Magnus Heunicke (S), 2006-06-02:
Jeg må sige, at det har været en ynkelig forestilling, som Venstre og Konservative er budt ind med her, en ynkelig forestilling.
Først forsøger de at blokere for, at et beslutningsforslag kan komme til afstemning i salen, hvilket er fuldstændig uhørt.
Så tager vi det op igen, for det kan ikke være rigtigt, og så sker der det, at de siger: Okay, det kan godt komme til afstemning, men vi vil ikke afsløre, hvad vi mener om det.
Alligevel siger ordføreren også: Nå, i øvrigt er vi fuldstændig enige i, at det skal fremmes.
Hvorfor gør man så ikke noget for at fremme det?
Hvorfor har det været så magtpåliggende for Venstre at tømme det her forslag, som ordføreren så siger det er blevet?
Jeg synes, det er ynkeligt.