Carsten Hansen (S), 2005-03-10:
Det lovforslag, vi her skal behandle, indeholder en række elementer.
Det er sådan, at det er lige før, at indholdsfortegnelsen eller overskriften er ved at være længere end indholdet, dog er det ikke helt sådan.
Når vi kigger på indholdet, så vil jeg godt sige, at det med nyetablering af selvejende ungdomsinstitutioner, boliginstitutioner, er vi i udgangspunktet positive over for.
Vi forstår bare ikke det behov, der er for det.
Der er ingen, der har efterspurgt det, KL og amterne har ikke efterspurgt det.
Vi kan sige, at vi i dag har en lang række selvstændige kollegier, og der kan måske være nogle muligheder for uddannelsesinstitutioner til at gå ind i et samarbejde her.
I virkeligheden tror vi ikke ret meget på behovet, men vi vil ikke forhindre, at det bliver vedtaget.
Det andet element om øget råderet har vi også diskuteret med fru Inge-Lene Ebdrup fra Venstre, der før var på.
Der vil jeg sige, at vi har rosende ord til, at man udvider råderetten, og vi er glade for, at de borgerlige partier efter den lange diskussion, vi havde for et par år siden om råderet, hvor man jo gik helt i sort og ikke ville være med til noget som helst med råderet, nu er kommet til, at man skal udvide råderetten.
Det med, at man kan flytte et skillerum, man fjerner positivlisten osv., vil vi gerne tilslutte os.
Vi har dog et par enkelte elementer, som jeg også kunne forstå på Venstres ordfører at man gerne ville diskutere, nemlig hvorfor ikke gå op til 30 år der, hvor der var nogle muligheder?
Altså hvorfor kun 20 år, hvis det er sådan, at det, man ændrer, har en værdi, der holder i op til 30 år?
Den forskelsbehandling af ejere og lejere og også af folk, der bor i andelsbolig, forstår vi simpelt hen ikke, og derfor vil vi godt have lov til at diskutere den.
Lad os prøve at få set på beløbet på 100.000 kr., det vil vi stille udvalgsspørgsmål om.
Der, hvor vi virkelig kan sige, at vi har et problem med råderetten, er selvfølgelig her, hvor Venstre og De Konservative måske af mere ideologiske grunde blokerer.
Vi forstår simpelt hen ikke, at lejere i den private boligmasse ikke skal have den her råderet.
Vi ved godt, at man påpeger, at det her er et privatretligt forhold og den hellige, ukrænkelige ejendomsret, men folk, der bor til leje privat, har jo også behov for at kunne flytte et skillerum.
Det er en ensidig magtdemonstration fra udlejers side, hvis man ikke vil være med, så lejeren ikke kan få lov til noget som helst.
Hvorfor ikke give mulighed for, at man kan afskrive på sin investering?
Hvorfor ikke give mulighed for inden for de grænser, der også ligger her i det almennyttige med, hvis det er over 1 pct. af det lejedes værdi osv., at man kan gå ind?
Vi forstår simpelt hen ikke den her meget klare ideologiske holdning til det.
Hvorfor ikke være med på at sige, at de, der bor til leje, skal have nogle fælles rettigheder og selvfølgelig også pligter?
Vi må sige, at et liberalt parti her i den grad vil begrænse en meget, meget stor gruppe i det her land, så den altså ikke må få samme rettigheder som andre.
Vi er helt fuldstændig uforstående over for, at man ikke her vil være med til noget som helst omkring de private udlejere.
Til indførelsen af udslusningsboliger, som jo er en del af vores satspuljeforlig, vil jeg godt sige, at vi sådan set er meget enige i, at det er en frivillig ordning.
Jeg har selv arbejdet i 10 år i et meget stort boligområde og har set, hvad det betyder at have mennesker med psykiske, sociale og misbrugsproblemer osv., og jeg tror på det, man peger på i høringssvarene, nemlig at der skal være nogle kontaktpersoner, folk kan kontakte, når det går galt.
Jeg har set mennesker gå fuldstændig i opløsning.
De aner ikke, hvor de skal henvende sig, ingen vil tage sig af det osv.
Jeg tror, der er en problemstilling her, vi i fællesskab kan løse.
Den måde, muligheden for at opsige disse mennesker på, hvis de er en kæmpebelastning i boligområdet, er opstillet på, nemlig ved at man skal rette henvendelse til kommunen, og så er det kommunen, der sætter folk ud, tror jeg man skulle overveje om ikke man kunne lave lidt smidigere.
Vi vil også stille spørgsmål, og jeg håber, at ministeren vil være positiv over for at se på, hvordan vi kan få det her til at fungere, for vi er enige i, at det skal fungere hensigtsmæssigt.
Derudover ligger der en række puljer og bemyndigelser til ministeren og lidt regelforenkling.
Ja, i høringssvarene siger de berørte parter, at der ikke ligger meget regelforenkling i det, sådan er det jo ikke altid, hvis man indfører flere regler.
Det skal jeg ikke kommentere så voldsomt, men vi er enige i de bemyndigelser og de puljer, der ligger.
Hvad angår det politiske indhold i det her, kan vi bakke forslaget op, men der er en række elementer, vi gerne vil tale videre med ministeren om – jeg kan se, ministeren nikker – og jeg håber, at vi kan komme ind i en fornuftig dialog om de punkter, jeg her har nævnt.