runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Det, Venstre netop ønsker, er at kunne retfærdiggøre dansk ulandsbistand.
Derfor vil jeg spørge CD: Kan hr. Ebbe Kalnæs retfærdiggøre, at vi fortsat har et programsarbejdsland, som hedder Zimbabwe?
Kan hr. Ebbe Kalnæs retfærdiggøre, at vi fortsat giver bistand til Uganda på trods af, at man har omkring 9.000 lejesoldater i Congoområdet og plyndrer for diamanter og guld og andre råvarer?
Kan hr. Ebbe Kalnæs retfærdiggøre dansk ulandsbistand, når man har et land som Burkina Faso, som har været involveret i at transportere våben fra Rumænien og direkte til Angola eller Sierra Leone?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Det er der ikke nogen rimelighed og ikke nogen mening i.
Jeg oplever her igen - og jeg har sagt det til Venstre
så tit - at man ikke i én sammenhæng kan tro, at man kan retfærdiggøre noget andet, i dette tilfælde en beskæring af ulandshjælpen, som er det, der indledes med.
Dér er det, jeg siger, at jeg har så svært ved at forstå, at selv et liberalistisk parti ikke kan indse, at i en tid, hvor vi er bange for folkevandringer, hvor vi er bange for, hvor mange der kommer ind osv., kan man i hvert fald ikke imødegå det ved at beskære ulandshjælpen.
Nu ved jeg godt, at Danmark ikke er noget stort land, og at vi ikke kan redde verden med det, vi gør, men signalet - jeg har talt om det så tit - er næsten vigtigere end de penge, vi sender.
Hvis ikke udvikling og hjælp kommer til de fattige, så kommer de fattige derhen, hvor udviklingen og mulighederne er.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-04:
Jeg må konstatere, at det er meget skuffende.
Statsministeren slog i tirsdags i forhold til Folketinget nogle gode takter an, når det gjaldt udlændingeområdet, men også i forhold til terrorbekæmpelsen.
Men var det ikke rimeligt, om ministeren og regeringen på udlændingeområdet lavede nogle stramninger?
Der er jo sket meget gennem den seneste tid, og det burde også gælde på det her område, når vi taler om personer, der af alle retterne er blevet dømt til udvisning, men så alligevel får lov til at blive.
Det burde dog føre til eftertanke hos regeringen, at det er tilfældet.
Jeg ved godt, at Flygtningenævnet så træffer en afgørelse i en sag som den her, som af Flygtningenævnet bliver betragtet som fornuftig, men hvis der helt klart er tale om, at retterne i flere tilfælde afsiger en udvisningsdom, så bør det være sådan, at der også rent faktisk sker en udvisning. Jeg håber og ønsker egentlig, at regeringen undersøger det her område nærmere, for det kan vel ikke være rimeligt, at man giver asyl til de mennesker, der egentlig skulle være udvist.
Så er vi da helt ude på overdrevet.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-04:
Jeg stillede et meget klart og meget kort spørgsmål direkte til indenrigsministeren, nemlig om de sidste par sager, der var rejst over for dem, der havde begået grov kriminalitet, og hvor de allerede indrømmede det for et par år siden: Var det sket, da de indrømmede det for nogen tid siden, eller inden for de sidste 3-4 dage?
Så nu vil jeg godt stille spørgsmålet én gang til: Er det sket inden for de sidste 3-4 dage? Eller skete det dengang, de fortalte om, hvor grov kriminalitet de havde begået? Det er da let at svare på.
Karen Jespersen (S), 2001-10-04:
Så vidt jeg husker, blev sagen om den irakiske hærchef indbragt for anklagemyndigheden den 14. august, men som justitsministeren har redegjort for, var det jo politiet bekendt under hele forløbet, at der var tale om en irakisk hærchef.
Man kan jo sige, at i dag bliver anklagemyndigheden da i det mindste orienteret, hvad den ikke blev tidligere.
Men man kan godt overveje, og det er det, vi også går i gang med nu, om anklagemyndigheden direkte skal inddrages tidligere, men det rejser altså en lang række principielle spørgsmål, som vi vil få lejlighed til at vende tilbage til.
Så vil jeg gerne sige til hr. Peter Skaarup, at så vidt jeg kan høre, er den bestemmelse, som hr. Peter Skaarup taler om, en bestemmelse, som kom ind i udlændingeloven i 1998, og den blev vedtaget af et meget bredt flertal i Folketinget.
Jeg kan desværre ikke på stående fod huske, hvor bredt det var.
Men så vidt jeg husker, var det særdeles bredt.
Og det, det jo drejer sig om, er, at vi har en ret restriktiv lov, når det handler om at udvise almindelige udlændinge for småforseelser, og det har altså været holdningen hos et bredt flertal i Folketinget, at det jo ikke var noget, man så skulle fratages muligheden for at få asyl på grund af.
Det er jo noget meget vidtgående, hvis man er forfulgt i sit land, at blive frataget muligheden for at få asyl, mens det er noget af en helt anden målestok, der gør, at man udviser udlændinge, der jo er fra alle lande, også lande, hvor man ikke er forfulgt.
Det var nogle retningslinjer, der blev gjort klart, så vidt jeg kan forstå det ud fra det, hr. Peter Skaarup siger, og hvor der altså står et bredt flertal i Folketinget bag.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-04:
Jeg kunne forstå på indenrigsministeren, at der nu var draget omsorg for, at de sidste af disse mennesker, der selv har erklæret, hvilke grusomheder de har begået, nu er indbragt for anklagemyndigheden.
Så vil jeg da godt spørge indenrigsministeren: Skete dette straks efter eller kort efter, at de første gang fortalte indenrigsministerens embedsmænd om, hvad det var for frygtelige ting?
Eller er det noget, der er sket inden for de sidste 2-3 dage?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-04:
Jeg stillede et ret konkret spørgsmål, synes jeg, til regeringen.
Jeg ved ikke, hvilken minister der skal svare.
Men spørgsmålet går jo på, om regeringen mener, at følgende er rimeligt: Der er tale om kriminelle udlændinge, der står over for udvisning, og Højesteret har besluttet, at der skal ske udvisning og har tilgodeset alle de interesser, der måtte være i forhold til, at personen kan klare sig og være til stede i det hjemland, vedkommende kommer fra, men så overtrumfer Flygtningenævnet det og sikrer i nogle tilfælde, at pågældende alligevel kan blive i landet.
Der er det, jeg godt vil spørge: Mener regeringen, at det er rimeligt, at Flygtningenævnet på den måde kan overtrumfe domstolene og i det her tilfælde Højesteret?
Mener regeringen, at det er rimeligt?
Det vil jeg godt spørge om igen.
Jeg vil også godt spørge: Er det også rimeligt, at de kriminelle udlændinge får asyl, fordi Flygtningenævnet her overtrumfer Højesteret i forhold til at lade dem blive i landet?
De bliver ikke sendt på tålt ophold.
Der er eksempler på personer - det kan JydskeVestkysten berette om i dag - der får asyl efterfølgende.
Man overtrumfer altså alle de afgørelser, der ligger i retterne.
Det virker helt, helt urimeligt.
Karen Jespersen (S), 2001-10-04:
Jeg vil gerne lige redegøre for de syv sager, der bliver nævnt.
Det drejer sig om syv sager siden 1990, hvor vi har at gøre med mennesker, der har begået kriminalitet af en sådan karakter, at de er udelukket fra at få asyl ifølge flygtningekonventionen, men hvor de samtidig ville være blevet forfulgt, da deres liv er truet i deres hjemland. Før år 2000 er det to sager, hvoraf den ene endte med en opholdstilladelse, og den anden sag endte med en længerevarende fængselsdom, sådan at den pågældende altså er dømt.
I de fem sager, der ligger efter begyndelsen af år 2000, er det sådan, at i de to af sagerne er de pågældende blevet dømt, og de tre tilbageværende sager er indbragt for anklagemyndighederne.
Det er også sådan siden år 2000, at dér indbringer udlændingemyndighederne, når der er tale om denne her form for kriminalitet, sagerne for anklagemyndigheden.
Det bliver nu overvejet at se på, om man kan sætte det i mere faste rammer, og om man kan lave nogle retningslinjer ud over dem, der allerede eksisterer i dag.
Men jeg vil gerne lige gøre opmærksom på, at den bog, som hr. Helge Adam Møller taler om er blevet brugt så at sige som grundlag her op gennem 1990'erne, også blev brugt før 1990, hvor der også er sager, hvor de pågældende var udelukket fra asyl på grund af meget alvorlig kriminalitet, men hvor sagerne i 1980'erne ikke blev indbragt for anklagemyndigheden.
Det endte oven i købet også senere med en opholdstilladelse, hvad der ikke ville kunne lade sig gøre i dag.
Frank Jensen (S), 2001-10-04:
Til hr. Helge Adam Møller: Vi har indrettet et politi, som behandler de politimæssige opgaver, og en efterretningstjeneste, som hr. Helge Adam Møller kender alt til.
Og med det vidensgrundlag, som det konservative medlem har, tror jeg ikke, det er nødvendigt her i salen at gå videre i forhold til at beskrive, hvilket vidensniveau vi har i forhold til efterretningsmæssige spørgsmål.
Når jeg bakker fuldt og helt op om den måde, hvorpå rigspolitiembedet har handlet i den her sag, og Politiets Efterretningstjeneste og også, vil jeg gerne sige, at når Udlændingestyrelsen oversender sin af vurdering til Rigsadvokaten, om der er et strafferetligt ansvar at gøre gældende, når man har afvist en asylant i at få asyl her i landet på baggrund af Genèvekonventionen, så er det, fordi det er foregået efter de retningslinjer, der har ligget.
Og så skal man altså ikke som ministeransvarlig bagefter forsøge at stille sig frem i et helt specielt lys og kritisere dem.
Så må man lave reglerne om.
Det er vi i gang med.
problem.
Er det ikke i bagklogskabens ulidelige klare lys, at vi nu ser en konservativ privatist her fra Folketingets talerstol stå og gøre sig meget, meget klog på, hvornår andre skulle have handlet?
Og jeg synes, det er lidt beskæmmende ovenpå, at denne her sag nu er bragt i de allerbedste hænder.
Den sag skal nu undersøges med hensyn til, om der kan startes en strafferetlig proces mod den pågældende.
Jeg er helt tryg ved, at det har vi domstole i Danmark til at tage sig af, og så skal jeg ikke dømme. Og jeg skal heller ikke yderligere dømme den konservative ordfører.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Jeg må sige til hr. Jeppe Kofod: Det er jo en kendsgerning, at hvis vi ser bort fra Egypten, er der ikke nogen programsamarbejdslande i Mellemøsten.
Og det er dér, problemerne er.
Derfor kan jeg ikke forstå, at man kan sige, at der er en direkte sammenhæng mellem vore programsamarbejdslande og terrorismen.
Det er det, jeg påpeger.
Det, vi ønsker, er, at vi skal prøve at åbne samfund og kræve demokrati, og derfor vil jeg lige komme ind på et eksempel: Det palæstinensiske selvstyre, hvor Danmark er med til at give støtte til undervisning, hvor undervisningsbøgerne direkte angriber Israel og forsøger at komme med det, som vi i den vestlige verden helt klart vil kalde indoktrinering, er det rimeligt, at vi giver støtte til det?
Det mener Venstre ikke.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Jeg vil gerne sige til Venstres ordfører, at vi har jo prøvet det her nogle gange.
Vi er enige i, at når det gælder partnerskab, programsamarbejde osv., skal vi være kritiske over for de lande, vi laver det med.
Når vi i Mugabes diktatur har stoppet stort set alle ordninger, der har noget at gøre med regeringen, så er det jo, fordi vi ligesom Venstre heller ikke ønsker at blåstemple nogle banditstater overhovedet.
Men fattige og undertrykte, som har lede diktatorer, kan vi jo ikke bare forlade, hvis vi har anden mulighed for at hjælpe dem, styrke udviklingen, demokratiet og menneskerettighederne.
Vi kan også stille så store krav til demokrati og menneskerettigheder, til så perfekte lande - jeg tror, jeg har sagt det før - at vi kun kan hjælpe Sverige.
Det, der er det afgørende, er selvfølgelig, at vi ikke må bruge danske ulandsmidler, det er jeg enig i, til at understøtte lede diktatorer og blåstemple dem.
Men det er ikke ensbetydende med, når det ikke lykkes, at vi behøver at spare pengene.
Der er masser af steder at bruge dem.
Vi kunne ommøblere, og det er det, jeg har prøvet at sige så utrolig mange gange.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Jeg vil blot sige meget kort, at Zimbabwe er et fantastisk godt eksempel.
Man bad regeringen om at stoppe bistanden.
Det ville man ikke.
På trods af at FN trak sig ud, så fortsatte
Og man måtte så erkende i år, at Venstre havde ret, at der ikke var nogen vilje overhovedet fra Mugabes side til at overholde menneskerettighederne.
Er det konsekvens?
Er det konsekvens i den danske bistandspolitik?
Det er det, jeg synes er problemet.
Det er derfor, Venstre ønsker, vi stopper op, kigger vores projekter igennem, inden vi ekspanderer.
Det er sund fornuft.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Ja, selv for mig er reglerne faktisk også sådan.
Jeg har fulgt med i den debat, der er foregået, og jeg har dog sjældent hørt mage til arrogance.
Det er jo helt utroligt, hvilken arrogance SF lægger for dagen.
Man har under denne regeringsperiode støttet SR-regeringen med opbakning fra Enhedslisten.
Man læser nogle meningsmålinger, som man skal møde op til debatten her i dag, hvor det ikke ser så godt ud for SF, hvor det ser ud, som om Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative måske kunne få et flertal - det er der jo mange meningsmålinger der viser, vi ved ikke, om meningsmålingerne kommer til at holde stik, men lad os nu sige, at de kommer til at holde stik - er det så ikke bare et udtryk for demokrati?
Det er simpelt hen at føre en debat, så man tager sig til hovedet.
Jeg tror bare, at den debat, som nogle politikere har ført her i dag, kan folk, der sidder og har fulgt med, slet, slet ikke fatte.
Det har til tider været en uforskammet debat, en arrogant debat, en debat, som i den grad har været væk fra den danske befolkning, og det synes jeg bare hr. Villy Søvndal skal notere sig.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Det har Kristeligt Folkeparti ret til.
Jeg synes, at det er stærkt underligt, men lad nu det ligge.
Men jeg synes da også, at Kristeligt Folkeparti må gøre sig nogle overvejelser om betydningen af den position, som Kristeligt Folkeparti har taget, for dermed har man jo været med til at sige, at det er pæne borgerlige partier, vi har siddende hernede, og der sker ikke noget ved at stemme på dem.
Kristeligt Folkeparti er i virkelighedens verden med den udmelding med til at sandsynliggøre, at med en kombination af Venstre og De Konservative, som man så håber har Kristeligt Folkepartis støtte - det kan man jo håbe på, man kan håbe på alt muligt - får vi skrækscenariet, som får folk til at overveje, hvor de skal søge politisk asyl.
Vi får nemlig et flertal bestående af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Det scenario er Kristeligt Folkeparti med til at fremme, for de er med til at hvidvaske nogle mennesker, som også i dagens debat giver udtryk for nogle holdninger, som fik hr. Jann Sjursen til at sige: Alt det, vi gør, gør vi på trods af.
Er det virkelig gennemtænkt?
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Jeg tror, at det er kendt for hr. Villy Søvndal, at forslag her i Folketinget skal gennemføres med 90 mandaters tilslutning.
Efter et valg, hvor vi forhåbentlig får et regeringsskifte, vil man stadig væk skulle tælle til 90 i forhold til, at der skal være flertal for en politik.
Det er klart, at hvis Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti får flertal sammen, så kan Kristeligt Folkeparti gøre, hvad vi vil med vores holdninger på ulandsområdet, på udlændingeområdet.
Vi kan håbe, at der fortsat vil blive lyttet fra Venstres og De Konservatives side, men så er det ikke vores stemmer, der er de afgørende. Men er det vores stemmer, der er de afgørende, så har vi faktisk også, som SF kan opleve det i dag i forhold til regeringen på nogle områder, mulighed for at trække regeringen, ikke mindst Venstre og De Konservative, mod midten.
Det tror jeg at der er god grund til at gøre og er et behov for.
Det viser debatten også i dag.
Hr. Villy Søvndal må gøre sig klart, at et midterparti kan samarbejde til begge sider og selvfølgelig må træffe et valg, også i forhold til hvilken statsminister man vil have, og det har vi gjort.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Jeg synes, at Kristeligt Folkeparti tager sig livet let.
Jeg tror, at man foretager en fejlvurdering.
Det er en helt anden rabiat borgerlighed, end jeg kan huske fra de 20 år, jeg har deltaget i politik, en helt anden ubehagelig tone om had, om at udnævne bestemte grupper som dem, der er årsag til alle problemerne, og havde vi bare ikke de mennesker, var det her samfund så lykkeligt, så lykkeligt.
Det er dem, Kristeligt Folkeparti skal i alliance med.
Så vil jeg bare sige, at med hensyn til tankerne om regionalpolitikken i forhold til det frie valg så kan fru Ulla Tørnæs sige ganske meget om det. Det har man nogle solide erfaringer med i Ribe Amt.
Det frie valg, hvis det skal respekteres, betyder formentlig den største centralisering.
Det er formentlig det største enkeltskridt til centralisering i Danmark, man overhovedet har set.
Det gælder på transportområdet, det gælder på sygehusområdet, det gælder på uddannelsesområdet.
Hvis man ikke dér går ind og træffer beslutninger, så får man en centralisering, som jeg tror vil skræmme selv Kristeligt Folkeparti.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Det er ikke kun på trods af; det er på grund af.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Fair nok, Kristeligt Folkeparti må jo vælge, som Kristeligt Folkeparti vil.
Det synes jeg egentlig er godt, at folk ved på det tidspunkt, hvor de skal sætte deres kryds.
Vi har det lidt anderledes i SF.
Vi vælger alliancepartnere på grund af og ikke på trods af.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Lad mig for så vidt angår miljøpolitikken - det nævnte jeg ikke før - sige, at Kristeligt Folkeparti faktisk har haft miljøministerposten i en borgerlig ledet regering, i en firkløverregering.
Men hvad var det, vi stod for, hvad ofrede vi i den situation?
Ingenting, må jeg sige til hr. Villy Søvndal, og det er det, der er min pointe.
Kristeligt Folkeparti har ikke ofret noget og vil ikke ofre noget.
Når det gælder vores standpunkter i forhold til udviklingsbistand, i forhold til udlændinge, jamen så er der ikke noget at give køb på, for det gør vi ikke.
Og sådan er det.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Det er rigtigt.
Selvfølgelig vil Kristeligt Folkeparti som et midterparti have lidt til den ene side og lidt til den anden side.
Det er jeg helt med på.
Men det, der er afgørende, er vel også for Kristeligt Folkeparti, hvad der er de afgørende spørgsmål i det her liv.
Hvad er de virkelig afgørende spørgsmål, når det kommer til stykket?
Og her må man sige, at det, Kristeligt Folkeparti ofrer ved det her, er alle de sådan holdningsmæssige stærke ting, som ellers - synes jeg - i høj grad er Kristeligt Folkepartis berettigelse.
Er et grundlæggende syn på, at vi har et internationalt ansvar, der rækker længere end vores egen selvtilstrækkelighed, ikke et af de vigtigste spørgsmål?
Jeg tror, at det var fru Margrete Auken, der nævnte i sin tale, at vi har 30.000 børn, der dør af sult - 30.000 børn.
Er det ikke
Tror Kristeligt Folkeparti virkelig det?
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Det er selvfølgelig et lidt sent tidspunkt på dagen at begynde at fortolke mysterier og specielt de mysterier, som hr. Villy Søvndal er optaget af, men jeg vil i forhold til den kritik, som hr. Søvndal rejser over for Venstre og De Konservative, og i forhold til, at hr. Villy Søvndal mener, at det er forunderligt, at Kristeligt Folkeparti peger på hr. Anders Fogh Rasmussen som statsminister og vil have et regeringsskifte, sige, at det nu ikke er så underligt endda.
De partier, som hr. Søvndal kritiserer, er de samme partier, som hr. Søvndal er i forlig med om folkeskolen, førtidspensionen, politiet og kriminalforsorgen.
Det er partier, som hr. Søvndal og hr. Søvndals parti faktisk har indgået forlig med på en række områder. Hr. Søvndal nævner rigtigt nok nogle områder, hvor Kristeligt Folkepartis og V og K's politik ikke er identisk.
Det er der sådan set ikke noget forunderligt i, for vi er forskellige partier, men hr. Søvndal nævner jo ikke, at vi er enige med V og K om, at vi skal have større valgfrihed for børnefamilierne.
Han nævner ikke, at Kristeligt Folkeparti ikke ønsker at finansiere f.eks. finansloven ved at lægge nye byrder på erhvervslivet, ved at ramme de mindre, selvstændige erhvervsdrivende.
Han nævner ikke, at vi ønsker frihed på arbejdsmarkedet, hvilket vi også er enig med Venstre og De Konservative om, eller at vi vil en regional politik, som vil noget i praksis, for at nævne nogle områder.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
For det første vil jeg med hensyn til Zimbabwe gøre opmærksom på, at man vil aldrig nogen sinde kunne finde i nogen pressemeddelelse, at Venstre har sagt, at vi ikke fortsat ville hjælpe Zimbabwe med de syge, aidsramte.
Det, vi sagde, var, at vi ikke ville være i direkte samarbejde med Mugabe, og det, der er et faktum i dag, er, at selv om man har skruet bistanden til Zimbabwe ned, så er Zimbabwe stadig væk programsamarbejdsland med Danmark.
Det synes vi er uacceptabelt.
Derfor siger vi, at en stor del af den støtte kan køres via ngo'er, og den kan køres multilateralt.
Margrete Auken (SF), 2001-10-04:
Lige to ting.
For det første den dér med Zimbabwe, nu gider vi altså ikke høre den længere.
Der bliver givet så få penge til det, så når man ser på de milliarder, som Venstre vil have ud af det her, så er der ikke noget at komme efter.
De gik til aidsramte familier, til aidsramte børn.
Det er med meget, meget stor sorg, at vi har skåret yderligere i det, og jeg håber da også, at det var til stor sorg hos Venstre; så koldhjertede er de vel ikke blevet endnu.
Man har været nødt til at tage fra de allerfattigste, for det har vi gjort, fordi pengene nu er begyndt at blive overført indirekte til Mugabe, og så stoppede man det.
Men det er ret forfærdeligt, og det er den kritik, der i øvrigt er blevet rejst af ikke bare den danske bistandshjælp.
Det er netop den dér stop-go, som Venstre nu siger er det, vi skal gå efter.
Så har jeg lige en bemærkning, det er til den dér med Internettet.
Jeg hørte den også godt, da Venstres formand talte.
Disse mennesker - nogle af dem har aldrig set et landkort; de bor meget, meget langt væk i hvert fald åndeligt talt, men også meget tit fysisk, fra noget, der bare ligner Internettet.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
For allersidste gang vil jeg sige til hr. Jeppe Kofod - jeg har sagt det nu fire gange: Venstre støtter uddannelse, oplysning, information, og vi kan konstatere, at dér, hvor der eksisterer et lukket samfund, det er dér, der er grobund for fanatisme, og det er det, som vi f.eks. ser i Mellemøsten.
Derfor er mit spørgsmål så: Ønsker regeringen at udvide antallet af programsamarbejdslande i Mellemøsten?
Jeppe Kofod (S), 2001-10-04:
Jamen jeg er glad for, at hr. Jens Hald Madsen bekræfter, at der hverken er hoved eller hale på det, som hr. Jens Hald Madsen står og siger på talerstolen
Det er det, som er essensen i det citat, som hr. Per Stig Møller har leveret til Ugebrevet Mandag
Morgen
Det siger hr. Jens Hald Madsen at hr. Jens Hald Madsen er enig i, men lige før sagde hr. Jens Hald Madsen, at der ingen sammenhæng var mellem de to ting.
Jamen man kan jo ikke finde hoved eller hale på det, hr. Jens Hald Madsen siger, og jeg håber ikke, det er udtryk for Venstres bistandspolitiske strategi, det, som hr. Jens Hald Madsen står og siger på talerstolen i dag.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
For det første, med hensyn til hr. Per Stig Møllers udtalelse vil jeg sige, at Venstre er fuldstændig enig i, at udgangspunktet for at forhindre fanatisme skal være oplysning og uddannelse og information og adgang til f.eks. alle informationsarkene, heriblandt Internettet.
Venstre står selvfølgelig ved »Partnerskab 2000« - jeg kan måske spørge regeringen, om den gør det samme - for vi ønsker at fremme demokrati og menneskerettigheder.
Og så vil jeg spørge: Det at give penge i år 2000 til Zimbabwe, til Mugabe, var det penge, som gik til styrkelse af demokratiet?
Gik pengene til styrkelse af menneskerettighederne?
Når vi giver penge f.eks. til Uganda, som har 9.000 lejesoldater i Congoområdet, som de plyndrer det område med, er det en måde at støtte menneskerettighederne på?
Er det noget, der styrker demokratiet i Congo?