runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Fergo (V), 1999-10-28:
Jeg vil også på vegne af en lille gruppe i Venstre sige Kristeligt Folkeparti tak for at rejse debatten om familiens centrale rolle i forbindelse med varetagelsen af dens børns opvækst og i forbindelse med det sociale arbejde.
Jeg synes, det er utrolig nyttigt at få sat familiens rolle på dagsordenen, og jeg synes, der er sagt rigtig mange gode ting og kloge ting.
Jeg er meget ked af at skulle stå her på denne lille gruppes vegne, men på baggrund af den anden pind i dagsordensforslaget er vi desværre nødsaget til at stemme imod dette dagsordensforslag, og det gør vi med meget trist sind, for jeg ser så mange problemer i denne øgede overvågning og indberetning om mennesker i Danmark.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at mennesker, familier og måske især de svageste familier skal være bange for at lukke døren op for deres sundhedsplejerske, skal være bange for at sende deres børn i daginstitution, skal være bange for, når skolelæreren ringer, fordi der er problemer med barnet, om det nu vil føre til en indberetning.
Det skaber utryghed, og det skaber angst netop hos de mennesker, som vi jo så gerne vil hjælpe alle sammen.
Vi har jo en lov om indberetningspligt i Danmark, og jeg er sikker på, at de frontarbejdere, der ser, at noget er ravruskende galt, også indberetter det.
Jeg ved ikke, om det er rigtigt, at de skal have tilbagemelding fra kommunen om, hvad der nu sker med barnet og med deres indberetning.
Jeg ser en masse problemer i forbindelse med det, der bliver skrevet i de her sagsakter, for når der bliver indberettet, så bliver der jo skrevet noget ned i sagsakterne.
Det har man ingen ret til at få slettet.
Det skal stå der for good and ever.
Så længe det problem ikke er løst, ser jeg, der er store problemer med netop den pind.
Alle de andre punkter og alt det, der er sagt i løbet af debatten, kan vi skrive 100 pct. under på.
Det er så vigtigt og væsentligt at få fremhævet familiens betydning, det forebyggende arbejde, den ordentlige, kvalitetsfulde sagsbehandling, og set på bedsteforældrene og den nærmeste familie også
Alt det er det så rigtigt og så godt, at det bliver sat på dagsordenen.
Men lige netop denne indskærpelse af overvågningen ser vi som en fælde, hvor vi risikerer, at mange flere familier kommer til at lide, og mange flere børn kommer til at lide, fordi de ikke tør bruge det sikkerhedsnet, som vi jo alle synes, der skal være.
Jette Gottlieb (EL), 1999-10-28:
Jeg vil bare sige til fru Tove Fergo, at jeg tror, at hun ser spøgelser.
Jeg kan godt forstå, hun ser spøgelser, fordi med de vinde, der blæser fra Indenrigsministeriet, kan man jo godt fristes til at tro, at en sådan holdning kunne føre til nogle tilstande som det, der ligger i forhold til det, som indenrigsministeren foreslår.
Men jeg mener aldrig nogen sinde, at det har ligget i det, der står her, nemlig at man skal støttes i sin underretningspligt.
Det er ikke de samme vinde, der blæser i det forslag her.
Jeg er enig i, at der er grund til at være opmærksom på, at vi ikke får et overvågningssamfund af den karakter, men det ligger ikke i dagsordenen, det ligger ikke i forslaget til vedtagelse.
Tove Videbæk (KRF), 1999-10-28:
Frontpersonalet bør involveres mere i sagsforløbet, fordi det er dem, der er tæt på børnene.
Alt det her vil vi gøre for at sikre, at der kan gribes ind så tidligt som muligt, for at vi kan hjælpe børnene tidligst muligt og bryde den sociale arv.
Tove Fergo (V), 1999-10-28:
Men det er jo sådan, at både sundhedsplejersker og pædagoger og lærere har indberetningspligt.
Ministeriet har for ikke så længe siden udgivet en tyk bog, hvor det er blevet indskærpet, at de har underretningspligt.
Så når det her kommer netop på dette tidspunkt, hvor man jo skærper tonen og kræver, at naboer skal angive naboer, og sundhedsplejersker skal angive forældre, osv., så har det meget uheldige bivirkninger og en meget uheldig klang.
Det er en opfordring til, at vi skal bruge den.
Jeg synes, at fru Tove Videbæk sagde, at deres indberetningspligt og tavshedspligt skal støttes.
Hvis ordet »tavshedspligt« kom med, så synes jeg, at det får en helt anden betydning, og så er jeg sikker på, at vi, der er i den lille gruppe, også ville kunne støtte forslaget.
Jørn Pedersen (S), 1999-10-28:
Ja, nu er det jo et folketingsmedlem, der - naturnødvendigt - i dag er Venstres ordfører, men jeg synes faktisk ikke, at Venstres ordfører udtrykker særlig stor tillid til det kommunale selvstyre, som den samme Venstreordfører startede sin ordførertale med at rose.
Altså, skal det forstås sådan, at det at få en effektiv hjemmepleje ikke er noget, kommunerne selv kan finde ud af?
Sådan kunne det jo godt forstås med lidt ond vilje.
Skal det forstås sådan med hensyn til de aftaler, KL indgår, at dem kan man som parti altså ikke have sådan nogen stærk mening om, for det er jo alligevel bare nogle, der sidder ude i kommunerne, der indgår dem?
Altså på et eller andet niveau må der være sammenhæng i det, man siger, og det, man gør.
Jeg synes, at Venstre sådan selvforskyldt her pådrager sig et problem, nemlig at man kan fornemme, at der er stor forskel på, hvad Venstres folketingsgruppe synes, og hvad Venstres kommunale folk synes.
Hvordan har Venstres ordfører det med det?
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Jeg vil gerne stille fru Else Winther Andersen endnu et spørgsmål, og det er selvfølgelig på baggrund af de forslag, der bliver vedtaget her i Folketinget og får konsekvenser for kommunerne.
Har Venstre aldrig nogen sinde stemt for nogen af dem?
Har Venstre aldrig stemt for sådanne forslag her i Folketinget?
Tove Fergo (V), 1999-10-28:
Jeg forstod på fru Tove Videbæk, at teksten så bliver ændret til indberetningspligt og tavshedspligt.
Hvis det er tilfældet, så vil vi sige tak for det, og så kan vi også støtte dagsordenen.
Else Winther Andersen (V), 1999-10-28:
Hr. Jørn Pedersen mente, at jeg gjorde noget ved det kommunale selvstyre.
Men det gør jeg jo ikke.
Vi kan jo bare se hele Esbjergundersøgelsen om at udnytte tiden effektivt, som vi jo tidligere har diskuteret her i Folketinget, hvor man jo på nogle områder derovre kun brugte omkring 50 pct. af tiden ude hos de ældre.
Det er jo et andet forhold, når vi har et privat firma, der gør det.
Så er det jo anderledes, måske oppe i nærheden af 100 pct. af den arbejdstid, der er målt ud, som bliver brugt hos de ældre. Det bliver beregnet på en anden måde, og alene det gør jo også, at der bliver flere hænder inden for det der område.
Fru Birthe Skaarup spørger, om Venstre aldrig nogen sinde har stemt for nogle forslag, der blander sig i det kommunale selvstyre.
Nu havde jeg ikke forestillet mig, at jeg i dag skulle høres i, hvor Venstre har stemt og ikke stemt.
Men med det forslag til vedtagelse, som i dag er fremsat af Dansk Folkeparti, går man virkelig ind og blander os direkte i sagsbehandlingen ude i kommunerne, for slet ikke at tale om, at det kan blive utrolig dyrt for det kommunale selvstyre.
rød lampe.
Villy Søvndal (SF), 1999-10-28:
Jeg vil så spørge om, hvad Dansk Folkeparti vil dele ud på lørdag.
Vil man dele det synspunkt ud, der står i principprogrammet, at man lukker af for støtten til boligbyggeri, boligselskaber, og at boligstøtte fremover kun skal uddeles til udsatte grupper efter særligt behov?
Er det det, man vil uddele?
Det er nemlig det, der står i principprogrammet.
Eller vil man uddele en dagsorden som foreslået i dag?
Næppe begge dele
, fordi det vil være for tydeligt, at de står i lodret modsætning til hinanden.
Så vil jeg godt spørge: Betyder det, fru Birthe Skaarup har sagt, at fru Birthe Skaarup tager afstand fra Dansk Folkepartis principprogram?
Grete Schødts (S), 1999-10-28:
Jeg kan nu forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at vi skal bygge gamle plejehjem igen. Er det de gode, gamle plejehjem på 8-10 m2, hvor vi rev gamle mennesker op med rode, når de skulle på plejehjem, hvor de ikke havde en ærlig chance for at have deres ejendele?
Og havde de en ægtefælle, så var de helt på den, for der var ikke plads til vedkommende.
Er det det, Dansk Folkeparti vil?
Og når man så herfra snakker om kampagne, så kan jeg ikke lade være med at undre mig over de kæmpeannoncer.
Tænk, hvad det koster at føre en kampagne ved at annoncere i samtlige dagblade hver dag, når vi samtidig ved, at der er over 800.000 mennesker nede i Afrika, der går sultne i seng hver dag.
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Til fru Grete Schødts: Vi har ført nogle annoncekampagner, og det tror jeg også, Socialdemokratiet har indimellem.
Jeg erindrer nogle store helsides artikler i diverse dagblade.
Det her er Dansk Folkepartis kampagne for at sætte fokus på de ældre, fordi vi mener, at de skal have et meget, meget bedre liv i den sidste del af deres tilværelse.
Og så bemærkede fru Grete Schødts nok ikke, at jeg sagde, at de nye alderdomshjem eller plejehjemspladser skulle være i moderniseret udgave.
Det var netop de der på 8-10 m2, jeg talte om ikke var dem, vi skulle satse på. Vi skal jo følge med udviklingen, og det håber jeg da også, Socialdemokratiet vil i denne her sag.
Og derfor bliver det i moderniseret udgave.
Til hr. Villy Søvndal: Vi har så den kampagne på lørdag.
Og vi er jo valgt i samme område, og jeg håber, at hr. Villy Søvndal kommer og modtager vores nye ældreprogram.
Så kan det jo være, vi får endnu en diskussion.
Men det foregår nede på Kirkepladsen, på torvet i Kolding, og jeg tager meget gerne diskussionen igen om netop det her område, boligområdet for de ældre.
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Der var en ting, jeg godt ville kommentere, med hensyn til fru Yvonne Herløvs spørgsmål og fokusering.
Socialministeren fokuserede også på samme område, og det var omkring genoptræning af vores ældre medborgere.
Jeg synes, det er et meget vitalt område, som jeg faktisk er glad for at både CD og Socialdemokratiet var inde på, for det er sådan, at når mange ældre bliver indlagt, det kan være med en hjerneblødning, en blodprop eller lignende, så ligger de mange gange på forkerte afdelinger, hvor genoptræningen bliver sat i stand alt, alt for sent.
Mange af de ældre bliver konfuse, når de ligger på urolige afdelinger, og jeg håber, at man her i Folketinget virkelig vil gøre noget ved det her område.
Vi skal have nogle genoptræningsafdelinger, og jeg ved, de findes flere steder i landet.
Men det skal være nogle rolige afdelinger, så de ældre får nogle trygge forhold, samtidig med at de genoptrænes.
De vil være langt bedre motiverede for at blive genoptrænet, når de er i nogle trygge, stabile og rolige rammer, og man vil få meget mere konsekvens, man vil få meget mere ud af, at de netop bliver lagt på genoptræningsafdelinger, der direkte er relateret til ældre med disse blodprop- og hjerneblødningsproblemer.
Inge Refshauge (DF), 1999-10-28:
Til fru Yvonne Herløv Andersens spørgsmål omkring de ældre indvandrere, som er kommet her til landet for mange år siden, og som for manges vedkommende nok ikke er så gode til dansk -
vi ved jo godt, hvordan det er at være ældre og skulle til at lære et andet sprog, det har vi også selv svært ved:
Selvfølgelig skal de da også have plads på plejehjemmene, og selvfølgelig skal deres unge også uddannes til at være social- og sundhedsassistenter.
Det er da helt sikkert.
Altså trods det menneskesyn, vi i Dansk Folkeparti bliver skudt i skoene, så skal de mennesker da også passes.
De bor her i landet.
Dem kan man da ikke bare tage og feje under gulvtæppet, fordi de bliver gamle.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1999-10-28:
Tak til fru Refshauge.
Det var nu mere spørgsmålet om, hvorvidt Dansk Folkeparti vil være med til at få skabt noget særligt for denne her gruppe, fordi jeg tror, den kan blive vanskelig at rumme på et almindeligt dansk plejehjem, og om Dansk Folkeparti vil være med til at overveje tanker om at etablere et særligt tilbud til dem.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-28:
Jeg vil meget have bekræftet her, om det er rigtigt, at regeringen bestående af De Radikale og Socialdemokratiet vil gå ind og undersøge, hvorfor der er så stor forskel på det, de ældre, der bor på plejehjem, får udbetalt fra kommunerne, fra 1.000 kr. og til nogle steder 2.750 kr. Jeg vil gerne høre, om det er korrekt, at ministeren har en undersøgelse i gang, sådan at det bliver en mere ensartet udbetaling, plejehjemsbeboerne får, og så det ikke skal afhænge af, hvilken kommune de er placeret i.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-28:
Jeg må overlade svaret, om ministeren har iværksat en undersøgelse, til ministeren selv, men i øvrigt kan jeg sige, at Det Radikale Venstre står ved, at der er forskelle i kommunerne, og dermed vil der også være forskelle i vilkårene.
Det vil være meget vanskeligt at vurdere, hvordan de prioriteringer har været, som har bestemt de her økonomiske konsekvenser.
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Jeg vil gerne bede fru Dorit Myltoft om lige at uddybe, hvad fru Dorit Myltoft mener med, at Dansk Folkepartis forslag skulle være et forslag, der sikrer central styring.
Det, vi beder om, er faktisk bare, at lovgivningen skal holdes.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-28:
Når jeg prøver at sammenligne fra kommune til kommune, så er det selvfølgelig på de samme ting: Husleje, vask, rengøring og hvad der ellers indgår, hvis det var den samme skabelon, man havde i hver kommune sådan, at det, man tog penge for, var ens.
Så kan nogle andre kommuner jo så måske yde lidt mere, men så man havde en eller anden form for skabelon eller
en handlingsplan, der så var ens fra kommune til kommune, når man siger, at de ydelser skal de ældre selv betale for.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-28:
Til fru Birthe Skaarup vil jeg svare, at Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse starter med at opfordre regeringen til, og så kommer der fire pinde: »at sikre« osv. dernedad, det vil sige, at det er regeringen, der skal sikre det, og for Det Radikale Venstre er det altså kommunerne, der skal sikre det.
Derfor kan vi ikke stemme for forslaget til vedtagelse, og det var det, der lå i det.
Om prisforskellene, som fru Annie Lunde Hansen gør opmærksom på: Jamen der er jo også forskellig indkøbspolitik i kommunerne.
Der er forskellige måder, hvorpå man kan få priser på f.eks. frisørregninger.
Så det er meget, meget vanskeligt at få ens prissætning, fordi der er forskelle i kommunerne.
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Til fru Dorit Myltoft: Vores forslag her i dag er jo ikke meget anderledes end det, der er blevet vedtaget her i Folketinget før.
Det er jo ikke alene inden for det kommunale område.
Hvad med det amtskommunale område?
Så jeg kan ikke se, at der er meget forskel fra det her til de andre forslag, der bliver vedtaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-28:
Ja, nu skal vi ikke gå ned i småtingsafdelingen, men jeg vil godt sige, at frisørregningerne kunne der måske blive råd til, hvis de basale krav, man stillede op, var ens.
Når man undersøger, hvad de, der har fået 1.000 kr., har fået, så har de heller ikke fået frisør betalt.
Men det kunne være, der blev råd til frisøren, hvis man fik 2.700 kr. udbetalt, når de basale krav for pasning og pleje var betalt.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-28:
Jeg må jo konstatere, at fru Birthe Skaarup og jeg er uenige i opfattelsen af det her, også om, hvad der tidligere er vedtaget, for det afhænger jo af, hvordan de senere kommuneaftaler så er fulgt op, altså hvad der er med af økonomi.
Og til fru Annie Lunde Hansen: Jeg siger, at der er forskelle i beregningen af priser i de forskellige kommuner.
Jeg har et spørgsmål, som ligger i forlængelse af tidligere spørgeres, nemlig hvordan jeg skal forstå fru Else Winther Andersens svar om aftalebruddet.
Den opfordring til regeringen om at et flertal var der jo også partifæller til fru Else Winther Andersen, der stod bag.
Derfor forstår vi ikke helt, at fru Else Winther Andersen her opfordrer regeringen til ikke at holde den aftale.
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Ja, det er jo ikke Dansk Folkeparti, der har opfundet begrebet, der efterhånden går over til næsten at være et kultbegreb: hvem der er stuerene, og hvem der ikke er stuerene.
Men jeg vil bare sige, at i Dansk Folkeparti mener vi naturligvis den kampagne, vi har sat i gang, og som vil løbe et stykke tid endnu, bl.a. på lørdag, hvor vi går ud på gader og stræder og fortæller om, hvad vi vil på ældreområdet.
Og vi håber da, at Socialdemokratiet også vil støtte op om de tiltag, vi laver på de her områder.
Så kan jeg forstå, at det, der er problemet for hr.
Villy Søvndal, er, om vi sikrer de nødvendige plejehjemspladser og ældreegnede boliger til de ældre, der har behovet.
Vi har aldrig ude i kommunerne anfægtet, at vi støtter boligbyggeri, almennyttigt boligbyggeri til ungdom og
til ældre
Det har vi aldrig anfægtet, og det vil vi naturligvis fortsat ikke.
Vi mener, at der skal være nogle boliger til de ældre, hvor de kan fungere.
Det, vi også gerne vil, er at skabe nogle af de gammeldags plejehjemspladser, som kommunerne stod for i sin tid.
Det ønsker vi virkelig skal fremmes i moderniseret udgave.
Jeg ved ikke, om det er svar nok til hr. Villy Søvndal.
Men det er vores klare budskab omkring ældreboliger.
Men nu blander jeg så ungdomsboliger ind i det, for vi støtter også det almennyttige boligbyggeri på de her områder, da vi synes, det er utrolig vigtigt.
Jørn Pedersen (S), 1999-10-28:
Ja, nu får fru Birthe Skaarup jo chancen om lidt til at forklare, hvad der står i Dansk Folkepartis program, og hvad Dansk Folkeparti mener, og det er jo en ret interessant diskussion.
Men jeg vil godt tage tråden lidt op fra den tidligere taler.
Nu brugte fru Birthe Skaarup ordet kampagne, man kørte en kampagne, og gjorde meget ud af, at man var stueren - jeg tror, at det var det ord, der blev brugt.
Jeg ved ikke, hvor man har det fra, men det var da i hvert fald et, man brugte. Jeg vil gerne spørge, om det er særlig stuerent, hvis man kører en kampagne, hvor tallene ikke holder.
Jeg har også læst nogle af de der såkaldte annoncer, politiske budskaber, som Dansk Folkeparti har haft i dagspressen, og jeg synes, der er en uoverensstemmelse imellem de faktiske tal om boliger, og så det, man postulerer i de der kampagner.
Men jeg synes, den der dobbelttale, man hører fra Dansk Folkeparti, som også hr. Villy Søvndal var inde på, er interessant, fordi man vil afskaffe det, der skal sikre noget af det, man ønsker.
Altså hvis man ønsker at kalde sig stueren - og det forstod jeg, man gør - så er det vel på et eller andet tidspunkt en god ide at bringe overensstemmelse imellem det man siger, og det man gør
, så man i hvert fald har et standpunkt.
Inge Refshauge (DF), 1999-10-28:
Selvfølgelig går vores folk ude i kommunalbestyrelserne og i amtsrådene ind for, at de bliver behandlet menneskeligt, og jeg går ud fra, at hvis der er nogle særlige tiltag, så kan Dansk Folkeparti også være med dér.
Villy Søvndal (SF), 1999-10-28:
Hensigten med en politisk debat er jo at skabe afklaring.
Jeg vil godt vide, om Dansk Folkeparti mener det her eller ej.
Mener Dansk Folkeparti, at det, der hedder støttet boligbyggeri, skal afskaffes?
Og så kan jeg i øvrigt belære Dansk Folkeparti om, at der er ingen lov om støttet boligbyggeri.
Det hedder lov om almene boliger, herunder bygger man ældreboliger, ungdomsboliger og familieboliger.
Hvis Dansk Folkeparti gennemfører det, der står i Dansk Folkepartis principprogram, så betyder det, at ældreboliger stiger eksplosivt i pris.
Jeg spørger så bare: Når man laver en dagsorden, hvor man siger, at vi vil have mere af det her, og når man har et principprogram, hvor der står, at vi vil afskaffe støtten, hvilken af de to ting mener man så? Kan vi ikke godt få klarhed om det, eller er man stadig væk usikker i Dansk Folkeparti på, om man mener det, man skriver i sit principprogram?
Og hvis man er det, vil man så ikke godt lave det om for fuldstændighedens skyld?
Så skriver man så videre to afsnit længere nede, at boligstøtte til udsatte grupper kun tildeles efter behov.
Jeg antager, at Dansk Folkeparti er bekendt med, at 80 pct. af det, vi uddeler i boligstøtte, er til de gamle.
Skal den falde væk?
Hvorfor skriver man det ellers?
Else Winther Andersen (V), 1999-10-28:
Til fru Grete Schødts: Jeg synes nok, at debatten her munder ud i kun at tangere, hvad det reelt er, det drejer sig om, men hvis det er det, man ønsker at diskutere, så er det i orden, for så kunne jeg jo eventuelt stille et modspørgsmål og spørge om man er tilfreds med, at det kun reelt er 50 pct., som de nogle steder bruger til hjælp til de ældre, og at meget andet bliver brugt til sygdom og til ferie og deslige.
Fru Dorit Myltoft havde et spørgsmål omkring KL og borgmestre og Folketinget.
Nu er jeg nødt til at sige, at nu lyser den røde lampe altså igen.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-28:
Og det lyder: Indebærer forslaget i dag, hvor Venstre er medforslagsstiller, ikke at Venstre faktisk bryder aftalen med egne Venstrefolk, der har været med til at opfordre regeringen til at søge et flertal i Folketinget?
Else Winther Andersen (V), 1999-10-28:
Til fru Dorit Myltoft: Nu er der ikke rød lampe, så jeg vil sige, at vi opfatter ikke, at vi bryder nogen aftaler, som nogle andre har indgået.
Inge Refshauge (DF), 1999-10-28:
Jens Heimburger må lide af en hørefejl.
Jeg har under ingen omstændigheder blandet udlændingedebatten ind i debatten i dag.
Det, jeg taler om, er netop de svage ældre, de svageste, ellers havde jeg jo ikke behov for at snakke om hjemmehjælp og plejehjem.
Så hør dog efter!
Det er ikke de ældre, der klarer sig godt og er sunde og raske, jeg taler om, det er de svageste.
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Så vil jeg gribe fat i et andet spørgsmål, som hr. Jens Heimburger rejste: at Dansk Folkeparti griber fat i nogle ting, som ikke er et hovedproblem.
Vi synes, det er et hovedproblem, og det er vi i vores ganske gode ret til at fokusere på.
De bragte for nylig en oversigt over, hvor mange offentlige midler, der i 1992-1999 er brugt på forskellige områder, og her viser det sig klart, at eksempelvis socialområdet har brugt ca. 12 pct. og faktisk er det område, hvor der er brugt mindst, og heri er børnepasning inkluderet. Og det synes jeg også viser lidt om, hvad det her handler om.
Det handler om for Dansk Folkeparti, at vi hele tiden skal fokusere på de ældre, dem, der virkelig har behov, og det er de svage ældre, som vores ordfører på området også sagde.
Grete Schødts (S), 1999-10-28:
Når fru Else Winther Andersen og Venstre taler om deres frie valg, flere valgmuligheder og flere hænder, så vil jeg godt spørge Venstres ordfører: Er afstanden fra hjem til hjem, fra borger til borger ikke den samme, uanset hvem der udfører opgaven?
Er lønudgiften ikke den samme, uanset hvem der udfører opgaven?
Hvordan forestiller fru Else Winther Andersen sig, at der skal komme flere hænder i hjemmehjælpen, bare man lader nogle andre gøre det? Ja, jeg spørger bare.
Jens Heimburger (KF), 1999-10-28:
Undskyld min hørelse.
Det kan ramme én selv i en ung alder.
Jeg vil gerne sige til Dansk Folkeparti og fru Skaarup især, at jeg også deler bekymringen for de svage.
Jeg hæfter mig bare ved, at når man går ind og kigger Dansk Folkepartis forslag efter i sømmene på deres hjemmeside, som dog er produceret af dem selv, så er der en lang række generelle betragtninger om, at de ældre skal have mere, f.eks. i folkepension.
Man er velkommen til at have de synspunkter, men jeg er lige så velkommen til at have det synspunkt, at det er der f.eks. ikke råd til, og at vi skal fokusere på dem, der har behov, og det er også derfor, jeg tager fat i den del af debatten, der drejer sig om brugerbetaling. Til fru Grete Schødts vil jeg sige, at hvis vi - og når vi - får regeringsmagten, så vil vi indføre brugerbetaling hånd i hånd med skattelettelser, men der er ingen tvivl om, at det, eneste Socialdemokratiet kan, er at demonstrere, at fantasien ikke rækker længere end til brugerbetaling.
Hvis vi kunne få den anden del, ville vi ikke have noget imod brugerbetaling, men på det konkrete område, hvor det drejer sig om pleje- og sundhedsområdet, ønsker vi det ikke.
Om vi er blevet klogere - det vil jeg da så gerne bryste mig af; jeg kan ikke huske det i 1992, da var jeg ikke medlem
af Folketinget.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-28:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Heimburger, om Det Konservative Folkeparti i Folketinget er i overensstemmelse med konservative medlemmer af KL, som i kommuneaftalen har opfordret regeringen til at søge flertal i Folketinget for brugerbetaling på hjemmehjælp.