runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-16:
Den diskussion, der har været både i Europa og her i Danmark, efterlader jo ingen tvivl om - og det er også til fru Pia Kjærsgaard - at de fleste bliver hjulpet i nærområdet.
Det bistår Danmark allerede med.
Det er Venstres politik, at sådan skal det være.
Flygtningene skal hjælpes i nærområderne, og vi skal ikke deltage i etniske udrensninger ved at flytte folkeslag andre steder hen.
Men det nytter altså ikke noget at stoppe derved i den nødsituation, de mennesker er i på Balkan.
Vi kan i Venstre støtte, at vi tager et antal nødstedte i Danmark for at lette presset på stedet.
Men det er vigtigt at understrege, at det må gøres på en sådan måde, at det ikke på nogen måde rejser tvivl om, at vi tror på, at NATO-aktionen kan lykkes.
Vi kan støtte, at dette sker i overensstemmelse med aftale med UNHCR, og at det er UNHCR og andre organisationer, der udvælger de mennesker, som har et særligt behov for en midlertidig beskyttelse i Danmark.
Og vi lægger i Venstre meget vægt på, at det er en midlertidig beskyttelse.
Alt andet ville også være at sende et forkert signal og undergrave den NATO-aktion, Danmark er med i.
Så har der været rejst spørgsmålet, om det her kræver et særligt retsgrundlag.
Ja, det gør det, for det er jo en særlig gruppe, vi tager.
Jeg har bemærket, at der i lovforslaget står »nødstedte«, og dermed er der jo ikke taget stilling til, om man overhovedet opfylder konventionens krav.
Nødstedte er jo et meget bredt begreb, men da vi står i en nødsituation, mener jeg, det er rigtigt, at vi nu vedtager en nødlov for de nødstedte.
Der er selvfølgelig nogle ting, vi vil stille nogle spørgsmål om til ministeren.
Vi vil godt have lidt mere snor i ministeren og i regeringen, men jeg bemærkede også det, som fru Dorte Bennedsen sagde, og som jeg er enig i: Vi kan ikke forudse alle situationer.
Tingene kan udvikle sig, og vi er derfor også enige i, at der er mulighed for en vis fleksibilitet, bare vi bliver spurgt undervejs, om jeg så må sige, og altså har snor i regeringen.
Der er nogle enkelte forslag, vi absolut ikke bryder os om.
Det er f.eks. forslaget om, at også mennesker med kriminel baggrund skulle komme hertil.
Altså når vi ved, hvor mange fordrevne der er, så skulle det nok kunne lykkes at få nogle til Danmark, der ikke nødvendigvis allerede har udvisningstilhold fra Danmark.
Så er der nogle, der siger, at det her er lovsjusk.
Jeg vil godt sige, at vi har jo allerede kigget på det forslag her i flere uger, og Retsudvalget har allerede stillet en række spørgsmål.
Vi vil naturligvis se grundigt på lovforslaget, arbejde hårdt her de næste dage, og vi er så indstillet på at prioritere det meget højt og arbejde hurtigt
uden at sjuske
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-16:
Hvad er det dog for et søgt, opfundet udtryk at kalde det en
nødlov?
Det her er en særlov præcis på samme måde, som Folketinget har vedtaget andre særlove i tidens løb.
Det plejer fru Birthe Rønn Hornbech ikke at være sådan særlig begejstret for, men det er vel derfor, at man forsøger at kalde det en nødlov.
Det synes jeg ikke er rigtigt overhovedet.
Det her er en særlov.
Lad os bare slå det fast.
Så er jeg fuldstændig enig i, at man ikke skal deltage i etniske udrensninger.
Det er afskyeligt, det, der foregår.
Men jeg synes, det er et problem, at man faktisk i modstrid med, hvad FN siger, flytter flygtninge fra nærområderne.
Det er vel nok det, som Milosevic synes er en god idé, og som ikke burde være en god idé.
Så vil jeg godt høre fru Birthe Rønn Hornbech
: Hvor meget er »et antal flygtninge«?
For det er jo rigtigt, at der er nogle stærke bemyndigelser her til indenrigsministeren, som faktisk stort set kan beslutte, hvor mange det skal være.
Hvad mener Venstre, et antal er?
Og »midlertidig«, hvad er det?
Men hvad mener Venstre?
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-16:
Altså for os, der har deltaget i den foregående debat og i denne her debat, er det forunderligt, det, man hører.
Under den foregående debat forklarede Venstres ordfører, at Milosevic var en ny Hitler, der gennemførte de værste etniske udrensninger i Europa nogen sinde. Nu får vi at vide fra Venstres ordfører, at det jo ikke er sikkert, at de folk, der er fordrevet af de etniske udrensninger, har krav på asyl i henhold til asyllovgivningen.
Hvordan kan det hænge sammen?
Hvordan kan det overhovedet hænge sammen?
Kan fru Birthe Rønn Hornbech prøve at forklare, hvordan den konstruktion kan hænge sammen, at folk, der er fordrevet af en person, der er lige så slem som Hitler, og er udsat for de værste etniske fordrivelser siden Anden Verdenskrig, ikke er berettiget til asyl efter asyllovgivningen?
Jeg fatter det ikke.
Arne Melchior (CD), 1999-04-16:
Jeg føler mig nødsaget til at fritte fru Rønn Hornbech til en forklaring på, hvad hun mener med at have snor i ministeren.
Det vil man jo gerne have som regel i nogen, man vil fastholde ved noget, og jeg har grund til at frygte - jeg håber, det bliver dementeret, at fru Rønn Hornbech vil have ministeren til at love at følge med i, om man så også holder det -
at disse mennesker skal holdes isoleret og ikke have for mange rettigheder.
Hvis jeg skulle bruge udtrykket »have snor i ministeren« eller »elastik« - ville jeg nok snarere foretrække - så skulle det være, og det skal jeg komme tilbage til i min ordførertale, at disse mennesker skal have maksimale udfoldelsesmuligheder, så længe de er her.
Men det er altså det, jeg gerne vil høre: Hvad er det, fru Rønn Hornbech mener med »snor i ministeren«.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-16:
Det er jo mig bekendt ikke sådan, at nogen herinde i det her Ting har ønsket at flytte flygtningene.
Det, vi snakker om i dag, er jo ikke en flygtningekidnapningslov, at vi tager ned og kidnapper nogle flygtninge og på den måde hjælper Milosevic med at slippe af med dem.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om fru Birthe Rønn Hornbech mener, at man f.eks. ville have spillet Hitlers spil ved at have ladet jøder slippe ud af Nazityskland?
Om det var at støtte den etniske udrensning, Hitler foretog i Nazityskland, at lade jøder slippe ud af Tyskland og blive flygtninge i andre lande?
Så vil jeg gerne spørge, om det ikke er sådan, at det, man vil med denne her lov, denne her særlov, netop er det, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde til sidst: »at sikre sig, at man har snor i ministeren«. For det er jo en særlov, vi skal behandle nu, og det er en særlov, der skal sikre, at bl.a. fru Birthe Rønn Hornbechs parti kan have snor i ministeren og sikre, at det her bliver midlertidigt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-16:
Jamen som Folketing og som opposition vil vi altid gerne have snor i regeringen.
Hvis vi skal levere stemmer, så vil vi selvfølgelig også vide, hvad vi leverer stemmer til som kontrollerende organ, som lovgivningsorgan.
Det er der ikke noget mærkeligt i.
Dette her er ikke for Venstre en særlov.
En særlov er, når Folketinget gør sig til udøvende og lovgivende magt og begår magtmisbrug over for borgerne, sætter domstolsprøvelsen ud af kraft.
Her er tale om en særlig situation, hvor vi opretter et særligt retsgrundlag for en gruppe mennesker, som er i en særlig nødsitution.
Der stilles ikke krav i loven om, at disse mennesker skal være individuelt forfulgte på grund af religion og race osv.
Det er en gruppe, der er nødstedte, som udpeges af UNHCR, og vi er helt med på, at det foregår på den måde.
Jeg vil ikke i dag stå og sige til fru Pia Kjærsgaard, at der skal være tale om et bestemt antal,
men jeg vil diskutere med ministeren i udvalget, hvilken indflydelse vi har på forløbet af administrationen af denne lov. Og med hensyn til midlertidighed kan jeg kun sige til fru Pia Kjærsgaard: Jamen jeg er altså ikke Vorherre. Jeg går ud fra, at det samlede Folketing har et brændende ønske om, at den krig slutter hurtigst muligt.
Med hensyn til den etniske udrensning så har den jo allerede fundet sted, desværre.
Jeg vil overhovedet ikke gå ind i nogen diskussion om, hvad Hitler gjorde under krigen, og hvad man skulle have gjort dengang.
Det hører ikke hjemme i det lovforslag her.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-16:
Jeg forstår på Venstres flygtningepolitiske ordfører, at man kan være etnisk udrenset uden at være individuelt forfulgt, og det må siges at være et fantastisk synspunkt.
Men jeg håber, alle lægger mærke til, hvad der sker her.
Under det foregående punkt, da det handlede om, at NATO-tropperne skulle sendes af sted, og der skulle opbakning til krigen og bombardementerne osv., var der ikke nogen grænser for, hvor forfulgte kosovaalbanerne var.
Når vi så går 5 minutter længere frem i dagsordenen og kommer til det punkt, der handler om, at vi så skal yde noget i form af at tage nogle flygtninge til Danmark, så rejses der lige pludselig alle mulige spørgsmål om, hvorvidt folk, der nu er etnisk udrensede, i virkeligheden er individuelt forfulgte; om de nu i virkeligheden fortjener at få flygtningestatus efter flygtningelovgivningen.
Jeg synes, det er meget interessant.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-16:
Jamen altså for mig kan fru Pia Kjærsgaard sådan set kalde den lov, hvad fru Pia Kjærsgaard vil.
I Venstre går vi ind i indholdet, og det er det, vi forhandler med de partier, der er seriøse, om.
Fru Pia Kjærsgaard fremhæver, at man kan blive 2 år på den her lov.
Ja, jeg kan også godt læse indenad.
Det er konsekvenserne af, at Venstre regner med at stemme for den lov her, måske med et par ændringsforslag.
Vi har ikke kunnet komme igennem med andet, og sådan ser det ud, og det render vi ikke fra.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-16:
Jamen se, en af vores indvendinger mod denne her særlov er jo netop, at den nugældende udlændingelov, den almindelige udlændingelov, giver midlertidigt ophold de første 3 år.
I § 11 i udlændingeloven står der: »Opholdstilladelse gives med henblik på varigt eller midlertidigt ophold her i landet.«
Så det er jo direkte forkert, hvad fru Pia Kjærsgaard har sagt heroppefra.
Henrik Svane (RV), 1999-04-16:
De større firmaer flyver jo i forvejen efter regler, der er godkendt, og med de certifikater, der skal til.
Og derfor er det vigtigt, at man også tager fat i de privatfly, der flyver, som ikke har alle de her ting i orden.
Det er det, vi gerne vil være med til at stramme op på med det her lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 1999-04-16:
Hvis vi skal bruge et af fru Pia Kjærsgaards udtryk, ordkløveri, er det så ikke det, det drejer sig om her?
Man har fra flere ordførere gentagne gange her fra talerstolen spurgt Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaard, om man kan få et klart svar, hvis det drejer sig om nødstedte, syge og lignende, og hvis UNHCR beder om, at de kan få ophold.
Er det ikke blot at sige det lige ud ad landevejen: Dansk Folkeparti vil godt hjælpe den lille pige med svovlstikkerne, men hun skal ikke have fødderne indenfor, men blive på dørmåtten.
Ole Donner (DF), 1999-04-16:
Det er, ligesom om hr. Svane siger, at det er usikkert at flyve med firmafly.
Jeg vil godt have besked på: Hvad underbygger den her påstand, og hvad er det, der skulle gøre, at fordi der er fem ejere om et fly, så skulle det blive mere sikkert?
Det er fuldstændig tåbeligt.
Så vil jeg godt spørge, om regeringen og Det Radikale Venstre ikke tænker på, at det er en bombe under dansk firmaflyvning.
Lego og Grundfos og Danfoss og Dandy og alle de store firmaer, som eksporterer over hele verden, er altså afhængige af at komme ud og flyve i de dér firmafly.
Og jeg har en gang været inde på, at der ikke kan være nogen, der er så dumme, at de tror, at man sætter sig op i en flyver, der ikke er i orden, og at man har en pilot, der ikke har erfaring.
Jeg må sige til hr. Svane, at den påstand, hr. Svane kommer med, er helt forkert.
Der er ingen firmaer, der ikke flyver efter reglerne.
Jeg er enig i, at sort taxaflyvning osv. må man have fat i.
Men jeg vil gerne understrege, at alle de private firmaer, der i dag har firmafly, flyver efter de gældende regler, helt klart.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-16:
Jeg vil gerne spørge hr. Svane, om han har kigget så meget i statistikken, at han kunne oplyse, hvor mange privatfly der har været ude for uheld.
Der må jo altså være noget, som hr. Svane kan bruge, når han påstår, at man skal stramme loven op.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-16:
Jeg har et lille problem med det her.
Man har hele tiden været klar over, at der, hvor der er uregelmæssigheder, svindel, eller hvad det nu er, er det jo ikke firmaflyvninger.
Man har hele tiden sagt, at det er dem, der forsøger at dække taxaflyvning ind under en eller anden form
for firmaflyvning
Det er jo det, der har været fejlen.
Det er dem, der forsøger at dække sig ind under samme regler
og regelsæt.
Så derfor har man ramt helt forkert med det her lovforslag.
Så vil jeg gerne spørge: Hvordan kan man egentlig få dem omskolet.
Det har jeg stadig væk ikke fået svar på; men det skal ministeren nok svare på.
Det håber jeg.
Der må jo en meget stor ekstrabevilling til, hvis det her skal gennemføres i hvert fald.
Christian Jensen (FP), 1999-04-16:
Der er vel ingen tvivl om, at det af trafikministeren her fremsatte lovforslag har til hensigt at forbedre sikkerheden eller rettere sagt luftsikkerheden for mindre fly og herunder selvfølgelig også firmaflyvning.
Alle er jo også klar over, at anledningen til, at lovforslaget fremsættes netop nu, selvfølgelig tager udgangspunkt i en tragisk flyveulykke, hvor et lille fly med nordjyske arbejdere forulykkede under indflyvning til en lille lufthavn på Vestlandet i Norge.
Det er da også rigtigt, at efterfølgende undersøgelser vel nok afslørede en ret chokerende ligegyldighed med hensyn til sikkerhedsbestemmelserne, og undersøgelserne har vel også konstateret, at der formodentlig var tale om en form for sort taxaflyvning.
Når man læser bemærkningerne til forslaget, kan man se, at forslaget har været til høring i diverse ministerier og også hos Statens Luftfartsvæsen.
Af bemærkningerne fremgår det også, at det allerede har været til høring hos et bredt udsnit af berørte parter, hvorfor der også er kommet en stor portion svar tilbage, som er relativt enslydende og generelt negative.
Om det er rigtigt, at der er tale om en overreaktion som følge af en ulykke, og om forslaget vil indebære, at små virksomheder må ophøre med at flyve firmaflyvninger, eller om det er for vidtrækkende at stille krav om B-certifikat, ved vi ikke.
Men vi ved, at en lignende tragedie gerne skulle undgås i fremtiden, og kan den undgås ved, at nærværende forslag vedtages, ja, så er vi ikke negative over for forslaget.
Det er i øvrigt set med Fremskridtspartiets øjne ligegyldigt, om sagen drejer sig om firmaflyvning eller taxaflyvning.
Lovlig eller ulovlig - sikkerheden skal og må være i orden, når det drejer sig om luftfart.
Kriterierne for lovlig eller ulovlig taxaflyvning er set med vores øjne ikke en garanti for, at sikkerheden i sig selv er i orden.
Det er pilotens dygtighed og materiellets tekniske tilstand, vi skal have styr på. Fremskridtspartiet er enig i den del af forslaget, som tager sigte på sikkerheden, men vi er ikke sikre på, at forslaget er udformet, som det skal være.
Vi føler også, at ministeren til en vis grad har følt sig presset til at fremsætte forslaget nu, hvad jeg i øvrigt måske godt kan forstå.
Vi vil være positive under udvalgsarbejdet og håber på, at det kan ændres således, at det sluttelig kan stemmes igennem, men vi finder, at hverken tidspunktet eller udformningen er den rette.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-16:
Det er svært at være uenig i lovforslagets overordnede formål: at øge luftfartssikkerheden.
Det vil vi selvfølgelig alle sammen, og der er ingen tvivl om, at der er anledning til at gøre noget ved området taxaflyvning.
Vi mener ligesom de borgerlige partier, at der er fejl heri.
Om de er så graverende og så store, at de ikke kan ændres ved ændringsforslag eventuelt fra ministerens side, så vi alligevel kan nå at få det gennemført inden sommerferien,
Det har jeg ikke mulighed for at overskue.
Men hvis det kan lade sig gøre, er vi selvfølgelig positive over for det.
Det overordnede mål, at gøre noget specielt ved taxaflyvning, vil vi gerne være med til.
Ole Donner (DF), 1999-04-16:
Jeg vil godt spørge hr. Ole M. Nielsen, hvis det nu viser sig, at det er rigtigt, det, hr. Kaj Ikast sagde om kapaciteten til at omskole alle disse nye piloter, om hr. Ole M. Nielsen så ikke er enig i, at man i hvert fald bør have en plan, der sikrer, at det kan lade sig gøre at omskole de nye piloter inden for den tid, der skal til.
Ellers tvinger man jo de private, de store firmaer, der har eget fly, til at udflage og komme ind under et andet lands bestemmelser.
Jeg er ligesom hr. Ole M. Nielsen enig i, at det overordnede mål i lovforslaget er godt, og at det skal gennemføres på et tidspunkt.
Men jeg vil godt lige have hr. Ole M. Nielsen til at bekræfte, at han har samme holdning til, at selvfølgelig skal man kunne uddanne piloterne i den takt, de skal bruges.
Det kan ikke være rigtigt, at man bare skal sige, at det skal være klaret inden for et år.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-16:
Vi skal selvfølgelig gennemføre det på en måde, så det rent praktisk kan lade sig gøre.
Der er jo ikke noget ved at sætte det i stå, som fungerer godt nok.
Og det må jo gøres ved, at man tager efteruddannelsen i den rækkefølge, som er mest vigtig, og så i øvrigt betjener sig af en overgangsregel, som vist også er i lovforslaget allerede.
Så jeg tror, at vi i princippet er enige.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-16:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvilket statistisk belæg der er for en opstramning af firmaflyvningen.
Og så vil jeg gerne spørge, hvorfor flyorganisationerne ikke har været taget med i det udvalgsarbejde, som ligger til grund for det lovforslag, som vi behandler.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-16:
Jeg er en lille smule benovet over ministeren.
Jeg mangler én væsentlig ting.
Når man med så stor sikkerhed kan lave problemer, så mangler jeg rampeinspektionsrapporterne fra SLV.
Hvor er de tilsyn, der skal føres med de små fly?
Hvor mange tilsyn har der været ført igennem de sidste to år?
Jeg har aldrig mødt en pilot, som jeg nu har talt med mange af i den sidste tid, der i de sidste to år har været udsat for en rampeinspektion.
Har de bare siddet på kontoret, eller har de været ude og kigge efter, om der leves op til det?
Det har vi nemlig ingen beviser for i det materiale, ministeren har givet os.
Så er jeg meget skuffet over, at ministeren siger, at til april 2000 skal det hele være omskolet.
Så har ministeren slet ikke sat sig ind i, hvor stort et problem det her er.
Ole Donner (DF), 1999-04-16:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens svar med at sige, at vi er enige i det overordnede mål.
Fra Dansk Folkepartis side skal der ikke være nogen tvivl om, at vi vil være med til at gennemføre det her lovforslag.
Men det skal være lige så sikkert, at vi ikke vil gøre det, før vi føler, at nu har vi fået undersøgt de ting, der skal undersøges.
Ministeren siger, at der skal være klare regler, som kan kontrolleres, så man kan fratage certifikater.
Det kan vi også være enige i.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at der ikke har været nogen ulykker overhovedet med firmafly, at der ikke har fundet nogen ulovlige firmaflyvninger sted.
Jeg vil godt have en bekræftelse på, at man ikke har konstateret nogen ulovlige flyvninger overhovedet.
Så kom ministeren med en bemærkning om, at hvis man overholdt reglerne, så havde man B-certifikat.
Jeg vil godt lige bede ministeren bare for en ordens skyld bekræfte, at man ikke overtræder disse regler, hvis man ikke har B-certifikat.
Nu lyser lampen igen, så jeg må vente.
Christian Jensen (FP), 1999-04-16:
Jeg har et kort spørgsmål til ministeren.
Ministeren sagde, at det ikke ville skabe kapacitetsproblemer med den efteruddannelse, idet den var brugerbetalt.
Skal det forstås sådan, at uddannelsesstederne dermed er til rådighed?
Jeg tror nok, det er dér, kapacitetsproblemet ligger.
Henrik Svane (RV), 1999-04-16:
Som flere har været inde på, ligger der en tragisk hændelse til grund for lovforslaget.
Sidste sommer forulykkede et taxafly med en dansk pilot og danske arbejdere.
Årsagen til flystyrtet er aldrig blevet fuldt opklaret, men ulykken satte stærkt mediefokus på både taxaflyvning, firmaflyvning og privat flyvning.
Og det er værd at bemærke, at der i hvert fald i medierne fra samtlige ordføreres side var
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Vi er godt klar over, at erhvervslivet ikke er helt med på stramningerne omkring firmaflyene.
Bemærkningerne til lovforslaget lægger jo ikke skjul på, at erhvervslivet både via Erhvervsministeriets fokusgruppe og via høringssvar har givet udtryk for, at der ikke skulle strammes på området for firmaflyvning. Man bruger udtryk, som at lovforslaget overreagerer.
Det mener vi nu ikke er tilfældet.
Sikkerheden for de personer, der deltager i sådanne privatflyvninger, skal være i orden.
Det bliver den nu.
Vi er godt klar over, at mindre virksomheder får sværere ved at gøre brug af firmaflyvning, men så er der jo den mulighed, at flere virksomheder kan dele en firmaflyver med pilot osv. Lovforslaget præciserer betingelserne for taxaflyvning for på denne måde at komme ulovlig taxaflyvning til livs.
Fremover vil en pilot f.eks. kunne straffes for forsøg på ulovlig flyvning.
Det vil sige, at vedkommende kan straffes, allerede inden han nogen sinde kommer i luften med passagererne.
Det Radikale Venstre mener, at lovforslaget er et vigtigt skridt i retning af forbedret flysikkerhed for mindre fly, og det støtter vi naturligvis.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-04-16:
Altså for det første vil jeg gerne gøre hr. Heiselberg opmærksom på, at firmaflyvning ikke, sådan som vi nu definerer det, kan udskilles af ikke-kommerciel flyvning
, så det er en samlet opgørelse, der er statistisk, over, hvad det er for ulykker, der er sket.
Dét, vi kan se, er, at det er inden for den såkaldte ikke-erhvervsmæssige flyvning, der sker langt de fleste ulykker.
Og det er typisk den slags flyvning, der flyves på A-certifikat og som flyves måske som sort taxaflyvning, eller som i øvrigt flyves som almindelig privat flyvning på helt legal vis.
Det er inden for den gruppe af fly, der er flest ulykker; den er klart overrepræsenteret i statistikken.
Så derfor er der statistisk dokumentation som baggrund for lovforslaget.
Hvorvidt flyorganisationerne skulle have været inddraget i selve udvalgsarbejdet, ja, det har jeg altså ikke fundet anledning til.
Jeg har ment, at SLV og Trafikministeriet tilsammen faktisk har den ekspertise på det her område, der skal til.
Til gengæld har jeg lagt meget vægt
på, at organisationerne og faktisk også en række virksomheder direkte er hørt omkring rapporten og også hørt omkring lovforslaget.
Men jeg skal gøre opmærksom på, at rapporten faktisk allerede rummede det egentlige lovforslag, så derfor har vi altså hørt flyorganisationerne.
Hvad angår SLV's tilsyn er jeg selvfølgelig klar til at lægge det materiale frem.
Det går jeg ud fra, at vi kan gøre i udvalgsarbejdet.
Jeg kan ikke i dag svare på, om der er sammenhæng imellem efterspørgslen som følge af det her lovforslag og den kapacitet, der bliver i fremtiden på det her område, fordi begge dele ikke kan gøres op.
Og derfor har vi lavet en overgangsordning i loven, som sikrer, at vi kan tackle det problem, hvis der viser sig at være
kapacitetsmæssige vanskeligheder.
Jeg vil gerne præcisere, hvad det er for et
certifikatkrav, der gør sig gældende i firmaflyvning i dag
Det er sådan, at hvis man har en pilot ansat, en medarbejder, som er ansat til at flyve i virksomheden, så skal vedkommende have B-certifikat i dag efter reglerne.
Ole Donner (DF), 1999-04-16:
Kan ministeren bekræfte, at når JAR-aftalen træder i kraft, så forsvinder definitionen A- og B-certifikat?
Og ministerens påstand om, at der er flere ulykker med dem, der »kun« har A-certifikat forstår jeg godt.
Og så fik jeg ikke at vide, om ministeren kunne bekræfte, at der er sket nul ulykker, og jeg vil også gerne spørge ministeren, om der overhovedet er én, som har fløjet firmaflyvning, som har fået frataget sit certifikat? Så vil jeg godt sige til ministeren, at jeg mener, det er forkert, når ministeren siger, at hvis man har A-certifikat, så er det ulovligt at flyve firmaflyvning.
Nej, hvis man flyver med de ansatte eller direktøren eller nogen andre, så er der ingen ulovlighed i det, men jeg vil godt bede ministeren bekræfte, om jeg har ret eller uret i min påstand.