runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Hr. Kristian Jensen siger, at vi fra Folketingets side ikke skal bestemme, hvad man skal gøre i kommunerne.
For at oversætte det: Vi skal ikke gøre os kloge på deres vegne.
Men jeg mener, at regeringen har bestemt, at der skal bruges nogle bestemte penge til de gamle, at der skal bruges nogle bestemte penge til sygehusene, at der skal være et skattestop.
Så skal der i øvrigt være en udgiftsramme, som ikke må være højere end sådan og sådan, og hvis de i øvrigt får lidt for mange penge, så skal de sætte skatten ned.
Altså det er da ikke meget kommunalt selvstyre.
Det er da i virkeligheden »vi alene vide«.
Derfor vil jeg også spørge hr. Kristian Jensen, hvordan han forholder sig til to citater, som jeg nu vil bringe, af to Venstreborgmestre fra henholdsvis Sønderborg og Gram.
Borgmesteren i Sønderborg siger: »Vi har allerede sparet utrolig meget.
Overskridelserne skyldes det underlige dobbeltspil, når regeringen på den ene side forlanger, at kommunerne skal spare, og på den anden side opstiller nye krav«.
Borgmesteren i Gram: »En kommune som Gram havde allerede et højt niveau på ældreområdet. Det bliver svært at gøre det bedre, og de 350.000 kr., vi får fra regeringens side til ældrepleje, gør ingen forskel.
Tværtimod, vi skal spare endnu mere«.
Det er da fornuftige udtalelser fra et par partifæller
til hr. Kristian Jensen.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-17:
»Hvad agter ministeren at gøre for at genindføre døgnberedskab på politistationen i Skagen hele året?«
Lene Espersen (KF), 2002-04-17:
Sammenlægningen af døgnberedskabet i Frederikshavn Politikreds har jo også tidligere været genstand for spørgsmål i Folketinget.
I den anledning har den tidligere justitsminister også redegjort for, hvad der er baggrunden for, at man har etableret en sammenlægning af beredskabet.
Som det er spørgeren bekendt, er der tale om en opprioritering af det fleksible og det tværgående samarbejde om den vagthavende funktion og om vagtberedskabet.
Det sker som led i udmøntningen af den flerårsaftale for politiet, som er indgået med henblik på, at man skulle forsøge at bruge politiets ressourcer bedre på andre opgaver.
Det har den tidligere minister ligeledes redegjort for over for hr. Bjarne Laustsen, og jeg har også i sidste måned besvaret et brev fra hr. Bjarne Laustsen om det samme.
Som bekendt forholder det sig sådan, at politimesteren i Frederikshavn med baggrund i flerårsaftalen og ud fra en vurdering af bl.a. kriminalitetsudviklingen sidste år besluttede at lave ét samlet beredskab og herunder også
at sammenlægge vagthavende funktion, så det om aftenen og om natten varetages fra politistationen i Frederikshavn
Så synes jeg måske, det er værd at understrege, at det, der jo ligger i flerårsaftalen, er, at man forsøger at omprioritere ressourcerne mest muligt, så vi har så få politibetjente som overhovedet muligt, der bare sidder inde og venter ved en telefon eller sidder med nogle papirer i hånden.
Politiet skal ud blandt befolkningen og skabe tryghed.
Omlægningen af beredskabet har givet en bedre politibetjening i hele politikredsen.
Omlægningen betyder ikke, at man ikke er opmærksom på forholdene i Skagen eller på den utryghed, som beboerne har givet udtryk for.
Den utryghed må jeg sige at jeg som folketingsmedlem også har kendskab til.
Og som jeg har oplyst over for hr. Bjarne Laustsen, følger politimesteren udviklingen tæt, således at der hurtigt kan sættes ind, hvis der skulle opstå behov herfor.
Line Barfod (EL), 2002-04-17:
Såvel Venstres ordfører som indenrigsministeren talte meget om frihedsbrevet til kommunerne og det, at de nu skulle have flere frihedsgrader, og der er også talt meget om regelforenkling.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det kan hænge sammen med de lovforslag, vi har behandlet tidligere, bl.a. på socialministerens område, hvor kommunerne skal tvinges til at udsende et Daells Varehus-katalog over private leverandører af ældrepleje, selv om der ikke er en eneste ældre i kommunen, der ønsker at benytte privatleverandører, og det, som indenrigsministeren har kaldt for udfordringsretten, som nogle af os andre kalder bureaukratipligten, for kommunerne, hvor de altså skal politisk behandle og bruge masser af tid, både embedsmandstid og politikertid, hver gang en privat giver tilbud på et stykke arbejde til en pris på 250.000 kr. eller derover.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det har at gøre med frihedsgrader for kommunerne, hvordan det, at kommunerne pålægges de her bureaukratipligter, kan være foreneligt med, at de får mere frihed.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
På den anden side ved vi, at regeringen med dens meget stramme udgiftsrammepolitik og med skattestoppet tager med den anden hånd.
I hvert fald får kommunerne mindre, end regeringen tager.
Besvarelse
Peder Sass (S), 2002-04-17:
»Er ministeren enig med den fremgangsmåde, som direktøren for Statens Museum for Kunst har anvendt ved at gennemføre nedskæringerne i 2002 frem for at have fordelt dem over de næste fire år?«
Lene Espersen (KF), 2002-04-17:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at så er det åbenbart hr. Bjarne Laustsen, der ikke har læst aviserne godt nok eller ikke har fulgt godt nok med i debatten, for de udtalelser, som jeg har med i dag til besvarelse af hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, er præcis de udtalelser, jeg er kommet med over for de mennesker, der har spurgt mig i pressen, og det er også de udtalelser, som jeg ved at hr. Helge Adam Møller som retsordfører tidligere er kommet med i forbindelse med det her spørgsmål. Så når det angår den konservative folketingsgruppe, har vores holdning hele tiden været meget klar.
Vi mener, at det må være den enkelte politimester, der er den allerbedste til at vurdere, hvordan ressourcerne bedst anvendes.
Det har også været den besked, vi har givet, når der er nogle, der har spurgt os om, hvad vi kunne gøre de steder i landet, hvor man har sammenlagt døgnberedskabet.
Det mener jeg er reel snak.
Men jeg vil da gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at det stadig væk er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at vi selvfølgelig løbende skal være opmærksomme på, hvad vi kan gøre for at skabe de bedst tænkelige vilkår for politiet.
Jeg må blot over for hr. Bjarne Laustsen tilkendegive, at også i hr. Bjarne Laustsens eget parti var man - og jeg erindrer sådan set ikke hr. Bjarne Laustsens tilstedeværelse her i salen - da vi diskuterede politiets forhold og ressourceanvendelse, meget tilfreds med situationen.
Der hørte jeg ikke nogen tilkendegivelser om, at situationen var så kritisk og kritisabel over for borgerne her i landet, at der var behov for at få tilført ekstra ressourcer.
Tværtimod var der en glæde over, at den flerårsaftale, som Folketinget har indgået, rent faktisk skaber mere tryghed for borgerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-17:
Det håber jeg også i dag, og jeg tror bestemt, at justitsministerens tale også når til Det Konservative Folkeparti i Skagen, som har været meget stærkt optaget af den her sag.
Jeg kan så også se, at man reagerer lidt på det, for valgkamp er jo én ting.
Det kan godt synes lidt underligt.
I debatten om pengene har Skagen Kommune jo sagt, selv om Skagen er en fattig kommune, at hvis det er et pengespørgsmål, sådan som det bliver udlagt - det koster 200.000 kr. - så vil de gerne gøre det for at sikre borgerne den tryghed at have politi i vor nordligste by.
Derfor handler det selvfølgelig ikke altid om flere penge, men om prioritering. Jeg synes, at det havde været rart, hvis de bemærkninger, som justitsministeren og de, der sidder i regeringen, har nu, var kommet i forbindelse med valgkampen, hvis de havde sagt: Her er ikke noget at komme efter; vi er fuldstændig enige med politimesteren i de dispositioner, der er foretaget.
Det ville have været rart.
Lene Espersen (KF), 2002-04-17:
Jeg vil sige til hele diskussionen om politikredse og politimestrenes rolle - og det er til hr. Bjarne Laustsen - at jeg faktisk mener, at det må være noget, der er op til politimestrene selv at vurdere, hvor stort et beredskab der skal være, og hvor mange steder det skal være.
Hvad man skønner er den mest hensigtsmæssige måde at bruge ressourcerne på, må jo være noget, der bl.a. afgøres af kriminalitetsudviklingen i de pågældende politikredse.
Jeg synes faktisk ikke - og det synes jeg også at hr. Bjarne Laustsen bekræfter - at der er nogen anledning til at begynde at kritisere de dispositioner, som politimesteren har foretaget i forbindelse med den vurdering, han har skullet lave med hensyn til, hvordan han bedst får ressourcerne til at strække inden for et givet budget i Frederikshavn Politikreds.
Hr. Bjarne Laustsen erkender jo, at der altså er tale om en forbedring af situationen.
Men jeg er da meget glad for, at både hr. Bjarne Laustsen og hr. Ole M. Nielsen så klart tilkendegiver, at det efter deres partiers opfattelse ikke i dag er tilstrækkeligt med ressourcer, der er tilført politiet.
Det vil vi selvfølgelig tage ad notam i forbindelse med de forhandlinger, der skal være om en ny flerårsaftale på politiområdet.
Det bliver spændende at høre, hvor mange yderligere ressourcer både Socialdemokratiet og Kristeligt Folkeparti mener at politiet skal have tilført, og ikke mindst, hvordan sådan en ekstra ressourcetilførsel skal finansieres.
Jeg må blot over for hr. Bjarne Laustsen minde om, at den tidligere justitsminister og regering havde præcis den samme holdning, som den nuværende regering har.
Vi står hundrede procent bag flerårsaftalen og mener, at det er en god aftale, som vi sagtens kan være bekendt, og at det, vi alle sammen kan gøre, selvfølgelig er at sørge for at give politiet de bedst tænkelige redskaber til at sikre, at borgerne føler sig trygge, og give politiet så gode og fleksible vilkår som overhovedet muligt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-17:
Det synes jeg da er en risiko, der var værd at løbe.
Det er selvfølgelig noget sludder, undskyld.
Det er jo helt rigtigt, som ministeren siger.
Der kører to patruljevogne i hele Frederikshavn Politikreds, som strækker sig fra Dronninglund til Skagen, og det er ca. 100 km.
Hvordan skulle de kunne være synlige?
Det er de jo ikke.
Til det, at man har målt en nedgang i kriminaliteten tidsmæssigt, må jeg sige, at den slags registreringer kan man altid sætte spørgsmålstegn ved, for det er nemlig et spørgsmål om, hvad man registrerer.
Nedgangen i kriminaliteten kan jo skyldes, at folk er holdt op med at melde det.
Vi ser jo mange steder, at det er det, der er grunden til en bedre statistik.
Så den holder ikke.
Det, jeg var inde på før, var, at jeg havde hørt, at man faktisk har problemer med økonomien i politikredsen.
De betjente, der kører om natten, skal have et tillæg - det er naturligt, ikke sandt - og det har man ikke råd til til det antal politibetjente, man totalt har i kredsen, og så lader man dem være ansat om dagen i stedet for at køre om natten, men om formiddagen har de ikke noget at lave af betydning. Kan man løse det problem budgetmæssigt, ville det jo allerede kunne hjælpe noget.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-17:
Det, der skete sidste sommer og sidste efterår, var jo, at kriminaliteten bare gik i vejret, fordi man sendte det signal, at Skagen var det rene vilde vesten, fordi der ikke var noget politi efter kl. 17. Og jeg har brugt de to begrundelser herfor: den lange afstand til Frederikshavn og så det, at Skagen er den dejlige by, den er, med de mange turister.
Og begge grupper har altså krav på ordensmagtens tilstedeværelse.
Så når der er sket et fald, er det altså fra et højt niveau.
Jeg anerkender fuldt ud, at politiet har gjort en ekstraordinær indsats på baggrund af den kriminalitet, der opstod, for at få bragt den ned, og det synes jeg er fint.
Det, jeg spurgte om tidligere, var bare: Hvis det er sådan, at man har en aftale, er det så både Det Konservative Folkepartis og regeringens politik, at der kun skal være ét døgnberedskab i hver politikreds?
Nu ved vi jo også, at der er rumlerier om et nyt politikredssystem.
Hvad betyder det så i forbindelse med det her?
Jeg synes, at man skal sige det, som det er: Der skal kun være ét døgnberedskab i hver politikreds.
Lene Espersen (KF), 2002-04-17:
Det, jeg synes at vi skal holde os for øje, er, at det, der betyder noget for borgerne, og det, der betyder noget for borgerne i Skagen, er, at politiet er synligt, at politiet er der, og at det naturligvis medvirker til at få kriminalitetstallet til at falde på sigt.
Jeg har fået oplyst telefonisk fra politimesteren, at der rent faktisk har været et fald i kriminaliteten i Skagen, og det er ikke kun sæsonbestemt.
Så et eller andet sted tror jeg da på, at netop det, at politiet er mere synligt i hele kredsen, helt klart har medvirket til at skabe øget tryghed.
Jeg vil godt advare imod, at man forsøger at give et indtryk af, at politiet ligesom ikke er til stede.
Det kan være med til at skabe meget stor utryghed mange steder i landet, hvis man forsøger at sige, at det, at politiet omlægger ressourcerne, i sig selv skulle være et problem.
Rent faktisk tror jeg på, at flerårsaftalen medvirker til at skabe større tryghed blandt borgerne, fordi man har mere fokus på, at frem for at folk sidder på kontorerne, kommer de ud og færdes dér, hvor borgerne befinder sig.
Det vil da helt klart også være målet, når vi på et tidspunkt skal genforhandle hele politiaftalen, at vi skal fortsætte den positive udvikling.
Det er også svar til hr. Ole M. Nielsen.
Jeg tror, vi alle sammen kan se det fornuftige i, at frem for at man måske låser to mand til at sidde og tage telefoner og sidde og vente på, at telefonen ringer om natten, er det meget fint at have et beredskab, hvor der er et centralt sted - uanset om det er en stor eller en mindre by - hvor man forsøger at samle kræfterne, således at der ikke behøver at være så mange til at besvare telefonen, hvorved antallet af dem, der sidder i politibilerne og kan rykke ud, når der er vold, når der er overfald, når der er indbrud, er så meget desto større.
Det er en fornuftig måde at bruge de ressourcer, man har til rådighed, på.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-17:
Det, justitsministeren henviser til, er jo helt rigtigt, nemlig at Kristeligt Folkeparti måske er det eneste parti, der i virkeligheden ønsker, at der skal flere ressourcer til politiet, sådan at vi kan få en øget bemanding.
Det, der er vores interesse, er, at borgerne igen kan få tillid til, at politiet overhovedet har mulighed for at tage sig af sagerne og komme, når man ringer.
Det kender vi jo også fra Danmarks næststørste by Århus.
Når der er indbrud i en butik osv., har butiksindehaverne for længst opgivet at ringe til politiet.
Man kan jo ikke regne med, at de kan tage sig af et almindeligt indbrud.
Men problemet i Skagen er jo, at der er 40 km fra Frederikshavn til Skagen, som justitsministeren så udmærket ved.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor man gør det til et spørgsmål om, at der skal sidde folk på kontoret.
Det kan da udmærket være en kombination, hvor der er en patruljevogn, som er i skagensområdet, og som kører ind på politistationen, når de ikke synes, at der er noget at køre rundt efter, og drikker deres kaffe og skriver nogle rapporter, eller hvad de laver.
Det er jo ikke noget med, at der behøver at være nogle
på stationen og andre, der kører rundt, altså en dobbelt bemanding
Jeg kan ikke forstå, at man ikke kan finde en fleksibel løsning.
Jeg har i øvrigt hørt ...
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-17:
I Skagen har man det sådan, at man sådan set ikke har noget imod, tror jeg, at fru Lene Espersen blev justitsminister, men der er jo andre af regeringens medlemmer, der også har blandet sig i den her sag.
Forsvarsministeren har også blandet sig i den her sag, og der er faktisk nogle i Skagen, der har ment, at man burde have byttet det om, fordi forsvarsministeren har udtalt sig meget mere kategorisk om det spørgsmål.
Når nu fremtrædende medlemmer af regeringen synes, at det er på sin plads, at der skal arbejdes på det og der skal indføres døgnberedskab hele året i Skagen, er der da grund til at spørge om det.
Jeg husker udmærket den debat, der var herinde om politiets formål, men da var det spørgsmål, om der skulle være et døgnberedskab i Skagen eller ej, overhovedet ikke oppe.
Hvis det er det, der er formålet, så sig det.
Så lad være med at stille folk noget i udsigt, som man ikke selv vil løse.
Lene Espersen (KF), 2002-04-17:
Jeg synes faktisk, det er glædeligt, at det, der er udgangspunktet for den her diskussion i Folketingssalen i dag, jo er, at borgerne i Skagen ønsker et tilstedeværende og et synligt politi.
Og det, der var formålet med omlægningen af beredskaberne, hvilket har fundet sted i Skagen og i en række andre politikredse, var jo, at man forsøgte at anvende politiets ressourcer mest hensigtsmæssigt. Hr. Bjarne Laustsen tilhører et parti, der var med til at lave flerårsaftalen, men jeg håber også, at hr. Bjarne Laustsen som folketingsmedlem er enig i, at det aldrig kan være et mål i sig selv at have politibetjente bundet til at sidde i flere bygninger i en politikreds.
Det var jo lige præcis det, der var udgangspunktet, da man lavede omlægningen.
Og som jeg har oplyst hr. Bjarne Laustsen om, finder jeg derfor ganske som den tidligere justitsminister, at der ikke er noget grundlag for at ændre politimesterens beslutning om beredskabet i Frederikshavn Politikreds.
Om ressourcerne vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at der har vi faktisk haft en utrolig god forespørgselsdebat her i Folketingssalen om lige præcis det spørgsmål.
Regeringen har jo sørget for, ganske som den tidligere regering gjorde, at afsætte de nødvendige ressourcer i forbindelse med EU-formandskabet, og de øvrige opgaver kunne man godt løse inden for de nuværende bevillinger.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-17:
Jeg takker for svaret, og jeg er ganske udmærket bekendt med, hvad der tidligere har været sagt i denne sag.
Det er en sag, som jeg ikke har været enig i.
For cirka 2 år siden fortalte politimesteren borgerne og den daværende borgmester i Skagen, at nu kom der ikke flere nedskæringer hos politiet i Skagen.
Og så gik der altså ret kort tid.
Så den harme synes jeg faktisk har været berettiget, så skagboerne har givet den udtryk også gennem de mange underskrifter.
Det er derfor, at jeg spørger nu.
Jeg har faktisk ventet med spørgsmålet et stykke tid, men nu har ministeren været i embedet et stykke tid.
Derfor kører det jo lidt på, hvad man så gør i forhold til de udtalelser, man selv har givet til Nordjyske, hvor man siger, at man vil skaffe nogle penge.
Det forstår jeg faktisk justitsministeren er enig i, så jeg vil høre, hvordan det går med det.
Jeg går ud fra, at justitsministeren ligesom undertegnede er stærkt optaget af, hvordan borgernes ve og vel i vor nordligste by, Skagen, er, eller hun burde i hvert fald være optaget af det.
For det er klart, at de op imod 10.000 underskrifter, som er blevet afleveret i Justitsministeriet, da helt entydigt går på, at man er utryg ved den situation, hvor man har fjernet døgnberedskabet i Skagen undtagen i sommerperioden på 7 uger.
Mange har været inde og byde på, hvad man kunne gøre i den sag.
Nu er tiden altså kommet til, at jeg vil spørge justitsministeren, om man har nogle planer om at genindføre beredskabet.
For ikke mindst Det Konservative Folkeparti i Skagen sammen med andre gode kræfter har jo sagt, at man gerne vil have det genindført.
Hvilke planer har ministeren?
Line Barfod (EL), 2002-04-17:
Dansk Folkeparti har talt meget om, at det er et stort problem, at der ikke er hjemmehjælp nok til de ældre.
Det har man talt meget om under valgkampen og også bagefter. Vi har tidligere set, at når Dansk Folkeparti har været med til at træffe afgørelser rundtomkring i kommunerne, så er man gået den stik modsatte vej og har skåret ned på ældrepleje og har stemt imod forbedringer.
Nu kan vi altså se, at i Folketinget opfører Dansk Folkeparti sig på samme måde, når man får indflydelse.
Med finansloven er Dansk Folkeparti med til at skære ned på ældreplejen, f.eks. ved, at man fjerner muligheden for servicejob ude i kommunerne, som var en mulighed for at få flere hjemmehjælpstimer.
Så kan hr. Poul Nødgaard sige nok så meget, at han håber og tror, og at det er ministerens ansvar, men hvad vil Dansk Folkeparti gøre for, at der rent faktisk kan komme mere hjemmehjælp?
Hvad vil man gøre for, at kommunerne i forbindelse med kommuneforhandlingerne ikke bliver tvunget til at skære ned på ældreplejen?
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Jeg skal såmænd bare spørge finansministeren, om det skal forstås sådan, at regeringen forestiller sig at indgå en hemmelig straffeaftale med Kommunernes Landsforenings bestyrelse, og at den ikke bliver forelagt Finansudvalget, når vi skal tage stilling til aktstykket, og ikke bliver forelagt kommunerne, når Kommunernes Landsforening skal godkende aftalen.
Er det sådan, eller hvad er det, finansministeren forestiller sig?
Poul Nødgaard (DF), 2002-04-17:
Debatten er ved at udvikle sig til en storpolitisk diskussion
Jeg vil godt sige til fru Line Barfod: Vi i Dansk Folkepartis folketingsgruppe er ikke indstillet på at skære ned på noget som helst i den sociale sektor.
Det er det ene.
Det andet, jeg gerne vil sige, er vedrørende de servicejob, der tales om, men lad så det være.
Skulle vi ikke lige nævne, hvad Dansk Folkeparti har gennemført i finanslovforhandlingerne?
Det tror jeg også ministeren vil bekræfte.
Det har været en rød klud for vores øjne, at man afskaffede den såkaldte efterlevelsespension.
Det er den, der giver den ældre ret til 3 måneders efterlevelsespension efter sin afdøde ægtefælle.
Vi har kæmpet i dette Folketing for at få den genindført.
Selv SF, det socialt ansvarlige parti her i Folketinget, som de selv siger, var med til at afskaffe efterlevelsespensionen.
Nu bliver den genindført
hurtigst muligt
Der er allerede lovforslag fremme om det, og jeg tror endda, at det har været til første behandling her i Folketinget.
Så vil jeg sige til hr. Ole Stavad: Jeg orker ikke en lang diskussion om, hvad de 500 mio. kr. skal bruges til.
De skal i hvert fald bruges til at forbedre hjemmehjælpsområdet.
Jeg vil gerne sige, at bl.a. får de ældre nu et retskrav på hjemmehjælp og også et frit valg.
Det er jo ikke sikkert, at de fremover længere vil modtage den kommunale hjemmehjælp.
Nu får de ældre en meget, meget større frihed.
Alt det kunne den tidligere socialdemokratiske regering have sørget for.
Og det her er kun starten.
Læg mærke til det, vil jeg sige til hr. Ole Stavad.
Regeringen er jo dårligt nok kommet i arbejdstøjet, er i hvert fald lige startet.
Tænk på, at der er 3½ år endnu.
Tænk, hvad der kan blive ændret i det her samfund på en positiv måde, inden de 3½ år er gået. Jeg synes, at hr. Ole Stavad skulle glæde sig og nyde livet lidt mere hjemme i Brovst.
Det er der rig lejlighed til, nu han ikke er minister mere.