runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Winther (V), 2003-04-10:
Jeg vil gerne sige på Venstres vegne, at Venstre er positiv over for intentionerne i forslaget; at Venstre er positiv over for, at der bliver indført en registreringsordning.
Det er sådan, at i dag er der mange mennesker, som benytter sig af alternative behandlere.
Det gælder zoneterapi, det gælder massage, det gælder mange andre ting, og der er også mange mennesker, der føler, de har rigtig god gavn af disse former for alternativ behandling.
Man kan godt sammenligne det med, hvis man får gigtpiller i stedet for.
Der er relativt mange bivirkninger af dem, man kan få for meget mavesyre og mange andre ting, så derfor er alternativ behandling god på mange, mange måder.
Venstre er altså positiv over for, at der indføres en registreringsordning.
Men samtidig er vores holdning, at det ikke er nødvendigt at regulere ved lov, og derfor stemmer Venstre altså nej til forslaget som helhed, men ja til ændringsforslaget.
Carsten Hansen (S), 2003-04-10:
Selv om det ikke hører det her lovforslag til, så vil jeg starte med at takke for opbakningen til lovforslag nr. L 114.
Derudover vil jeg sige, at der har været en disput mellem Socialdemokratiet og undervisningsministeren om de bemærkninger, som Rigsrevisionen havde gjort i forhold til dette lovforslag.
Jeg vil godt takke for de sidste bemærkninger, der er kommet ind, men dog sige, at det var utroligt, at der skulle gå så lang tid, inden ministeriet fik taget sig sammen til at skaffe de svar, vi har bedt om.
Men da det er sket, så er vi fuldt tilfredse med forslaget, som det ligger.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-10:
Det her forslag forholder sig ikke til, hvorvidt vi nu skal investere mere i vedvarende energi, om vi skal investere i mere forskning og flere midler til det ene og det andet.
Det her forslag handler om at sikre kvaliteten af de produkter, der bliver produceret, og at være med til at fremme eksportmulighederne for de danske produkter.
Der er nogle regler og nogle standarder på området, som skal overholdes, og det er blevet mere besværligt for de danske producenter at få helt optimale forhold og dermed mulighed for at kunne agere på det internationale marked, hvor de trods alt har fået meget stor succes.
Er Venstre slet ikke interesseret i at fastholde den markedsandel?
Det drejer sig altså ikke om, om vi nu skal investere i solvarme og solceller som sådan, det drejer sig simpelt hen om at sørge for, at de produkter, der bliver produceret, også får de bedste muligheder for at kunne leve op til de regler, der findes på markedet, og det kan da ikke være imod Venstres interesser for erhvervslivet.
Lone Møller (S), 2003-04-10:
Normalt er det jo sådan i dette Ting, at man sagtens kan hjælpe hinanden, uanset om man sidder i den ene eller den anden position, så derfor plejer der ikke at være de store problemer, hvis man beder om udsættelse af en behandling.
Men i dette tilfælde vil jeg nok sige, at begrundelsen for at bede om udsættelse holder altså ikke - hvis man kan sige det sådan: Den holder ikke i byretten. Det er sådan, at det er et meget lille forslag, og at det vil være rimelig enkelt at udarbejde et lovforslag, så derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte det stillede ændringsforslag. Hvis det endelig var, at man skulle levere lidt af et surt opstød, kunne man sige, at det er utroligt, at regeringen vil have udsættelse af et så lille forslag, men først påregner at komme med sit eget lovforslag om patientrettigheder den 29. april.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Jeg vil godt spørge fru Inge-Lene Ebdrup, om ikke hun kan bekræfte, at der sådan set har været lavet det her grundige udvalgsarbejde, som hun efterlyste, om, hvordan man kunne løse de praktiske problemer, der nu er med at give en udvidet råderet.
Der ligger faktisk et stort set færdigt forslag til, hvordan man kunne udmønte det her.
Jeg vil spørge: Hvad er det for ting i det foreliggende forslag, som Venstre ikke er enig i, siden man ikke bare kan tage det forslag, få det fremsat og få givet beboerne en bedre råderet?
Det var det ene.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Kan vi ikke bare få det slået fast én gang for alle, bare for at der ikke skal være nogen misforståelser, at der ikke er noget som helst i hele verden, uanset hvad man måtte mene om salg af almene boliger eller ej, som forhindrer, at vi kan gennemføre bedre råderetsregler den dag i morgen, hvis det skulle være, og så tage diskussionen om salg af almene boliger
, når regeringsudvalget engang - om nogen sinde - får løst alle de økonomiske og juridiske problemer, der er ved det?
Kan fru Inge-Lene Ebdrup ikke bekræfte det?
Vi kan sagtens beslutte det nu og så skyde diskussionen om salg af almene boliger til senere.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Nu vil regeringspartiet Venstre så ikke støtte det forslag, der er fremsat konkret.
Så må vi jo håbe, at fru Inge-Lene Ebdrup har et konkret forslag om råderetten, som er bedre end det, vi har fremsat, eller i hvert fald lige så godt.
Det vil jo vise sig.
Men jeg synes altså, det er meget betænkeligt, at man nu fastholder denne sammenkædning mellem råderet og salg.
For det, man jo i virkeligheden siger, er, at man nu vil indføre en forskelsbehandling af beboerne, så de, der har råd til at købe en bolig, får en fuld råderet - den ultimative råderet kalder man det nu - mens de, der ikke har råd, ikke skal have så gode muligheder.
De skal kun have en beskåret råderet.
Den forskelsbehandling synes jeg er ubehagelig, og det er i virkeligheden den, der er lagt op til, og det er jo også derfor, at det skal sendes i embedsmandsudvalg og syltes.
For fru Inge-Lene Ebdrup er vel godt klar over,
at der i ministeriets arkiv - det ved jeg ikke om ministeren har undladt at fortælle hende - ligger fuldt udarbejdede forslag om råderetten, som kan fremsættes med de ændringer, man måtte finde fornødne, hvis man har nogle forbedringer af dem.
Men det er jo et enkelt arbejde.
Det er ikke noget, der forudsætter store kommissioner, der skal arbejde i månedlange perioder.
Men jeg aner bag det hele, at man vil indføre en forskelsbehandling af beboerne.
De, der har penge, skal få; de, der ingenting har, kan stå tilbage.
Det ville desværre ikke være overraskende i forhold til, hvordan regeringspartierne agerer på mange andre områder, men det ville da være kedeligt, hvis det er det, der bliver resultatet.
Det håber jeg heller ikke.
Jeg håber, at fru Inge-Lene Ebdrup kommer med et lige så godt forslag som det, de tre partier har fremsat. Nu må vi jo høre hendes ordførertale.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Jeg kan med det samme sige til hr. Keld Albrechtsen, at det forslag til vedtagelse, som er blevet læst op, ikke er noget, der umiddelbart nyder vores støtte.
Men jeg vil så sige til hr. Keld Albrechtsen: Når ministeren i sin tale sammenkæder den råderet, som alle beboere i den almene sektor har, med salget, så er det jo, fordi den ultimative råderet da er, at man råder over sin egen bolig og er skødehaveren til den. Så på den måde synes
jeg egentlig, det er en meget relevant sammenkædning. Jeg synes også, det er vigtigt, at vi får et ordentligt beslutningsgrundlag, når vi kigger på den råderet, der gælder for alle lejere.
Derfor synes jeg, det er forkert at kalde det en syltekrukke, at der nu sidder et embedsmandsudvalg og kigger nærmere på det her.
Vi har sagt, at vi er positive, og det vil man høre i min ordførertale, men det er graden, der er spørgsmålet, og vi skal altså have et ordentligt beslutningsgrundlag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Det, jeg fastholder, er, at vi stillede en forespørgsel, der bl.a. handler om råderetten for alle beboerne, og så bruger ministeren hovedparten af sit indlæg til at holde en tale om sin lyst til at sælge de almene boliger, hvilket altså er en helt anden diskussion.
Det var jo det, ministeren ikke rigtig havde noget bud på, andet end at han havde nogle embedsmandsudvalg, der engang ville blive færdige, og hvor resultatet af bestræbelserne står hen i tågerne.
Det var derfor, jeg tillod mig at kalde det en syltekrukke.
Jeg synes ikke, at det var klogt af ministeren at lægge tingene i en syltekrukke, hvis det vel at mærke er sådan, at vi alle sammen er enige om, at den råderet skal gennemføres.
Derfor vil jeg endnu en gang opfordre til, at vi går tilbage til sagen og diskuterer det, der er på dagsordenen, og så kan vi aftale at tage alle de andre debatter, som jeg synes er fint at have, men på et andet tidspunkt. Hvis der i fru Inge-Lene Ebdrups ordførertale kommer en støtte til f.eks. det forslag, som nu tre partier har fremsat, så tager jeg alt tilbage, og så begynder vi forfra.
Men det var bare ministeren, der lagde den linje og begyndte at snakke om alt mulig andet end det, der var lagt op til.
Det var sådan set ikke mig.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
endnu, og derfor må hr. Keld Albrechtsen vente i spænding med at finde ud af, hvad jeg vil sige om råderetten.
Det, jeg tillod mig at gøre før, var at kommentere hr. Keld Albrechtsens indlæg, som jo er en del af den debat, vi har i dag, i og med at hr. Keld Albrechtsen jo er ophavsmanden bag den her forespørgsel.
Hr. Keld Albrechtsen påstod nemlig, at regeringens eneste initiativ på boligområdet er at kigge på at give lejerne i den almene sektor en mulighed for at overtage deres bolig.
Jeg vil egentlig bare have hr. Keld Albrechtsen til at fortælle mig, om han fastholder, at det er det eneste initiativ, der er set på boligområdet fra den her regering.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Desværre bestyrker fru Inge-Lene Ebdrups indlæg jo min mistanke om, at regeringen i realiteten ikke ønsker at drøfte konkrete forbedringer af råderetten for beboerne i det almene byggeri.
For når man rejser det spørgsmål og beder om en forespørgselsdebat om det emne, så benytter Venstres ordfører straks lejligheden til at tage en lang række andre emner op, som jeg da naturligvis gerne vil diskutere med hende, ingen tvivl om det.
Det, forespørgslen handler om, er at forsøge at få gennemført nogle konkrete forbedringer, som alle inklusive statsministeren har sagt var sympatiske.
Men når det så kommer til stykket, vil man åbenbart alligevel ikke være med, og så begynder man at snakke om alt muligt andet, som ikke er på dagsordenen. Jeg vil godt spørge fru Inge-Lene Ebdrup, hvad hun egentlig mener om råderetten; om hun mener, at den er en god idé, og om den egentlig ikke burde gennemføres, og om vi så ikke skulle diskutere alle de andre ting, som ikke er på dagsordenen, ved en anden lejlighed, og om vi ikke kunne bruge den her debat til at opnå nogle konkrete forbedringer for beboerne og så lade hele den store ideologiske diskussion hvile.
For jeg vil godt tilbyde fru Inge-Lene Ebdrup, at vi sammen rejser en forespørgselsdebat om det ideologiske.
Det er slet ikke, fordi jeg ikke vil diskutere det.
Det vil jeg da naturligvis meget gerne.
Men jeg vil med formandens tilladelse gerne gå tilbage til det, der er på dagsordenen i dag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Hr. Keld Albrechtsens retorik er jo stor, men jeg kan forstå, at hr. Keld Albrechtsen mener, at boligpolitikken er indsnævret til udelukkende at handle om salg af almene boliger.
Jeg vil spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvad så med initiativer som fremme af privat udlejningsbyggeri, flere ungdomsboliger, nedsættelse af den kommunale grundkapital, modernisering af byfornyelsen, aftrapning af støtten til andelsboliger osv. osv., for bare at nævne nogle?
De her var dem, der var med i boligpakken.
Hvad vil man så kalde disse initiativer?
For er det ikke rigtigt, at vi i øjeblikket ser et nybyggeri af en dimension, som vi ikke har set i mange, mange år?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Før folketingsvalget var der forhandlinger i gang mellem den daværende SR-regering og en række partier om at forbedre beboernes råderet og handlefrihed i deres bolig, muligheden for at gennemføre f.eks. rumadskillelse, så man får en lejlighed, der bedre passer til det aktuelle behov i familien, men også mange andre muligheder for forbedringer i køkken og andre ting, også udendørs i de tilfælde, hvor det er muligt.
Derfor har det overrasket os i Enhedslisten, at der ikke fra regeringens side, efter at der er gået forholdsvis lang tid efter folketingsvalget, rigtig er sket noget på de områder.
Besvarelse
Flemming Oppfeldt (V), 2003-04-10:
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke mener, at der er sket noget proceduremæssigt galt, men hvis hr. Ole Vagn Christensen er usikker på proceduren, og hvis det skal være støj for, at forslaget får en ordentlig behandling, så synes jeg godt, at vi kan følge det forslag om, at vi kigger på ændringsforslagene endnu en gang i udvalget.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-10:
Når jeg har bedt om at få sagen behandlet i udvalget igen, inden vi færdigbehandler den her, så er det, fordi den uklarhed, som er forekommet, og de ting, som er blevet forelagt os ordførere, gør, at jeg sådan set finder, det vil være rimeligt.
Jeg har forstået, at der ikke var ret mange ordførere, der var til stede, da man besluttede, at man nu ville køre tingene igennem.
Jeg synes, at vi skylder hinanden, at vi, der i hvert fald er ordførere på den her sag, har fået den politiske drøftelse, som er nødvendig, for at vi kan sige, at det her er blevet behandlet i henhold til Folketingets forretningsorden.
Jeg står her med en skrivelse fra Erhvervsudvalgets sekretær, som beder mig færdiggøre skemaerne for så vidt angår mit parti, fordi vores ordfører ikke kunne være til stede ved Erhvervsudvalgets møde, og det var der jo mange andre, der heller ikke kunne på grund af mødet i Kommunernes Landsforening.
Derfor har jeg med interesse læst det oplæg
angående ændringsforslagene, jeg fik tilsendt, og her står der, at Dansk Folkeparti er for en lang række forslag.
Endvidere står der i mailen, at man skal have min tilbagemelding.
Når jeg læser den endelige betænkning, som er blevet udarbejdet, efter at man sådan set havde fastslået, at det var en anden betænkning, nemlig udkast 5, der var gældende, står jeg lidt undrende over for situationen.
Hvad er det for et møde, der har været afholdt mellem de to møder, som er nævnt i oplægget?
Men det kan jo godt være, at der er indført en anden parlamentarisk skik, som betyder, at man sådan set behandler tingene i uformelle udvalg.
Hvis det er tilfældet, så vil jeg da godt anmode om at få at vide, hvor det står skrevet i forretningsordenen, at man kan foretage den slags uanmeldte afholdelse af møder.
Jeg synes ikke, det er i den ånd, som Folketinget handler i, hvis Folketinget kommer med en række oplysninger til andre medlemmer, når det bagefter viser det sig, at de ikke holder stik.
Men det kan som sagt godt være, at det her var nogle rent principielle betragtninger, som jeg må bede nogen om at tage stilling til.
Det kan da godt være, at der er præcedens for den slags ting, men så lad mig få det at vide af nogen, som sådan set også er ansvarlige for, hvordan Tinget behandler sine sager. Når jeg har sagt disse principielle betragtninger og bedt om, at sagen kommer tilbage, så mener jeg også, at vi må have spørgsmålet, om sagen kan komme tilbage, afgjort, så vi kan få en egentlig udvalgsbehandling af de nye beslutninger, som sådan set er truffet imellem de her to møder.
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Jeg vil godt starte med at tilkendegive, at det var en positiv bemærkning, jeg hørte fra hr. Freddie H. Madsen i forbindelse med vedligeholdelsesplanerne.
Jeg hørte hr. Freddie H. Madsen sige, at det var godt, der var afsat 1,5 mia. kr. om året i de kommende 5 år, og at det skulle videreføres.
Spørgsmålet er bare, om det er nok set i forhold til de kommende behov, der er for vedligeholdelse.
Det andet er spørgsmålet om råderet, som jo ikke nødvendigvis hænger sammen med det første
Må jeg forstå det sådan - lidt a la de spørgsmål, der allerede er stillet - at man fra Dansk Folkepartis side mener, at uanset om vi kommer til at skulle forholde os til en diskussion om salg eller ikke salg, er Dansk Folkeparti indstillet på at sige, at nu skal lejerne have den frie råderet, så de er i stand til at kunne indrette sig sådan, som de føler er bedst?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Nu bliver det vanskeligt at finde ud af, hvad der foregår.
Først siger hr. Freddie H. Madsen, at lejerne skal have råderet, og så spørger vi, om det betyder, at Dansk Folkeparti vil være med til at vedtage et forslag om det.
Jeg vil gerne sige, at hvis Dansk Folkeparti gerne vil have en anden formulering end den, de tre partier er nået frem til, bare vi kan være enige om indholdet - at der skal komme en lovgivning til oktober, og at den skal gå ud på at sikre lejerne en fri råderet - eller hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti hellere selv vil skrive forslaget, og vi andre får mulighed for at stemme for det, skal det ikke være et spørgsmål om patentrettigheder eller sådan noget.
men jeg hørte en lille snert af noget af det samme, som Venstre også var inde på, nemlig at der skal være en forskelsbehandling af ejere og lejere.
Jeg håber ikke, jeg hørte rigtigt, men jeg vil godt spørge om det, og så vil jeg godt spørge, om Dansk Folkeparti vil være med til at lave et konkret forslag.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Jeg kan sige til den konservative ordfører, at det også er en betaling, når man betaler sin husleje.
Det er ikke kun en betaling, hvis man køber et hus eller køber en ejerlejlighed.
Det er sådan set også en betaling, når man betaler sin husleje, og jeg synes, det er fornuftigt, at man kan lave nogle aftaler om, at betalingen falder på den måde.
Det kan da være en fornuftig måde at få finansieret, hvis man har nogle større investeringer f.eks. til skillevægge eller til et nyt køkken eller nyt badeværelse eller noget i den stil.
Hvis man læser det forslag til vedtagelse, som er lagt frem, så står der ikke noget om, at det skal være de andre lejere, som skal betale eventuelle udgifter i den her forbindelse.
Der står ikke noget om beløbsgrænser for godtgørelser.
Nej, vi kan snakke om, præcis hvordan det skal skrues sammen.
Det, jeg synes er udgangspunktet,
er, at man som ejer i dag har nogle rettigheder og nogle friheder i forhold til sin bolig, og der er et andet sæt rettigheder for lejere.
Det vil regeringen ikke gøre noget som helst ved.
Det synes jeg kan være et ærligt synspunkt, men man skal altså ikke komme og bryste sig af, at man går ind for personlig frihed, eller at man går ind for, at folk skal have muligheden for at indrette sig i deres liv og deres bolig, som de gerne vil.
Dér går der en holdningsmæssig forskel mellem regeringspartierne og SF, hvor vi klart stiller os på den side, at folk skal have muligheder, de skal have friheden til at indrette deres bolig, som de vil.
Carina Christensen (KF), 2003-04-10:
Hr. Morten Homann ønsker, der skal være fuldstændig frihed til at indrette sin almene bolig, ligesom man ønsker.
Og så siger du lige før: Man skal selvfølgelig kunne betale.
Man skal kunne betale.
Betyder det, at SF dermed vil afvikle den mulighed, man i dag har, for at afdrage over huslejen over en 10-årig periode?
Jeg tror faktisk, der er rigtig mange mennesker, som i dag laver nogle forbedringer, som er glade for, at de har muligheden for at kunne afdrage over flere år og ikke skal betale med det samme.
Men jeg kan forstå, at den mulighed vil SF nu tage fra dem, fordi de skal kunne betale med det samme.
Til gengæld får de uanede og ubegrænsede muligheder.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Nu må jeg jo forstå hr. Morten Homanns kommentar til mit tidligere indlæg sådan, at der skal være en ligestilling mellem ejere og lejere.
Hvis hr. Morten Homann virkelig mener det, så må jeg jo også konkludere, at hr. Morten Homann så mener, at hvis der
er et tab på en lejlighed, der er blevet indrettet på en sådan måde, at den skal føres tilbage til, hvordan den har set ud tidligere, at hvis der f.eks. i en periode er et huslejetab, fordi den ikke kan lejes ud, fordi den er blevet indrettet så outreret, at der er ikke ret mange andre, der vil leje den, så må det være den fraflyttende lejer, der skal betale det tab.
Sådan må jeg jo forstå det, hr. Morten Homann siger.
Men hvem skal så dække det hul, der så er hos boligselskaberne? For så vidt jeg ved, har de ingen penge til det.
Kan hr. Morten Homann bekræfte, at en forbedring, f.eks. et jacuzzi, vil betyde, at den efterfølgende lejer også skal forrente det jacuzzi, som den tidligere lejer har ønsket?
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Jo, men jeg vil godt sige til begge regeringspartiernes ordførere, at det da er klart, at vælger man at benytte sig af råderetten til f.eks. at installere et dyrt køkken, så skal man da også være forberedt på at betale
Det er da klart. Og det er jo også det, som ligger i forslagene, som har været fremme i debatten om fri råderet, nemlig at der er nogle forskellige måder, hvor man kan få lov til at betale. Men spørgsmålet er, om man overhovedet skal have muligheden, eller om man på bedste sovjetiske vis skal have at vide: Nej, fy, du må ikke, du må ikke, selv om du gerne vil.
Selv om du vil betale for et køkken, så må du ikke sætte det op!
Så vil jeg også gerne sige til fru Inge-Lene Ebdrup, at det er klart, at der er i dag forskel på pligter og rettigheder mellem ejere og lejere.
Det er ikke sådan, at man har pligt til forrentning af sin investering som ejer.
Det må jeg afkræfte.
Det er rigtigt, at der er nogle andre sæt af pligter.
F.eks. er der jo nogle mere præcise forpligtelser
til vedligeholdelse, hvis man er lejer i den almene sektor, end der er som ejer
Der er nemlig meget, meget få forpligtelser.
Men det vil jeg gerne være med til at rette op på
, og jeg tager også fru Inge-Lene Ebdrups indlæg som udsagn for, at vi kan blive enige om at lave nogle mere præcise regler.
Det, jeg siger, er: Lad os lave en ligestilling.
Jeg går ind for personlig frihed.
Jeg går ind for, at man skal have mulighed for at indrette sin bolig, som man vil, uanset om man nu har valgt at bo på den ene eller den anden måde.
Så vil jeg til sidst sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg da kan bekræfte, at det i det oprindelige udspil fra regeringen var et betydelig lavere beløb.
Da var det nede på lige godt 1 mia. kr., som skulle bruges til forbedringer, og det blev så i forhandlingerne til et noget større beløb, så det kan jeg selvfølgelig glæde mig over.
Men jeg kan da også konstatere, at der på samme måde var et forslag fra venstrefløjen om, at man skulle nedsætte den kommunale grundkapital fra 14 pct. til 7 pct. tilbage i den tidligere regerings tid, som den tidligere regering så valgte at gennemføre i aftalen sammen med kommunerne, og hvor man nu kan smykke sig med, at resultaterne kommer under den nuværende regering.
Så jeg er da glad for, at vi har været medvirkende til, at der bliver skaffet flere boliger.
Og for min skyld må den nuværende regering da gerne smykke sig med det, så længe folk ved, at virkeligheden er anderledes.
Carina Christensen (KF), 2003-04-10:
Ja, jeg fik jo ikke noget svar på mit sidste spørgsmål, nemlig: Hvem skal betale, når nu der kommer fuldstændig fri råderet?
Jeg forestiller mig jo altså, at man f.eks. lejer en lejlighed i den almene boligsektor og så laver en masse forbedringer.
Og som jeg har forstået det, har man så et valg: Man kan enten vælge at betale selv, eller man kan vælge at køre det af over huslejen i en periode på 10 år, mener jeg nu, det er.
Hvis man så vælger at lave en hel masse forbedringer og vælger at bruge den model, hvor man siger: Jeg afdrager det over huslejen, og man så efter 1 år finder ud af, at nu vil man gerne flytte, så går regningen, som jeg har forstået det,
Betyder det så ikke, at det bliver huslejestigninger, der bliver resultatet af denne her fuldstændig fri råderet, som SF nu vil indføre?