Gitte Lillelund Bech (V), 2001-03-28:
Hr. Frank Dahlgaards forespørgsel synes at have primær fokus på pris i forhold til kvalitet.
Det er jo også et princip, vi hylder i Venstre, så vi kan godt følge hr. Frank Dahlgaard så langt, at selvfølgelig skal kvaliteten stå mål med prisen.
Det er jo også sådan, at hr. Frank Dahlgaard ikke vil med i folkeskoleforligskredsen, så jeg kan da godt forstå, at der kan være behov for at rejse en forespørgsel i Folketingssalen for sådan at komme bare lidt ind i debatten.
Det er jo sådan, at vi må sige, at den danske folkeskole ikke er bedre end den enkelte lærer.
På mange folkeskoler har man faktisk formidable lærere, man har også nogle udmærkede faciliteter, og man sikrer fuldt ud kvalitet i forhold til pris.
Men der findes da også skoler og lærere i den modsatte ende af skalaen, som er nedslidte, uinspirerende og fagligt svage.
Noget af det, som jeg synes det er væsentligt som forligspart at have fokus på, er: Hvordan sikrer vi, at vi får den gode kvalitet i alle 1.700 folkeskoler?
Og hvordan kan vi forbedre folkeskolen inden for den eksisterende ramme?
I den forbindelse vil jeg også sige, at det er meget væsentligt, at vi har fokus på, hvordan folkeskolen faktisk kan synliggøre, hvad den allerede gør og kan i dag, for den kan en hel del.
Jeg vil sige, at bl.a. »Folkeskolen år 2000« har været et skridt på vejen til netop at sikre kvalitet og udvikling af folkeskolen inden for den eksisterende ramme.
Endelig vil jeg også påpege, at folkeskolen på en del punkter er et kommunalt anliggende, bl.a. med hensyn til omkostningsdækningen.
Og vi holder altså også meget fast i i Venstre, at det er kommunerne, der har det endelige ansvar for, hvordan folkeskolen fungerer.
Jeg vil så også sige, at vi fra Venstres side selvfølgelig har nogle ønsker til den danske folkeskole.
Det er ønsker, som vi er klar over ikke kan lade sig gøre inden for folkeskoleforliget, men hvis vi nu fik vores vilje, så vil jeg da godt prøve at præsentere, hvad vi meget gerne ville.
Vi ville gerne øge timetallet i dansk og matematik.
Vi har faktisk set, at i de kommuner, hvor man har valgt at sætte timetallet op i dansk og matematik, er det gået bedre.
Derudover synes vi, selv om de seneste evalueringer af elevernes niveau, når det gælder læsning og regning i 3. klasse og 8. klasse, er blevet højnet i forhold til, hvad det har været tidligere, at der er alt for stor spredning mellem skolerne, og det er ikke muligt at kortlægge, hvilke skoler der lærer eleverne at læse, og hvilke der ikke gør.
Så her ville vi da godt give hr. Frank Dahlgaard ret, hvis han synes, at der er et problem her. Vi vil fra Venstres side også sige, at vi synes, det er vigtigt, at man i en globaliseret verden har fokus på, at eleverne skal kunne begå sig, når de kommer ud.
Vi ville meget gerne begynde engelskundervisningen tidligere, allerede i 1. klasse, ikke nødvendigvis som faste timer, men som leg og fokuspunkter.
Vi kunne også godt tænke os, at andet fremmedsprog kunne påbegyndes tidligere.
Det kan faktisk lade sig gøre.
Eleverne, også i de mindre klasser, er meget motiverede for at lære sprog, så længe vi ikke taler om faste timer og katederundervisning. Så mener vi fra Venstres side, at der er behov for en sikring af, at uanset om man bor i Hanstholm eller i Herlev, er der garanti for en vis kvalitet i det, man lærer.
Og her vil jeg da sige, at den seneste opstramning med vejledende delmål for forskellige klassetrin er et skridt på vejen.
Det er klart Venstres linje.
Og vi tror på, at det vil være med til at bidrage til øget fokus på kvalitet og output for alle 1.700 folkeskoler.
Vi har i hvert fald fra tidligere meldinger fra de øvrige forligsparter kunnet se, at det kan vi nok ikke komme igennem med.
Vi ønsker, at kommunerne fortsat skal være dem, der tager sig af planlægning af folkeskolen.
Vi vil faktisk give dem lidt friere hænder, end de har i dag.
Fra Venstres side ville vi gerne have, at der ikke skulle være nogen grænse for, hvor meget man må holddele eleverne, eller hvor lidt man må holddele eleverne.
Vi ville også meget gerne have, at vi i højere grad kiggede på de svenske erfaringer, hvor man jo specialiserer lærerne til at undervise bestemte grupper, små, mellemstore eller store elever.
Og jeg vil da godt påpege i den forbindelse, at ved den seneste læseundersøgelse blev vi som politikere faktisk anbefalet at skele til den svenske model med de specialiserede lærere.
Det var flere af læseforskerne fra DPU, som påpegede, at hvis vi skulle forbedre elevernes evne yderligere, så ville det være en god idé at studere den svenske model. Endelig ønsker vi, som jeg sagde til start, at vi har en øget synlighed, at folkeskolen faktisk viser, hvad der er inden i pakken.
Jeg kan godt forstå de forældre, der vælger en privatskole, for privatskolen kan præsentere, hvad det er, den kan, hvad det er, den vil, hvad det er, den står for.
Det gør den danske folkeskole ikke.
Vi har fra Venstres side fremsat et beslutningsforslag, nr. B 74, der tidligere er behandlet hernede i Folketinget.
Det handler om, at folkeskolen skal præsentere pædagogiske principper, værdigrundlag osv.
Og det ønsker vi jo altså fortsat at den skulle kunne gøre.
Så derfor kan vi ikke støtte det.