runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Jeg sagde til hr. Jens Peter Vernersen slet ikke noget om, at det ikke betyder noget for den enkelte, hvor mange penge man får.
Men jeg sagde, at det er vigtigt for os, fordi det, der er vigtigt for samfundsøkonomien, det, der er vigtigt for væksten, er, at det driver lysten til at tage et arbejde eller lysten til at arbejde noget mere.
Så til den der vildfarelse med, at det her skal betales af nogle andre: Nej.
De mennesker, der går på arbejde hver dag, er dem, der skaber væksten i vores samfund.
En del af den vækst, de så skaber, får de nu lov til selv at beholde.
Det er at sørge for, at de mennesker, der skaber væksten, også får lov til at beholde nogle af de penge, de har arbejdet for.
Så spørger hr. Morten Homann, hvor mange der får lyst til at arbejde mere med det her skatteoplæg.
Ja, regeringens tal siger ca. 10.000 helårspersoner.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er et rigtig flot skridt, der viser, at vi nu altså værdsætter de mennesker, der ønsker at yde en indsats på arbejdsmarkedet, og det gør vi til gavn både for dem, for samfundet og sandelig også for de mennesker, som ikke kan klare sig selv og derfor har brug for den vækst, som de mennesker skaber. Til hr. Anders Samuelsen: Jeg forstår sandelig godt udgangspunktet i de artikler.
Jeg forstår så sandelig godt udgangspunktet hos dem, der siger, at det her ikke er nok.
Men det ændrer jo ikke på, at der nu skabes plads til reelle skattelettelser for 9,6 mia.
Det får man ingen Konservative til at være kede af.
Det er et rigtig flot skridt.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Det lyder jo meget interessant, at Dansk Folkepartis ordfører optrådte som bannerfører for de virkelig rige - dem med de store formuer, dem med de store huse.
Anderledes kan det jo ikke forstås.
KL. 14.35 Vil hr. Mikkel Dencker ikke bekræfte, at den nuværende regerings loft over ejedomsværdiskatten betyder en stigning, fordi loftet først træder i kraft, hvis det er sådan, at boligen er steget mere end 5 pct.?
Det vil sige, at alle de, hvis boliger ikke er steget 5 pct., kommer til at betale den fulde stigning, og det det kun er de boligejere, hvis boliger er steget mere end 5 pct., som er omfattet af skatteloftet.
Vil hr. Mikkel Dencker ikke bekræfte det?
Og vil hr. Mikkel Dencker ikke bekræfte, at i store dele af landet er der ikke ejendomsværdistigninger på det niveau med det resultat, at regeringens ejendomsværdiskatteloft ikke har haft nogen betydning de steder?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Når det nu er finansieringen, man er så bekymret over i Dansk Folkeparti, er det måske det, man skal spørge til.
Har Dansk Folkeparti nogen problemer med, at vi ændrer beskatningen af olie- og gasfortjenester i Nordsøen og finansierer med 3 mia. kr. herfra?
Mig bekendt har Dansk Folkeparti stemt for en vedtagelse herom her i Folketingssalen, fordi man mener, det er rigtigt.
Har Dansk Folkeparti nogen problemer med, at vi ændrer pensionsbeskatningen, så de, der kan sætte over 100.000 kr. ind på en pensionsordning, kun får fradrag for de første
100.000 kr.
Har Dansk Folkeparti nogen problemer med det?
Det er jo virkelig de velstillede.
Har Dansk Folkeparti nogen problemer med, at pensionsbeskatningen i øvrigt ændres sådan, at det ikke betyder noget som helst for pensionisterne, som man skriver på side 6 i Finansministeriets svar?
Har Dansk Folkeparti nogen problemer med det?
Disse punkter er faktisk hovedfinansieringskilden.
Derudover kommer der en ejendomsværdiskattestigning, som rammer de allermest velstillede.
Det er dem, der bor i de allerdyreste huse, som får den stigning.
Har hr. Mikkel Dencker nogen problemer med det?
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
For at begynde med hr. Vernersen, som spurgte, hvorfor jeg ikke nåede frem til en bedre konklusion efter den fremragende start, jeg havde på min tale.
Jeg har jo allerede svaret hr. Vernersen én gang.
Det er meget fint, at man vil fjerne bundskatten og mellemskatten og hæve personfradraget, men hvad hjælper det, når det er en så gyselig finansiering, der ligger bag?
Formueskatten skal genindføres, og misundelsesskatten på boliger skal bare have lov til at stige, og det vil vi ikke have i Dansk Folkeparti.
Til hr. Buksti
Man kan vel sige, at det kommer
an på øjnene, der ser, om det er blevet forbedret eller forværret, men i hvert fald finansielt er det, der kom fra Socialdemokratiet her i februar eller marts,
nok blevet forværret.
Jeg vil selvfølgelig kvittere for tilbuddet om at få originalversionen.
Men jeg kan ikke konkludere andet, end at vi er meget uenige om tingene, og det er jo nok det, der er hovedårsagen til, at vi ikke stemmer det samme til de to forslag, altså dette her og det forrige punkt på dagsordenen.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg vil bare vise hr. Mikkel Dencker denne publikation fra september 2002, hvor vores skatteforslag er lagt frem, og vi skal gerne overdrage den til hr. Mikkel Dencker. I forordet skriver vi, at vi lægger forslaget frem til debat, og på den baggrund vil vi fremsætte beslutningsforslag i Folketinget i 2003.
Det er også det, vi har gjort.
Jeg kan forstå, at hr. Mikkel Dencker fuldstændig lader sig inspirere af sin gruppeformand, som modtog det socialdemokratiske udspil som dansk politiks svar på Frank Butler fra musicalen »Annie Get Your Gun«, og syntes, det bare var et spørgsmål om »Everything you can do, I can do better«.
Men jeg synes, det var mere interessant, hvis Dansk Folkeparti ville forholde sig til forslaget, og det tror jeg egentlig også Dansk Folkepartis vælgere ville synes var mere interessant. Jeg synes egentligt også, det kunne være meget interessant, hvis hr. Mikkel Dencker ville forholde sig til den del af det socialdemokratiske forslag, hvor vi virkelig tager fat på en seriøs og virkelig fundamental løsning af det ældrepensionsproblem, som Dansk Folkeparti fuldstændig har forplumret med den parodiske ældrecheck, hvor folk tror, de får noget, men ikke får noget. Endelig vil jeg bare spørge hr. Mikkel Dencker, om hr. Mikkel Dencker er helt uvidende om, at da Socialdemokratiet var i regering, blev der gennemført hele to skattereformer, i 1993-94 og 1998, og at vi nedsatte en skattekommission, der skulle forberede denne fase.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Man kan selvfølgelig undre sig over, hvorfor hr. Mikkel Dencker ikke kommer frem til nogle mere positive konklusioner, men det er selvfølgelig svært, når man er bundet op.
Jeg synes måske, det burde påvirke hr. Mikkel Dencker, at den ældrecheck, som for mange blev en skuffelse, i vores oplæg bliver givet på en helt anden måde, nemlig til dem, som får et tillæg til folkepensionen.
Så kunne det måske også løse mange af de problemer, som man har i Dansk Folkeparti over den skuffelse, som man fik.
Så til spørgsmålet om overbud og det, at forslaget kom dagen efter regeringens.
Jeg troede da sådan set, at hr. Mikkel Dencker fulgte så meget med, at han vidste, at vi allerede i efteråret i 2002 havde lavet vores oplæg, havde det ude til debat, så det faktisk var klar til fremlæggelse. Man kan sige, at hvis vi kunne trykke alle vores pjecer og gøre alt klar i løbet af en nat, fordi VK-regeringen var kommet dagen før, så er vi altså hurtigere, end vi selv regner med.
Det var fuldstændig klart og havde været det i en lang periode.
Der var også andre ting, jeg kunne spørge om, men det vil jeg vende tilbage til.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Vi er jo nået til Socialdemokratiets forslag til skattelettelser.
Forslaget indeholder en lang række af ændringer af skattesystemet.
Det har de tidligere ordførere allerede været inde på, og det er en ordentlig omgang, der er listet op her. Men af det positive skal det selvfølgelig nævnes, at Socialdemokratiet vil afskaffe bundskatten.
Man vil afskaffe mellemskatten, man vil forhøje personfradraget med 13.200 kr., man vil lave et beskæftigelsesfradrag, og for lige at sætte trumf på gør man det fire gange så højt som i skatteaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Bundfradraget for topskatten hæves med 20.000 kr., og de kommunale skatter sænkes med 3,6 procentpoint.
Det er jo det rene slaraffenland.
Der er snart ikke flere, der skal betale skat her, hvis det står til Socialdemokratiet.
Alle disse tiltag lyder i sig selv udmærkede.
Man kan blot undre sig over, at Socialdemokratiet i sine 9 år i regering som det dominerende regeringsparti ikke har brugt sin magt til at åbne den gavebod, man her har lagt op til. Nej, man venter, til man er kommet i opposition, med at fremlægge sine ideer, og dermed bliver det med andre ord en fuldstændig gratis omgang, man disker op med her.
Sjovt nok fremlagde Socialdemokratiet sit forslag til skattelettelser én dag efter, at regeringen fremlagde sit.
Med andre ord: Det socialdemokratiske forslag lugter langt væk af overbudspolitik.
Selv om jeg må betvivle, at Socialdemokratiet med sin fremgangsmåde virkelig i sit inderste ønsker at gennemføre
disse skattelettelser, er det alligevel opsigtsvækkende.
Efter årtier, hvor det har set ud til, at socialdemokratisk skattepolitik har været en disciplin i at opfinde nye beskatningsformer for at tømme borgernes lommer,
har man nu vist tegn på fornyelse ved at foreslå skattelettelser.
Det er virkelig et fremskridt, som Socialdemokratiet trods alt skal roses for.
Men kigger man på finansieringen, må Dansk Folkeparti alligevel sige klart nej.
Socialdemokratiet vil bl.a. ophæve skattestoppet for ejendomsværdiskatten.
Man vil forhøje bruttoskatten til 20 pct., hæve topskatteprocenten fra 15 pct. til 20, og som en krølle på halen synes de, at vi skal ud på skattekirkegården og grave formueskatten op igen.
Dertil kommer, at Finansministeriets beregninger
af forslaget viser, at der vil mangle adskillige milliarder kroner.
Så ikke blot fordi vi har indgået en aftale med regeringen om skattelettelser, men også af politiske grunde og på grund af den manglende finansiering må vi sige meget klart nej til dette beslutningsforslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Nu er der bestemt ikke nogen grund til, at jeg accepterer de konklusioner om pensionen, som fru Charlotte Dyremose er kommet med her.
Jeg mener faktisk, at der er givet et meget præcist svar på, at når man får disse nye fradrag for pensionerne, så bliver man også beskattet langt lavere, den dag pensionen skal udbetales, og det er derfor, at man i Finansministeriets beregninger, som de har været så venlige at lave for Venstre, og som vi er meget, meget glade for, kan se, at det ingen betydning får for pensionerne.
Det synes jeg også godt fru Charlotte Dyremose kunne have sat sig ind i, så vi ikke skulle spilde Folketingets tid med den side af sagen.
Spørgsmålet om boligskatter: Der tror jeg, det er almindelig kendt, at det er de virkelig velstillede i de dyre huse, som har haft noget ud af det her skattestop.
Det troede jeg var bekendt.
Det er sådan, at de 20 pct. mest velstillede får 50 pct. af værdien af skattestoppet på boligen, nærmere 47,3 pct. er det vist, men lige knap 50 pct. De 20 pct. mindst velstillede - så skal vi holde fast - får 3 pct. af sådan et skattestop.
Derfor er der en total skævvridning i skattestoppet i forhold til boligen.
Det synes jeg er vigtigt, og jeg synes, man skulle tænke lidt på, når man laver det, at man på den måde forvrider og virkelig bare giver til de mest velstillede.
Og til spørgsmålet om skattelettelser: Vores oplæg er jo altså lavere skat på arbejde og har også taget hensyn til, at metalarbejderen, der måske tjener 340.000 kr., ikke lige nødvendigvis skal betale topskat.
Det er faktisk det, vi har haft med i vores overvejelser.
Det svinger jo noget med hr. Peter Christensens påstande om boligbeskatningen.
For lidt siden var det 13 mia. kr., nu er det 3 mia. kr.
Jeg har givet en forklaring på, hvorfor vi synes, det er rimeligt.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi sætter det i gang på den måde, som vi gør, fordi det har den skævvridning.
Lad mig så sige, at alle Venstres påstande om boligmarkedet, som man også havde i 1998, jo ikke holdt.
Det er der vist ikke mange, der har oplevet siden, så Venstre har taget grueligt fejl.
Og til hr. Morten Homann
jeg vil sige, at jeg faktisk har afklaret, hvad mindre skat på arbejde også vil betyde i forhold til de lavestlønnede.
Jeg tror ikke på, at de får en lavere mindsteløn.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Svaret på mit spørgsmål om, hvorfor det skal være så kompliceret, så man ikke længere kan regne sin skat ud uden at hyre en revisor til det, er, at der skal være så mange begunstigende ordninger for de lavtlønnede.
Jeg må så konstatere, at der er så mange begunstigende ordninger for de lavtlønnede, at de lavtlønnede ikke får ret meget ud af det, og at man endda, hvis man skal tro Finansministeriets beregninger, ligefrem sætter penge til på det, hvis man hører til nede i den ende, som er så lavtlønnet, at man er på overførselsindkomst. Så vil jeg sige, at så havde jeg egentlig foretrukket noget, som var lidt enklere.
Lad mig i al beskedenhed fremhæve SF's udspil, som er væsentlig enklere, ikke har alle de dér begunstigende ordninger, men til gengæld har en klar social profil, hvor folk, der har de laveste indkomster, også får de største skattelettelser.
Det leder mig nemlig videre til det næste spørgsmål, et meget godt spørgsmål, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil stillede, men som hr. Jens Peter Vernersen ikke besvarede.
Spørgsmålet var ikke, om man synes, det var godt eller skidt,
at man som lavtlønnet kom til at betale mindre i skat.
Nej, problemet er
: Er der brug for at lave en større forskel mellem at være på overførselsindkomst og i arbejde, og vil det ikke give et nedadgående pres på mindstelønnen?
Det vil jeg tro der er, og jeg vil sige, at jeg har svært ved at se begrundelsen for, at der skal en større forskel til.
Der kommer jo ikke flere job af, at man får en større forskel, og en liter mælk bliver ikke billigere for en arbejdsløs af den grund.
Peter Christensen (V), 2003-05-09:
Hr. Jens Peter Vernersen mener slet ikke, at man kan sætte spørgsmålstegn ved, om det kan få et negativt resultat for boligejerne, men jeg må da kunne få hr. Jens Peter Vernersen til at bekræfte, at for en ung familie, der lige har købt egen bolig, f.eks. en ejerlejlighed, vil det her forslag da betyde, at den vil blive ramt to gange.
Den vil blive ramt, fordi man vil lade usikkerheden genindfinde sig ved at fjerne skattestoppet for boligejere, så ejendomsværdiskattemøllen kan fortsætte med den usikkerhed, der er, år efter år efter år, i det komplicerede ejendomsværdisystem.
Derudover vil man udhule fradragsretten for de renteudgifter, man måtte have, og det er jo netop dér, man rammer specielt de nye boligejere, altså de unge familier.
Det mener hr. Jens Peter Vernersen er demagogisk at påpege, men kan hr. Jens Peter Vernersen ikke bekræfte, at det er en helt central del, at man vil hente over 3,5 mia. kr. på den konto?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Jeg synes også, det er lidt svært sådan at få rigtig svar på alle sine spørgsmål.
Nu prøver jeg så bare at konkludere, og så må vi se, hvor langt vi når med det. Jeg kan altså konkludere, at hvis vi nu risikerer at få en socialdemokratisk regering i fremtiden, som skulle finde på at sætte skatterne op for dem, der får udbetalt deres pension, så er der ingen kompensation til dem, der nu har fået et skattesmæk på den pensionsopsparing, de har lavet.
Det bekymrer heller ikke Socialdemokraterne.
Det bekymrer heller ikke Socialdemokraterne, at man hæver topskatten, og at man indfører formuebeskatning, at man med andre ord sørger for at fortælle de mennesker, der har været med til at skabe nogle arbejdspladser her i landet, at de lige så godt kan flytte til udlandet.
Det er ligegyldigt; vi behøver dem ikke.
Vi brandskatter dem bare, og i øvrigt laver vi nogle aftrapninger af nogle fradrag, sådan at marginalskatterne stiger, så det ikke kan betale sig at arbejde mere.
Det bekymrer ikke Socialdemokratiet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-09:
Jeg synes, det var lige nemt nok at give et fælles svar til hr. Jens Rohde og undertegnede på spørgsmålet om Nordsøen.
Det, jeg faktisk spurgte om, var, om Socialdemokraterne ville komme herop og bekræfte, at konsekvensen af, at man øger forskellen på løn og dagpenge, er, at man laver et pres på mindstelønnen i nedadgående retning, altså at de arbejdsløse, hvis de får ringere vilkår i forhold til dem, der får løn, også er villige til at acceptere at arbejde under ringere vilkår.
Det var sådan set mit spørgsmål.
Det andet var blot en tør konstatering af, at man langt om længe havde taget Enhedslistens finansieringsforslag ind.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at første gang, vi snakkede om transfer pricing i det her Folketing, var, dengang VS stadig eksisterede, og der er vi vistnok tilbage i 1970'erne, så det er ikke kun Socialdemokraterne, men også efterhånden et par borgerlige regeringer, som ikke har været helt med på legen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Jeg vil sige til det sidste spørgsmål fra fru Pernille
Ronsenkrantz-Theil: Det er jo ikke sådan, at fordi man ikke får større udbytte af at gå på arbejde, så kan det ikke betale sig, det må bero på en misforståelse. Lad mig så sige om transfer pricing: Det var faktisk under den daværende skatteminister, hr. Ole Stavad, at man fik lavet lovgivning på det område for at følge op.
Vi havde så en debat her i Folketinget, hvor vi ønskede stramninger på området, og hvor Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti afviste, at det var nødvendigt.
Det var en debat, vi havde sidste år.
Jeg synes godt, jeg må erindre om, at der faktisk var taget initiativer.
Det forværrer det selvfølgelig, når VK-regeringen så reducerer ansatte i Told & Skat og ude i kommunerne reducerer med 15 pct. af dem, der skal tage fat i de her spørgsmål.
Så bliver der selvfølgelig gjort mindre ud af det.
Det er klart, at de pensionister, der tidligere har haft det store fradrag, selvfølgelig ikke skal have den mindre skat, når de får pensionen ud.
Det vil være en fuldstændig urimelig måde at gøre det på. Så til spørgsmålet om, hvorvidt det her er kompliceret: Lad mig sige, at det er for så vidt enkelt, i og med at vi har en skat til kommunerne og en topskat til dem, der tjener over 350.000; det bliver hævet med 20.000, vil jeg godt sige, og bliver så på 20 pct. Når vi så laver en begunstigende regel for de lavtlønnede, og det er jo sådan set det vi gør, gør det det selvfølgelig kompliceret, men det er en pris, vi har valgt at betale for at sikre, at de lavtlønnede får noget mere, og det er i øvrigt det dilemma, vi altid har, når vi er i gang med skattepolitikken.
Så må man sige, at vi faktisk har valgt at give skattelettelser til pensionister.
Vi har også valgt at give dem det ordentlige tillæg, som de blev snydt for, da de fik fru Pia Kjærsgaards ældrecheck.
Jens Rohde (V), 2003-05-09:
Jeg vil faktisk være ærlig.
Jeg synes, at det er synd for fru Pernille Rosenkrantz-Theil at blive slået i hartkorn med mig i denne her diskussion.
Det er da bare interessant, og som hr. Jens Peter Vernersen siger, er det jo rigtigt, at der så kom en vedtagelse her i Folketinget, som sagde, at nu skulle man se på det.
Men det, der er interessant, er, at man dengang jo meget hårdnakket afviste det og ikke ville med til noget som helst af det, Enhedslisten foreslog, mens man sad i regering.
Så undrer jeg mig bare over, at man lige pludselig ser lyset og kan lægge pres på regeringen og vil være med til at finde på alle de ting, som man ikke ville være med til, da man sad i regering, og det er derfor, jeg spørger: Hvad er det, der er sket siden?
Jeg fik ikke svar på det med forældrebetalingen, hr. Jens Peter Vernersen nåede det nemlig ikke, men hvem var det, der gav kommunerne lov til at hæve forældrebetalingen i daginstitutionerne fra 31 til 33 pct.?
Hvem var det?
Peter Christensen (V), 2003-05-09:
Det har været fint, at vi på en og samme dag har kunnet behandle både regeringens konkrete lovforslag til skattelettelser og så de socialdemokratiske tanker om en reform, for så er det nemt at sammenligne debatterne.
Man kan følge begge debatterne, og man har kunnet se den markante forskel, der er på de to indgangsvinkler til skat.
At skulle høre på, at Socialdemokratiet mener, at den borgerlig-liberale regering ikke har vilje til skattelettelser, men det har Socialdemokratiet, jamen det er jo sådan helt surealistisk; især når man bare kan huske mere end halvandet år tilbage og huske den regeringsperiode, der var, før denne her regering kom til, så er det mærkværdigt at høre på. Men jeg fik overhovedet ikke svar på det, jeg egentlig spurgte om.
Siden Socialdemokratiet mener, at deres eksperiment er finansieret økonomisk afbalanceret, når man ophæver skattestoppet for ejendomsværdibeskatningen, så har jeg et helt konkret spørgsmål: Betyder det, at man plukker boligejerne for 15 mia. kr., eller er det 17 mia. kr., eller er det 19 mia. kr.?
Jeg synes sådan set, at alle de mennesker har krav på at få et svar.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Jeg tror, at hr. Jens Peter Vernersen misforstod mig på det kraftigste.
Jeg fik så ikke svar på det, der egentlig var spørgsmålet.
Jeg forstår godt mekanismen: man beskatter de ting, der er sparet op, fordi folk så får en mindre skat i fremtiden.
Jeg spurgte så bare: Hvad så, hvis skatten bliver sat op i fremtiden?
Husker man så at kompensere de her mennesker igen, eller får de bare et skattesmæk, fordi de har været så tåbelige at spare op til deres alderdom?
Det er ikke noget, vi går ind for, vi støtter faktisk folk, der sparer op til deres alderdom. For så at tage fat i nogle af de andre ting, som der som sagt er mange af
: Frygter hr. Jens Peter Vernersen slet ikke, at når vi fjerner loftet over ejendomsværdibeskatningen, så ejendomsskatterne kan stige og stige og stige, vil der være nogle unge familier, der kommer til at måtte gå fra hus og hjem, fordi de regnede med, at de kunne disponere deres økonomi? Så kan man spørge yderligere: Når man hæver topskatten og man indfører formueskat igen, frygter hr. Jens Peter Vernersen så slet ikke, at vi får en seriøs hjerneflugt fra landet?
Frygter hr. Jens Peter Vernersen slet ikke, at mennesker begynder i endnu større stil at flytte til udlandet eller beslutter sig for, at de ikke gider gøre en større indsats, sådan at vi kan sikre arbejdskraft i landet?