Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
Orden i økonomien er forudsætningen for at få flere penge til sygehusene og de ældre, bedre forhold for familierne og for at få flere i arbejde.
Derfor har den skattejustering, der er lagt frem, også betydning for de kommende finanslovforhandlinger.
Regeringen er kommet med et forslag til en justering af skattepolitikken, der skal sikre, at vi fortsat har mulighed
for økonomisk fremgang.
De lovforslag, vi har til førstebehandling i dag,
ligger fint i forlængelse af målet med skattereformen fra 1993: at skatten på arbejdsindtægter skal ned.
For fem år siden, da Socialdemokratiet trådte i regering, var den laveste trækprocent over 50.
Når de nye forslag er helt gennemført, vil den laveste trækprocent være 38 for de første 200.000 kr., man tjener.
Det er mere end 20 år siden, vi har haft så lave trækprocenter.
Det er et højt prioriteret mål.
Ledigheden blandt de lavestlønnede skal ned.
Det er de lavestlønnede, der løber den største risiko for arbejdsløshed, og det er de lavestlønnede, der bliver hårdest ramt af de kommunale skattestigninger, vi har set de sidste år.
Når vi lader bundskatten falde fra 8 til 6 pct. og forhøjer bundfradraget for mellemskatten med 32.000 kr., så er det jo helt indlysende, at skatten falder ganske betydeligt på de laveste indtægter, men ændringerne har naturligvis også betydning for skatteydere med lidt højere lønninger, og i år 2002 vil trækprocenten for mellemskatten være 44 pct. og for topskatten 58 pct. Det er altså lykkedes at sænke skatten på de højeste indtægter, samtidig med at der kan ske en betydelig nedsættelse af skatten på de laveste indtægter.
Det var som sagt et af målene for den socialdemokratiske regering, da den trådte til for fem år siden, og det mål ønsker vi at videreføre efter valget her i 1998. Den positive udvikling på ejendomsmarkedet har medført betydelige stigninger i priserne på fast ejendom, hvor stigninger på over 60 pct. i de seneste år ikke har været ualmindelige.
Det har været sælgers marked.
Ejendomsmæglerne har bestormet boligejerne for at skaffe nye ejendomme til salg og altid med løfte om højere priser.
Derfor er der ikke noget at sige til, at ejendomsmæglerne har været de første, der har reageret på de fremsatte lovforslag og reageret imod disse forslag.
Hvem vil ikke kæmpe for at beholde en indtjening, der stort set er kommet af sig selv?
For boligprisernes himmelflugt skyldes jo ikke, at ejendomsmæglerne er blevet dygtigere til at sælge huse.
De skyldes den lave rente og værdien af rentefradraget, som har betalt og betaler en stor del af huslejen.
En overophedning af boligmarkedet, som vi har været vidne til på det seneste, er til skade for de familier, der skal købe egen bolig, og især til skade for de familier, der skal købe bolig første gang.
Men en overophedning af boligmarkedet er også til skade for hele samfundet.
Den skaber nemlig mangel på arbejdskraft i byggesektoren, og den kan føre til flaskehalse, lønpres og uønskede prisstigninger.
Forslaget om at nedbringe værdien af rentefradraget er nødvendigt for at stoppe stigningerne i huspriserne, men forslaget er også nødvendigt for at sikre, at opsvinget ikke brænder sammen med store omkostninger til følge for samfundet som helhed. Derfor er Socialdemokratiet positiv over for den foreslåede nedsættelse af rentefradragsværdien.
Det drejer sig om mulighed for en fortsat positiv udvikling for boligejerne.
Det samme gælder reduktionen af de ligningsmæssige fradrag, der bliver gennemført gradvist frem til år 2002.
Samme år får personer med lave indkomster en forbedring af befordringsfradraget med 25 pct.
Det betyder, at det bedre kan betale sig at rejse efter job, selv om lønnen måske ikke er så høj.
På lejeværdiområdet lægger forslaget op til, at lejeværdien af egen bolig bliver ændret til en ejendomsværdiskat.
Lejeværdibeskatningen har været en del af personbeskatningen siden 1903, og som vismand Nina Smith gav udtryk for på DR1 tirsdag aften, kan ingen ædruelige økonomer komme i tanke om at foreslå en afskaffelse af lejeværdien; men det har jo aldrig forhindret politikere i at kaste sig ud i den opgave.
Det har altid været sund fornuft med skatten på lejeværdien, for det er et vigtigt bidrag til at sikre finansieringen af velfærdssamfundet, hvor store dele af skattesystemet er under pres.
Til gengæld har skatten på lejeværdien givet anledning
til mange misforståelser.
Derfor ændres den nu til en kommunal ejedomsværdiskat, der som udgangspunkt vil være på 10 promille af ejendomsværdien, dog med en aftrapning af nedslaget for pensionister, der har en indkomst på over 130.000 kr., hvis man er enlig, og over 200.000 kr. for gifte pensionister.
Lovpakken indeholder også et forslag om at sammenlægge de tre eksisterende arbejdsmarkedsfonde til en enkelt fond, der skal finansiere en række opgaver for arbejdsmarkedet.
Socialdemokratiet betragter arbejdsmarkedsfondene som et vigtigt bidrag til finansieringen af en del af velfærdssamfundet.
Det drejer sig om aktivering, det drejer sig om sygedagpenge, det drejer sig om dagpenge, og med forslaget her drejer det sig også om førtidspension, om revalidering, om fleksjob og om skånejob.
Samtidig sikrer opkrævningsformen, at alle bidrager, også uanset hvilke skattemæssige fradrag den enkelte måtte have.
Vi har et stort ansvar for at fastholde den meget positive udvikling, vi har haft de seneste år, og samtidig sikre, at den økonomiske fremgang ikke kommer ud af kontrol.
Det er de fremsatte lovforslag et vigtigt bidrag til.
Derfor støtter vi dem.