runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2003-05-08:
Vi kan fra Kristeligt Folkepartis side ikke støtte De Radikales beslutningsforslag.
Det er der i hovedsagen to grunde til.
Den ene grund har med det at gøre, som udenrigsministeren også redegjorde for her i sin tale til beslutningsforslaget, hvor han henviser til, at hvis man tager de penge fra Mifresta-midlerne, så tager man dem reelt fra udviklingslandene.
Det er den første grund til, at Kristeligt Folkeparti ikke kan støtte det radikale beslutningsforslag. Den anden grund er så, at vi synes, at sigtet med beslutningsforslaget på trods af de udmærkede intentioner er meget snævert, nemlig at man kreerer en ordning specielt for irakisk herboende flygtninge.
Det synes vi ærlig talt ikke er for smart.
Hvis man endelig skulle lave noget tidssvarende, så burde man gøre det til en bred ordning, hvor man så på de intentioner, der ligger i det radikale beslutningsforslag, over en bredere front og gældende ikke bare irakiske flygtninge, men flere.
Så ville vi synes, det kunne være værd at gå ind i overvejelserne omkring et sådant forslag.
Men det, som er vores konklusion, er, at vi i virkeligheden meget hellere ville, at man fik lavet en styrket demokratifond, som vi kendte den fra tidligere, før den nuværende regering tiltrådte med sine beskæringer til følge.
Det synes vi, der ville være langt mere perspektiv i end det beslutningsforslag, som Det Radikale Venstre her har fremlagt, uanset at vi da har forståelse for nogle af de intentioner, der ligger bag det.
Så vi vil altså afvise beslutningsforslaget.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-08:
Da SF's ordfører på området, hr. Kamal Qureshi, ikke kan være til stede, skal jeg bare sige, at vi støtter forslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-08:
Nu har de to kombattanter, hr. Niels Helveg Petersen og hr. Søren Krarup, jo takket hinanden gentagne gange her.
Jeg vil såmænd også godt som udenforstående sige tak, for vi har så mange debatter
herinde, hvor vi, skal vi sige, bruger det store slagsværd, når vi er uenige, og ind imellem næsten den stor knortekæp, og jeg er vel en af dem, der godt kan medvirke til det enkelte gange.
Men her havde vi en utrolig spændende og meget principiel debat, der blev ført med kårdens fine klinge og på et højt og spændende og meget principielt niveau.
Det var en fornøjelse at overhøre, og jeg synes, at begge kombattanter klarede sig godt ud fra hver deres præmisser.
Den konservative folketingsgruppe vil også afvise det her beslutningsforslag, og jeg vil blankt indrømme, at vi har utrolig svært ved at forstå det.
Vi har selvfølgelig ikke besvær med at forstå teknikken i det, men vi har svært ved at forstå, at Det Radikale Venstre lige for en halv time siden
har afvist at sende danske soldater med ned til Irak, hvilket er forudsætningen for, at man overhovedet kan gå i gang med en genopbygning, altså at man kan få nødhjælpen ud, og at man kan få børnene i skole og hospitalerne til at fungere.
Alt det har Det Radikale Venstre sagt nej til.
Men så vil de til at uddanne en hel bunke irakere, op til 24.000, til at gå ned og genopbygge deres eget land.
Jamen man må da først skabe forudsætningerne for, at landet kan blive genopbygget, og det sagde De Radikale nej til.
Den første pind siger, at man vil tilbyde alle disse 24.000 irakere kurser i demokratiforståelse og demokratiopbygning - kurser!
Men regeringen har jo det sidste halvandet år gjort noget, der er langt mere effektivt.
Regeringen har jo gjort det, at den med sin nye udlændingelov og sin nye integrationslov har sikret, at både irakere og andre, der får ophold i Danmark af kortere eller længere varighed, meget hurtigt kommer ud og deltager i det danske samfund.
De oplever altså på deres krop, hvordan et demokrati fungerer, og det må da være langt bedre end bare at lære det som teori.
Så er der det med, at man skal have efteruddannelseskurser og kurser med praktikophold osv.
Der har regeringen jo også gjort noget, der er langt bedre.
Vi har eksempelvis sikret, at de irakiske læger, de irakiske ingeniører og de irakiske bygningshåndværkere hurtigt kan få et danskkursus og hurtigst muligt kan komme ud i praktik og passe deres fag og dermed gøre sig egnet til - i samme øjeblik situationen tillader det - at tage tilbage til deres eget land og genopbygge det.
De har stadig væk deres færdigheder, hvad enten det er som ingeniør, som bygningshåndværker eller som læge.
Så vi har altså gjort det, De Radikale ønsker at gøre,
men vi har gjort det på en effektiv og hensigtsmæssig måde. Også af den grund kan vi selvfølgelig afvise dette beslutningsforslag.
Søren Krarup (DF), 2003-05-08:
Jamen jeg glæder mig stadig over, at hr. Niels Helveg Petersen på den måde altid vil huske os, men det kunne jo være, at når netop vi har stemt for det forslag, så var der dermed lagt en nødvendig kritisk distance ind til de ord, som i Det Radikale Venstres udlægning altid bliver til fraser og til syvende og sidst truer med at blive netop til det totalitære despoti, som vi har stemt imod, og som vi fortsætter med at være modstandere af.
Jeg under hr. Helveg Petersen det, og jeg skal da ikke nægte, at vi er nogle stykker, der måske ville tænke os om en ekstra gang, og vi ville måske have sagt: Stemmer ikke.
Men vi har som sagt for os selv gjort det, at vi har valgt at udlægge ordene i en bestemt retning samtidig med, at vi grundlæggende har ytret en kritik netop af den menneskerettighedsforståelse, som er Det Radikale Venstres, og som altså stadig væk er i stand til at gribe os, når vi møder den så uforfalsket som i dette beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre; et forslag om, at man vil missionere for demokrati.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-05-08:
Jeg glæder mig igen over, at det ikke lykkedes hr. Søren Krarup at løbe fuldstændig baglæns.
At der tilbage blev en bekendelse til menneskerettighederne, som han havde stemt for i formiddags.
Jeg kan love hr. Krarup, at jeg vil minde Folketinget om denne vedtagelse, hvori det bl.a. hedder: ... at fastholde fremme af demokrati og respekt for menneskerettighederne, herunder gennemførelsen af FN's menneskerettighedskonventioner.
Det er jo dejligt, at Dansk Folkeparti nu har tilsluttet sig den brede enighed i Folketinget om fremme af menneskerettigheder.
Søren Krarup (DF), 2003-05-08:
Jeg takker stadig væk Det Radikale Venstre for, at det vil mindes os, mindes os i dag, hvor vi har foretaget en bestemt afstemning.
Men jeg vil godt lige til indledning sige, at jeg har diskuteret det med hr. Helveg Petersen før, og hans forståelse er desværre temmelig overfladisk.
Menneskerettigheder har ikke uden videre med lov og ret at gøre.
Jeg har mindet hr. Helveg Petersen om tidligere, at den grundlov, i hvilken menneskerettighederne er mest anvendt og fylder mest, er Stalins grundlov af 1936, og det kunne jo måske give hr. Niels Helveg Petersen en fornemmelse af, at
menneskerettigheder i den ideologiske forstand ikke er det samme som lov og ret.
Det er måske endda det modsatte
Derfor må jeg altså beklage, at jeg under hr. Niels Helveg Petersen al mulig glæde over det, vi har stemt for, men jeg må stadig væk sige, at når vi har stemt for dette forslag i formiddags, så betyder det, at vi stemmer for, at der skal herske lov og ret i Irak, og ikke et nyt totalitært system.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-05-08:
Så langt tror jeg, vi er enige.
Og så er jeg faktisk rørt, fordi jeg mener, at vi med den vedtagelse, Folketinget vedtog tidligere på dagen - hr. Søren Krarups og hr. Jesper Langballes stemme for den vedtagelse, der er blevet vedtaget tidligere på dagen - kan konstatere, at Dansk Folkeparti, og det er jeg rørt over og glad for, i dag har foretaget en fuldstændig kovending med hensyn til menneskerettigheder.
De har i dag stemt for, at vi skal udbrede menneskerettighederne til resten af menneskeheden.
Det synes jeg er et stort fremskridt i dag.
Jeg mener, at det er en dag, vi skal huske - og vi skal huske at minde Dansk Folkeparti om, at de har foretaget en virkelig væsentlig nyorientering i deres politik.
Søren Krarup (DF), 2003-05-08:
Hr. Helveg Petersen har fuldstændig ret i, at der skal meget til at røre mig, men jeg kan kun sige, at det har hr. Helveg Petersen og hans parti opnået.
Det siger jo noget om den menneskelige dybde og den gribende vision, som Det Radikale Venstre er i stand til at opstille, at det kan røre selv et forhærdet sind som mit, men det har det faktisk gjort.
Må jeg så sige, at jeg såmænd under hr. Helveg Petersen at triumfere over, at Dansk Folkeparti stemte for forslaget i formiddags, men jeg må jo tilstå, at når vi stemmer for noget, der kaldes menneskerettigheder, så siger vi med det samme: Det betyder lov og ret.
Det beklager jeg.
Det er ikke helt den forståelse af tingene, som hr. Helveg Petersen har, men det er måske en mere præcis og mere rigtig forståelse af tingene, selv om ordene som sagt i tilfældet menneskerettigheder kan misbruges.
Jeg kan kun sige, at min rørelse stadig strækker sig så langt, at jeg bliver rørt over, at hr. Helveg Petersen nu vil sørge for, at jeg her bliver mindet om, hvad jeg virkelig burde tage dybt alvorligt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-05-08:
Først vil jeg da sige, at det ingen ringe bedrift er at røre hr. Søren Krarups følsomme sind og stemme ham til eftertanke.
Jeg opfatter det som et kompliment, at det overhovedet kan lade sig gøre.
Men det er især bemærkelsesværdigt på denne dag, hvor vi jo tidligere på dagen havde en afstemning om et forslag til vedtagelse, som hr. Søren Krarup har stemt for.
Nu skulle man jo efter dette indlæg tro, at hr. Søren Krarup absolut var imod missionering med hensyn til menneskerettigheder, men hvad har hr. Søren Krarup stemt for tidligere på dagen?
Der står: Folketinget tager ministerens redegørelse til efterretning og opfordrer regeringen til at styrke opbakningen til FN's menneskerettighedskonventioner.
Og så kommer det: ... arbejde for at forbedre mulighederne for FN's kontrolmekanismer på menneskerettighedsområderne, fastholde fremme af respekt for demokratier og respekt for menneskerettighederne osv. Hr. Søren Krarup står her og taler om menneskerettigheder på én måde, men stemmer anderledes.
Det synes jeg er det mest formidable, der er sket i dag, nemlig at hr. Søren Krarup i virkeligheden stemmer for, hvad han nu her kalder missionering for menneskerettigheder, mens han harcelerede over et praktisk forslag, der arbejder i samme retning.
Ole Sohn (SF), 2003-05-08:
Jeg tvivler på, at min mor bliver overbevist, uanset hvor mange tal og kurver hr. Kristian Jensen eller regeringen fremkommer med, for virkeligheden, sådan som den opleves og den mærkes, er nemlig en anden.
Hvordan vil man nå det med den aktuelle udvikling, vi ser?
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Jeg kan forsikre fru Pernille Falcon om, at jeg løbende har en tæt kontakt med flere borgmestre og flere kommunalbestyrelsesmedlemmer, så jeg er godt klar over, at der er en situation i kommunerne, hvor langt de fleste har vækst, langt de fleste endda også har en vækst på over 1 pct. i forhold til deres nettodriftsudgifter, og der er ude i kommuner og amter en stor interesse for og vilje til at omprioritere, sådan at man bruger pengene dér, hvor behovene er stigende, og ikke dér, hvor behovene er faldende.
Til både hr. Nicolai Wammen og fru Pernille Falcon
: Jeg har ikke sat spørgsmålstegn ved, at der kan være udsving i antallet af offentligt ansatte, når man kigger på 2. kvartal og 4. kvartal.
Jeg har holdt fast i hele vejen igennem, som vi har sagt fra start af, at hvis man sammenligner indgangen i 2002 og udgangen af 2002, så er der sket en stigning, præcis som vi har sagt - nej, det er ikke helt rigtigt, faktisk er den lidt større, end vi har sagt - i antallet af offentligt ansatte, og stigningen er sket i kommuner og i amter, ikke i den statslige administration.
Der vil være sæsonudsving.
Sådan er det altid både på det private og det offentlige marked.
Men hvis man kigger på indgangstidspunktet og udgangstidspunktet, så er der en vækst i 2002, og det vil der også være i 2003.
Hr. Ole Sohn burde nok gå hjem og læse lidt på arbejdsmarkedspolitikken, ikke fordi jeg ikke tror, hr. Ole Sohn gør det, men hr. Ole Sohn må have overset, at der i den aftale, der er, nu er et krav om, at der skal være en kontakt til arbejdsløse efter maksimalt 3 måneder, og at der mindst hver tredje måned løbende skal være kontakt til den arbejdsløse for at sikre, at der bliver grebet ind over for dem, der måtte have problemer.
Og skulle der være behov for en mere aktiv indsats, så er der også mulighed for det i den arbejdsmarkedsreform, der nu er vedtaget.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-08:
Venstres ordfører kan ikke komme uden om, at der er sket et fald i beskæftigelsen inden for stat, amt og kommuner i sidste halvår af 2002, hvor finansloven for alvor slog igennem, og hvor kommuneaftalen for alvor slog igennem.
Det kan man så få bekræftet, om ikke andet så kan Venstres ordfører slå det op i Danmarks Statistik.
Det, der er problemet i hele denne her debat, er jo, at Venstre ikke anerkender den faldende beskæftigelse som et problem, at man ikke ønsker at gøre en ekstra indsats for at øge beskæftigelsen.
Det fremgår jo klart af de svar, vi får, at for Venstre er det vigtigere at sikre skattestoppet end at sikre beskæftigelsen.
Jeg synes da, det er dybt bekymrende, hvis det er sådan, at Venstre i Folketinget har en opfattelse af, at velfærden er tilstrækkelig sikret i kommunerne.
Så jeg vil da opfordre Venstres ordfører til at tage kontakt med kommunalbestyrelser og amtsråd og så få deres billede af virkeligheden, for virkeligheden ser altså anderledes ud derude, end den gør inde i Venstres hoved og på Christiansborg.
Det vil jeg høre om Venstres ordfører ikke gerne vil gøre.
Ole Sohn (SF), 2003-05-08:
Jeg skal ikke undlade at sige, at jeg glæder mig utrolig meget, til jeg hører den fortsatte debat mellem hr. Jacob
Buksti og hr. Kristian Jensen om, hvordan man kan få to vidt forskellige situationer til at være ens.
Den kommer vi nok nærmere ind på.
Jeg manglede svar omkring arbejdsmarkedsreformen, hvor regeringen jo som målsætning har sagt, at der ikke skal foretages aktivering.
Jeg ved godt, at hr. Kristian Jensen sagde, at man gør en aktiv indsats for unge.
Det kan man så diskutere, men det er i hvert tilfælde en uomtvistelig kendsgerning, at regeringen har valgt at sige, at der ikke skal gøres noget for arbejdsløse generelt i de første 12 måneder, og derefter kan der inden for de efterfølgende 6 måneder sættes noget i gang.
Det er selvfølgelig ud fra en økonomisk besparelse, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man ikke, når der nu er voksende arbejdsløshed og mangel på arbejdskraft i den offentlige sektor, sætter nogle af de arbejdsløse til at lave noget af det arbejde, vi har behov for.
Er svaret ikke nærmere det - og det synes jeg, at hr. Kristian Jensen så måske kunne sige til forsamlingen her - at Venstres liberalistiske bud på at løse problemerne jo er at lade markedet ordne det?
Det er jo liberalistisk politik.
Det er markedskræfterne, der skal løse det.
Det synes jeg bare man skal sige frem for at snakke udenom.
Sig det dog.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Men hvis man kigger på de to sidste kvartaler af 2002, så vil jeg bede Venstres ordfører om at bekræfte, at det nu går den anden vej.
Nu mærker man kommuneaftaler, nu mærker man finanslov.
Det er virkeligheden, at pædagoger bliver fyret, at sygeplejersker bliver fyret, at hjemmehjælpere bliver fyret.
Vil hr. Kristian Jensen ikke godt bekræfte, at det er tendensen siden tredje kvartal 2002?
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Jeg kan ikke forstå, at det undrer hr. Jacob Buksti, at vi har fundet frem til, at SR-regeringens begrundelse for pinsepakken var frygten for, at arbejdsløsheden blev for lav, for det er jo SR-regeringens egne ord.
Jeg ved, at hr. Jacob Buksti var ordfører her i Folketingssalen i juni måned 1998, og derfor er jeg ret sikker på, at hr. Jacob Buksti også har læst side 5 i pjecen her, hvor der står, at ledigheden nu er så lav, at et fortsat hurtigt og kraftigt fald vil lede til overophedning.
Det betyder, at man er bange for, at ledigheden nu er så lav, at man risikerer, at man får en overophedning, og derfor laver man en opstramning.
Jeg ved godt, det kan være smerteligt at høre sine egne ord igen, men begrundelsen var, at ledigheden simpelt hen var for lav.
Man risikerede nu at få overophedning, og derfor skulle der ske en opstramning af økonomien.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg sige: Jeg er ikke enig i, at de ændringer, der er lavet i støtten til byfornyelse, betyder en opbremsning af, hvor meget byfornyelse der bliver gennemført.
Vi lavede en sænkning af den støtte, der er til ejerne, men ifølge det oplæg og de beregninger, som ligger til grund for aftalen om flere boliger, så tror vi på, at det at lave en marginal sænkning af en meget stor støtte til boligejerne i forbindelse med byfornyelse ikke betyder, at der bliver gennemført markant mindre byfornyelse.
Det betyder altså, at vi kan holde en aktivitet, og at vi kan sænke den støtte, der er til ejerne af de her boliger.
Så vil jeg sige, at de boliger, der kommer som resultat af aftalen med »Flere i arbejde«, jo i øjeblikket er i gang med at blive projekteret og gennemført, og derfor er det ikke overraskende for mig i hvert fald, at man ikke måske umiddelbart allerede på nuværende tidspunkt vil kunne se det.
Men samtlige de nye beregninger, som Økonomi- og Erhvervsministeriet har lavet, siger, at der i løbet af 2003 vil komme 6.000 flere i beskæftigelse på grund af det her.
Til hr. Bjarne Laustsen: Jeg kan stadig væk ikke forstå hr. Bjarne Laustsens bekymring, for vi har netop i fællesskab lavet en indsats for at tage vare på de unge, så de hurtigere bliver aktiveret
Der bliver taget hånd om dem.
Og vi har også i Finansudvalget givet tilsagn om, at Varslingspuljen kan fortsætte, og at AF kan afsætte midler til, at der kan gribes hurtigt ind over for pludselige afskedigelser.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-08:
Som flere har måttet konstatere i dag, så svarer hr. Kristian Jensen ikke, når han bliver presset.
Derfor er der jo intet svar her til de unge, der er blevet arbejdsløse, og der er heller intet svar til hverken de ufaglærte bygningsarbejdere eller smede, der har mistet arbejdet inden for det sidste år.
Der er heller intet svar til seniorerne, der bliver presset ud, ja, dem er der desværre også nogle af.
Der er heller ikke noget svar til spørgsmålet om det rummelige arbejdsmarked.
Hele visionen om at opfylde det rummelige arbejdsmarked kan jo ikke lade sig gøre, hvis man ikke engang kan skaffe de raske i arbejde.
Vi hørte jo i går, at beskæftigelsesministeren sagde, at nu var der en stigning i antallet af fleksjobbere, som var arbejdsløse, på 3.100.
Jeg tror ikke engang, de tæller med i statistikken, de skal sådan set lægges oven i den der officielle ledighedsstatistik, som vi har.
Hvorfor er det nu sådan, at vi ikke kan tage fat på at gøre en ekstraordinær indsats med det samme?
Det er det, hr. Kristian Jensen ikke vil svare på.
Det er, fordi man har afskaffet varslingspuljen for at finansiere et skattestop.
Det er fuldstændig korrekt, at Venstre har foreslået, at
de unge mellem 25 og 29 år skulle sættes ned på halve dagpenge.
Det kan han bare spørge hr. Jens Vibjerg om, og han kunne også have læst det i Jyllands-Posten.
Det samme var det med produktionsskoleeleverne, der skulle også sættes ned på SU's sats.
Det har vi også fået forhindret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Jeg underkender skam slet ikke, at der bliver bygget flere boliger.
Jeg underkender heller ikke, at det tager mere end 4 måneder at bygge de boliger.
Jeg prøver for så vidt blot at sige, at det antal boliger, man lægger op til der skal bygges, er færre end det antal boliger, der er behov for, ligesom det at stoppe byfornyelsen på et tidspunkt, hvor byfornyelsen ikke har været alle steder, er en ualmindelig dårlig idé.
Jeg prøver altså at bede om at få et svar på, hvordan det kan være, at man i en situation, hvor der er stigende arbejdsløshed blandt bygningsarbejdere, ikke lige præcis i den situation siger: I stedet for den plan, vi oprindelig havde for boliger, vil vi nu bygge boliger, sådan at der faktisk er nok til alle, og vi vil sætte gang i byfornyelsen, fordi hænderne til det er ledige.
Det er den ulogik i regeringens politik, jeg ikke forstår.
Hvorfor er det, at man i den nuværende situation, hvor man kan se i løbet af det sidste år, at arbejdsløsheden inden for det her felt er eksploderet, at man så ikke siger: Vi fremrykker boligplanen, vi laver en mere ambitiøs plan, og vi sætter gang i byfornyelsen og slår to fluer med et smæk: skaffer tag over hovedet og skaffer flere arbejdspladser?
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Fru Lissa Mathiasen mener, at udviklingen i byfornyelsen er et problem.
Derfor må fru Lissa Mathiasen mene, at aftalen, selv om fru Lissa Mathiasen ellers var begejstret for den, ikke går i den rigtige retning.
Jeg synes, at Socialdemokratiet burde anerkende, at de beregninger, Økonomi- og Erhvervsministeriet har lavet på boligpakken, som er vores fælles arvegods fra finanslovaftalen fra sidste år, rent faktisk er et positivt skridt i den retning, som Socialdemokratiet ønsker.
Det er et positivt skred i retning af både at skaffe flere boliger og at skaffe nogle flere arbejdspladser.
Det, der bare er sagen, er, at vi dermed også har nået grænsen for, hvor meget dansk økonomi kan klare af finanspolitiske lempelser.
Det, der er tilbage, er de strukturpolitiske reformer, der skal til, og der kan jeg godt gentage over for fru Lotte Bundsgaard, at vi mener, at den indsats for at integrere flygtninge og indvandrere bedre på arbejdsmarkedet, som ligger i, så vidt jeg husker, lovforslag nr. L 174 her i Folketingssalen, er et skridt i den rigtige retning. Vi mener, at arbejdsministerens debatoplæg om at mindske sygefraværet er et skridt i den rigtige retning.
Vi mener, at det arbejde, som nu er i gang, men ikke er færdigudviklet om at få motiveret ældre til at blive længere på arbejdsmarkedet også vil være skridt i den rigtige retning.
Det er alt sammen områder, som vi arbejder meget målrettet med.
Til fru Line Barfod må jeg sige, at jeg er helt uenig i fru Line Barfods vurdering af skattepakken.
Vi har netop valgt at lave en skattelettelse målrettet til, at der skal være en større gulerod ved at gå på arbejde, og målrettet til, at det især er LO-familien, der forholdsmæssigt får den største gevinst ved at gå på arbejde, fordi vi mener, at det er dem, der har brug for at få en ekstra belønning for at lave en ekstra indsats.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
Det er muligt, at hr. Kristian Jensen kan blive enig med nogle økonomer om, at det er mere uansvarligt at sørge for, at folk kommer i arbejde, og at der bliver udført det arbejde, der er behov for i samfundet.
Vi andre synes, at det er mere uansvarligt, når regeringen i stedet bruger mange milliarder på skattelettelser til de rigeste, så de kan øge deres privatforbrug, kan købe flere udenlandske biler, kan tage på flere skiferier osv. Vi synes hellere, at de milliarder skulle bruges til at udføre det arbejde, der er behov for, så man kan sørge for, at der er boliger nok til alle, man kan sørge for, at der er nok til at tage sig af børnene i daginstitutionerne, man kan sørge for, at der er nok til at tage sig af sygehuse osv., og så man kan sørge for, at de, der er i arbejde, ikke bliver slidt fuldstændig ned.
Det er en absurd situation, at flere og flere bliver arbejdsløse, samtidig med at flere og flere bliver nedslidt og tvunget på førtidspension, i stedet for at man sørger for, at man får udført det arbejde, der er behov for, og at man har nok til at tage sig af det.
Der er ledige hænder nok, lad os få dem i gang med at lave noget.