runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2002-05-21:
Fru Charlotte Antonsen ved godt, at øststøtten bliver skåret ned, og det er lidt sølle, at man nu prøver at forsvare sig med de formelle udbetalinger for beslutninger, der allerede er truffet.
Det er jo ikke det, der er centrum.
Socialdemokratiet er klar til at tage den, og vi er sådan set også klar til at tage en offensiv debat med befolkningen, der kan føre os frem til en afklaring.
Det, jeg har sagt i dag, er, at jeg har opfattet det sådan, at regeringen allerede har besluttet sig for, at der ikke kan blive tale om en stillingtagen til spørgsmålet om forbehold før langt, langt senere - henne i 2006 eller måske i 2005 aller-, allertidligst.
Og der er det, jeg siger til fru Charlotte Antonsen: Det mener jeg ikke er klogt.
Tingene udvikler sig.
Frem for alt siger jeg i dag: Det flygtningespørgsmål og det asylspørgsmål, som optager så mange mennesker, ikke alene i det her land, men rundt om i Europa, skal løses på en ordentlig måde via tre spor: Det ene er i hvert af vore lande, det andet er i det europæiske samarbejde, og det tredje er ved en offensiv ulandsbistand, der kan sikre nogle levevilkår for de mange, mange mennesker, der ellers ikke har andre veje end at søge mod den rigere del af verden.
Til hr. Jens Kirk
: Jeg er overbevist om, at det, hr. Dam Kristensen var inde på, er, at vi får en midtvejsevaluering fra Kommissionen om landbrugspolitikken lige i starten af det danske formandskab, og derfor ville det jo under alle omstændigheder være en kolossal fordel, hvis der kunne gøres nogle fremskridt på landbrugsområdet.
Det vil lette forhandlingerne, eksempelvis i forhold til Polen, hvis der kan gøres sådanne fremskridt.
Der er ikke lagt op til fra hr. Henrik Dam Kristensens side, at vi skal slynge om os med procenter, men der er lagt op til ambitioner igen, og det ville være uklogt helt at fraskrive sig den mulighed.
Til hr. Thulesen Dahl
: Jeg synes, det er et centralt spørgsmål, hr. Thulesen Dahl stiller, det med det demokratiske underskud, og jeg mener i virkeligheden, at der er to ting, der skal til.
Den ene er, at vi involverer befolkningerne i ansøgerlandene og i ansøgerlandenes regeringer om udformningen af en offensiv indsats, der kan begrænse det demokratiske underskud og helst fjerne det, at vores bud til befolkningerne er større, meget større åbenhed og at vores bud er et perspektiv, der ikke alene handler om det formelle medlemskab, men også handler om et perspektiv, som befolkningerne kan føle sig trygge ved i årene fremover.
Lars Barfoed (KF), 2002-05-21:
Jeg synes faktisk, det i mange lange passager var en rigtig god tale, vi hørte fra hr. Poul Nyrup Rasmussen, og i Det Konservative Folkeparti deler vi mange af hr. Poul Nyrup Rasmussens synspunkter.
Ikke mindst deler vi synspunktet om, at der er behov for, at vi i det her land får en mere visionær og offensiv debat om Danmarks tilknytning til resten af Europa og om Europas udvikling.
Der er alt for lidt fokus i den offentlige debat på EU's udvikling og på EU-forhold.
Derfor synes jeg da også, at det er rigtigt i debatten at efterlyse forslag til, hvad det så er for nogle ambitioner, vi har på længere sigt for EU efter udvidelsen, og der ville jeg da bede hr. Poul Nyrup Rasmussen, som jo under sin regeringstid havde muligheden for at fremlægge sådanne ambitioner, men ikke gjorde det, om at oplyse, hvilke ambitioner det helt præcis er hr. Poul Nyrup Rasmussen tænker på, for det ville da være nyttigt at få dem ind i debatten her i dag.
Jens Kirk (V), 2002-05-21:
Tak for noget af svaret.
Jeg skal ikke gøre det næste spørgsmål til hr. Nyrup Rasmussen langt, men vil dog spørge én gang mere: Hvis hr. Poul Nyrup Rasmussen var forhandlingsleder, ville hr. Poul Nyrup Rasmussen så starte med at udslynge procentsatser om, hvor meget man vil hæve eller sænke støttesatserne?
Villy Søvndal (SF), 2002-05-21:
Det er også et spørgsmål med hensyn til landbrugsstøtteordningerne, for de er jo økonomisk det helt centrale at diskutere i forhold til udvidelsen.
Nogle stykker af os fra Europaudvalget har været på et fælles besøg i Polen.
Det, der sker, er, at der ikke er så voldsomt meget tilbage af polsk landbrug, når den her overgangsperiode er slut.
Jeg forstår meget vel, at man er nødt til at lave kompromiser i politik, og det er det, som fru Charlotte Antonsen hele tiden begrunder det med.
Men jeg savner fuldstændig, at regeringen redegør for: Hvad er regeringens politik?
Jeg er med på, at det ikke skal spærre for udvidelsen, det er ikke det, det drejer sig om.
Men forudsætningen for at lave et kompromis er jo, at man selv har en politik. Derfor følgende efterlysning: Hvad er regeringens politik overhovedet på landbrugsstøtteområdet?
Hvad vil man spille ud med som forhandlingsoplæg?
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-21:
Jeg er bange for, at hr. Poul Nyrup Rasmussen slet ikke har forstået EU's karakter.
I EU leverer vi godt 1 pct. af vores bruttonationalindkomst.
Det er en meget lille del af de samlede udgifter, et land har til socialpolitik, boligpolitik og alle mulige andre velfærdsydelser, og derfor siger det jo sig selv, at det, at man udvider EU's medlemskreds, kan man slet ikke sammenligne med, at man genforener et land, for hovedparten, tyngden i budgettet, ligger altså i Europa i de enkelte lande.
EU er kun 1 pct. af bruttonationalindkomsten.
Til hr. Claus Larsen-Jensen: Jeg vil fortsat ikke begrave hverken Rumænien eller Bulgarien.
Det siger sig selv, at i EU øges støtten til de to lande, når de 10 første lande kommer med, og dermed kan man sige, at så får de muligheder for at tilpasse sig EU's forskellige krav og regler.
Det, der ligger helt fast, er, at de to lande skal med den dag, de er klar.
Det er jo det signal, vi skal sende.
Ja, det er jo en gammel sag.
Venstre har i årevis kæmpet for at liberalisere landbrugspolitikken i EU.
Det har vi stået i spidsen for, i øvrigt sammen med hr. Henrik Dam Kristensens eget parti, og det har vi et bredt flertal for her i Danmark.
Så der er ikke noget, vi hellere vil end at fjerne statsstøtten til landbruget i hele EU, men vi ved, at der altså er en reform, der løber frem til 2006.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2002-05-21:
Jeg frygtede fru Charlotte Antonsens svar og fik desværre bekræftet, at der ikke er et reelt perspektiv, sådan som partiet Venstre ser det, efter udvidelsen.
Jeg må advare meget imod det.
Lad mig bare tage den tyske genforening.
Den tyske genforening indebar, at 18 millioner mennesker blev medlemmer af det samme tyske fællesskab.
De nye ansøgerlande udgør, hvis vi tager dem alle under ét, en befolkningsgruppe på 106 millioner indbyggere, altså noget i retning af seks gange så mange mennesker.
Hvis vi tager den støtte, som Tyskland indtil dato stort set har investeret i det gamle DDR, løber det vel op i noget, der ligner 37 mia. euro.
Derfor: Er fru Charlotte Antonsens parti parat til at drøfte genopretningen af øststøtten som en helt afgørende forudsætning for en udligning og ikke en udvidelse af forskellene?
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-05-21:
Jeg må sige, at fru Charlotte Antonsens svar giver grund til bekymring.
I sit første svar omkring landbrugsstøttereformen siger fru Charlotte Antonsen, at det sidste ikke er sagt, og at der er brug for et kompromis.
Det er jeg meget enig i.
Men så går fru Charlotte Antonsen herop og svarer på et spørgsmål fra hr. Keld Albrechtsen: Nu skal der i øvrigt ikke røres noget som helst ved den reform, som nu ligger fast frem til 2006.
Når jeg synes, det er lidt centralt, er det, fordi det ikke er ubekendt, at fru Charlotte Antonsens parti er tæt på erhvervsorganisationer inden for landbruget i Danmark.
Derfor er det ikke uden betydning, med hvilken indstilling Venstre går til disse forhandlinger.
Hvis der overhovedet ikke må siges noget, som måske bare giver nogle politiske pejlemærker om, at vi også ønsker en egentlig reform af den fælles landbrugspolitik, fordi det kan genere udvidelsesforhandlingerne, vil jeg gerne sige, at så tror jeg, det her bliver vanskeligt.
Så bare et par enkelte pip om, hvor Venstre kunne forestille sig, som fru Charlotte Antonsen jo siger det, at der skal være et kompromis, at kompromiset kan ligge, er det f.eks. om strukturfondene?
Det ville da være en spændende overordnet melding at få her i dag.
Claus Larsen-Jensen (S), 2002-05-21:
Jeg vil gerne sige til fru Charlotte Antonsen: Jeg er helt opmærksom på, at Venstre ikke ønsker at begrave Rumænien og Bulgarien.
Men sagen er jo, at der er en risiko for, at en skuffelse ved ikke at blive optaget i december måned, hvis de 10 øvrige optages, medfører, at landene i realiteten begraver sig selv og stopper reformprocessen, for de lande, som har påført deres befolkninger både at ændre politisk og økonomisk system og tilpasse sig EU-standarderne, skal jo også have et eller andet at levere til de pågældende befolkninger.
Derfor er mit spørgsmål til fru Charlotte Antonsen
: Hvad er Venstres overvejelser i forhold til at sætte et nyt mål, en ny deadline eller noget tilsvarende, så landene har et mål foran sig, et perspektiv, i forhold til at kunne fortsætte en reformproces og nå at kunne blive medlem ét år, et halvt år eller trekvart år, eller hvad der nu skal til, senere, når de har gjort sig klar?
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-21:
Først til hr. Nyrup: Vi er altså ikke i øjeblikket i færd med at reducere støtten til Østeuropa.
Det, hele sagen i dag drejer sig om, i hvert fald under denne forespørgsel, er at lukke de østeuropæiske lande ind.
er, at de kommer ind i et område med frihandel, så de har en mulighed for selv at løfte sig og skabe velstand og vækst.
Det er rigtigt, at der er en debat senere i dag, som handler om den bilaterale støtte fra Danmark, og den vil jeg henvise til.
Jeg synes ikke, der er tvivl om, at den bedste Øststøtte er medlemskab af EU.
Så til hr. Thulesen Dahl om arbejdskraftens fri bevægelighed: Det, der er tale om her, er, at ansøgerlandenes borgere får mulighed for at arbejde i Danmark.
Der har vi fra dansk side under den forrige regering sagt - det er sådan set noget vi var enige i fra Venstres side - at vi ikke kan se nogen grund til, at man skulle vente med at lade ansøgerlandenes mennesker arbejde her i landet.
Der er flere grunde til det.
Det er et meget uheldigt signal at sende til
de østeuropæiske lande, at vi gerne vil have dem med ind i varmen i EU, men så vil vi i øvrigt helst være fri for at se dem
Så det er et meget negativt politisk signal, som vi jo måske også har kunnet se konturerne af i nogle meningsmålinger i de pågældende lande, som er blevet lidt mere negative på det sidste i forhold til EU-ansøgningen.
Det andet er, at vi faktisk i Danmark i løbet af meget kort tid kommer til at mangle arbejdskraft, og derfor er det regeringens politik også mere bredt at åbne for den arbejdskraft, vi har brug for.
Der er tale om europæere, der er medlemmer af EU, og at de får mulighed for at arbejde i Danmark.
Til sidst til hr. Keld Albrechtsen
: Den nuværende landbrugsreform løber frem til 2006.
Vi agter ikke fra dansk side at åbne den reformdiskussion nu.
Dels vil det være håbløst, og dels kan det meget let føre til, at østudvidelsen forsinkes yderligere.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-21:
Jeg synes, at der reelt ligger et oplæg fra Venstres ordfører til en dybt usolidarisk europapolitik.
Der lå jo i det, selv om man ikke siger det så direkte fra ministrenes side, at der ikke skal pilles ved landbrugsstøtten til de nuværende lande, og at den bare får lov til at køre videre.
De nuværende lande beholder pengekassen for sig selv.
De såkaldte tilbud til ansøgerlandene, man har givet i landbrugsforhandlingerne, modtages med rette med dyb skuffelse i disse lande.
Jeg vil godt høre, om det virkelig kan være rigtigt, at den danske regering under formandskabet har tænkt sig at acceptere, at der ikke skal rejses noget spørgsmål om hele det enorme beløb, der år efter år pumpes ud i protektionistisk landbrugsstøtte til de eksisterende 15 medlemslande.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-21:
Allerede i sidste folketingssamling under den tidligere regering havde vi en diskussion, bl.a. i Folketingets Europaudvalg, omkring spørgsmålet om arbejdskraftens frie bevægelighed.
Den tidligere regering bekendtgjorde pludselig over for Folketinget, at man i den nuværende situation med et helt andet antal ansøgerlande, der har helt andre indbyggertal, og i en situation, hvor skellet mellem ansøgerlandenes indkomstgrundlag og f.eks. Danmarks er meget, meget større i forhold til den tidligere ansøgningsrunde, alligevel ikke ville operere med nogen overgangsperiode.
Mit spørgsmål til fru Charlotte Antonsen er, om den nuværende konstellation, altså den nye regering, der er kommet til, har givet anledning til, at man har vendt denne her bøtte en gang til og har taget en drøftelse af, om ikke man burde ændre signaler på det område og alligevel operere med en overgangsperiode, ligesom bl.a. Tyskland og Østrig regner med at gøre.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2002-05-21:
Der skal ikke være tvivl om, at vi har en fantastisk stærk fælles interesse i, at udvidelsen i København bliver en realitet for Danmark, men først og fremmest for et helt Europa.
Det er derfor meget afgørende, at vi også har orden i eget hus og er så velforberedte som overhovedet muligt.
Jeg har derfor et par spørgsmål til fru Charlotte Antonsen.
Finder fru Charlotte Antonsen ikke, det er bekymrende, at vi, når vi netop står foran folkeafstemninger i hvert enkelt ansøgerland, der kan underskrive aftaler, samtidig signalerer til landene, at vi skærer ned i Øststøtten til dem?
Jeg synes, det er bekymrende, for det er jo også en erfaring fra den tyske genforening, at det tager tid.
Hvis vi skal undgå stor, stor skuffelse i befolkningerne i Østeuropa, er det fantastisk vigtigt, at vi holder tæt kontakt til dem, at vi har tæt samarbejde med regeringerne i Østeuropa, og at vi hjælper dem videre i udviklingen.
Derfor er mit første spørgsmål: Er det egentlig ikke i modsat retning, en nedskæring af Øststøtten til disse lande trækker, når vi ser på den danske regerings praktiske politik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-21:
Jeg spurgte fru Charlotte Antonsen tidligere om arbejdskraftens frie bevægelighed og fik det svar, at det skulle være, som det var bestemt.
Jeg går ud fra, at fru Charlotte Antonsen til det svar har i hukommelsen, at da man optog Grækenland, Spanien og Portugal, opererede man faktisk med en 7-års-overgangsperiode.
Der er p.t. 1,8 millioner fra de nationer i andre EU-lande, primært i Tyskland.
Nu er vi i en situation, hvor vi skal udvide med muligvis 10 nye lande, hvor indkomstforskellene er langt, langt større, end da man udvidede med Spanien, Portugal og Grækenland.
Det er vel noget med, at de har en tredjedel af vores lønindkomstgrundlag, hvor det var to tredjedele i den tidligere udvidelse.
Tyskland vælger nu at have en overgangsperiode, ser det ud til.
Så spørger jeg fru Charlotte Antonsen: Vil det så ikke alt andet lige medføre et langt større pres på det danske arbejdsmarked - i hvert fald en risiko for et langt større pres?
Og er det ikke rigtigt, at i det notat, vi endda fik af den tidligere regering her i Folketinget sidste år omkring det her spørgsmål, opererer man faktisk også med risikoen for, at det vil skabe nogle alvorlige dønninger på arbejdsmarkedet, og forbeholder sig faktisk retten til i den situation at kunne gribe ind?
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-21:
Til hr. Claus Larsen-Jensen: Venstre agter altså ikke at begrave hverken Rumænien eller Bulgarien.
Tværtimod er det jo netop vigtigt, at de lande, som ikke kommer med i denne runde, stadig væk er klar over, at døren er åben for dem ind til EU, den dag de er i stand til at opfylde medlemskravene, hvilket vil sige, at de er demokratier og i øvrigt har overtaget alle EU's sagsområder.
Så det er klart, at det er vigtigt at sende positive signaler til de to lande.
Hr. Henrik Dam Kristensen spørger om landbrugspolitikken og konkret om Kommissionens udspil i forhold til de østeuropæiske ansøgerlande.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Kommissionens udspil er et udgangspunkt for forhandlingerne, det ligger i sagens natur, men det, der skal ske under dansk formandskab, er jo, at vi skal forsøge at finde kompromiset, som sikrer, at dels de nuværende medlemslande, dels ansøgerlandene kan være tilfredse med resultatet.
Det er klart, at der er et udgangspunkt for en forhandling, men det er ikke nødvendigvis det sidste ord, der er sagt i den sag.
Der er jo to parter, og som man har kunnet høre mange steder, er ansøgerlandene ikke så begejstrede for, at de har fået nogle ordninger, der er langt ringere end EU's, og i øvrigt i meget, meget lang tid.
Claus Larsen-Jensen (S), 2002-05-21:
Forhåbentlig er resultatet, at vi i december kan foretage en udvidelse med 10 af landene, som forhåbentlig er klar.
Men vi har jo 2 lande, som alt tyder på på nuværende tidspunkt ikke kan blive færdige, nemlig Bulgarien og Rumænien.
Man taler direkte i landene om de 10 bryllupper og de 2 begravelser, og det efterlader et indtryk af, at de 2 efterlades på bagsmækken.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Charlotte Antonsen, hvilke overvejelser partiet Venstre gør sig i forhold til at lave en slags beslutning, der sikrer en slags anden indgang og en sikkerhed for, at Bulgarien og Rumænien, som jeg nævnte her, stadig væk fastholder et rimelig højt reformtempo og en udsigt til at kunne blive medlem af EU.
Lars Barfoed (KF), 2002-05-21:
For at forslaget kan indgå i debatten på et så tidligt tidspunkt som muligt, skal jeg i forlængelse af fru Charlotte Antonsens indlæg fremlægge forslag til vedtagelse fremsat af Venstre, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti.
Vi fremsætter følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig regeringens redegørelse for planerne
for det danske EU-formandskab.
Folketinget understreger, at det er af afgørende betydning at fremme udvidelsesforhandlingerne mest muligt med henblik på at kunne afslutte forhandlingerne med flest mulige kandidatlande inden udgangen af 2002.
Det er formandskabets hovedprioritet.
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-21:
Vi glæder os til at høre regeringens redegørelse om planerne
for det kommende danske EU-formandskab, der jo er det sjette i rækken.
Det officielle danske arbejdsprogram fremlægges først den 26. juni 2002, men alligevel er debatten i dag vigtig.
Alle partier har ønsket forespørgslen.
Uanset politisk ståsted har vi i Folketinget en klar interesse i, at arbejdet med at lede EU bliver en succes for Danmark.
Desuden vil dagligdagen her i Folketinget blive præget af formandskabet. Ministrene har mange møder i EU-kredsen, og vi må derfor skrue lidt ned for lovgivningsarbejdet det næste halve år, men det kan måske også være tiltrængt efter det sidste halve års travlhed.
Besvarelse
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-05-21:
Jeg tror, det var udenrigsministeren, som undervejs tilkendegav, at alting ikke ville være klaret af før selve topmødet i København, og dér ville der så være sager tilbage, som skulle løses: Det tror jeg er rigtigt.
En af de sager, som man meget nemt kunne forestille sig stod til en endelig politisk afklaring, når vi kom til topmødet i december i København, kunne være landbrugsspørgsmålet.
Jeg vil gerne sige til fru Charlotte
Antonsen: Socialdemokratiet er meget klar over, at det at drage en reform af den nuværende landbrugsordning ind i udvidelsesforhandlingerne kunne være at lægge gift for udvidelsesforhandlingerne.
Det er ikke dét, vi beder om.
Vi beder om, at Venstre i dag vil løfte sløret.
Hvad angår det udspil om landbrugspolitikken, som Kommissionen er kommet med til optagerlandene, er der jo rimelig bastant meldt tilbage, at det ikke er nok.
Hvilke kompromismuligheder forestiller man sig, at der kunne være?
Jeg vil gerne pege på, hvor Socialdemokratiet ser en af kompromismulighederne, nemlig strukturpolitikken, altså at man i højere grad satser på strukturpolitikken.
Jeg synes, at vi har brug for også på det her tidspunkt
i debatten at få nogle meldinger fra Venstre på disse områder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-21:
Mit spørgsmål følger lidt i samme boldgade.
Men det er, fordi jeg jo var meget tilfreds, lad os sige det på den måde, da jeg kunne se, at centrale ministre i regeringen meldte ud, at vi kunne regne med, at der ikke i de kommende år ville komme nye folkeafstemninger om forbeholdene. Vi skulle ikke trætte befolkningen med nye folkeafstemninger om forbeholdene.
Vi skulle først have fuldstændig klarhed over EU's nuværende udvikling, herunder specielt selvfølgelig udfaldet af regeringskonferencen.
Derfor blev jeg jo selvfølgelig også lidt forvirret, da jeg kunne se hr. Lars Barfoed i hvert fald være citeret for et andet synspunkt, nemlig at det skulle gå rasende stærkt.
Derfor ville jeg da gerne have, at vi under denne debat kunne få en afklaring af, hvad der p.t. er De Konservatives politik
på området.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-21:
Punkt 1, at Venstre hidtil har stået i spidsen for at få afviklet landbrugsstøtten.
Og punkt 2, at Venstre ikke vil åbne spørgsmålet om landbrugsstøtten.
Det er ikke umiddelbart helt nemt at få til at hænge sammen. Men forklaringen er jo nok, at dengang det var gratis for Venstre at gå rundt og sige, at man ville afvikle landbrugsstøtten, førte man det som en profilsag.
Så kom man i regering, og så koster det noget at have et synspunkt, og så har man det ikke længere.
Jeg vil godt spørge fru Charlotte Antonsen, om det ikke ganske enkelt er sådan, det hænger sammen. Så sagde udenrigsministeren, at han ikke ønskede et Sølvtæppe.
Nej, men det regnestykke, regeringen har, hænger ikke sammen.
Hvis man følger det regnestykke, bliver det et Sølvtæppe.
Og regeringen har åbenbart ikke tænkt sig at gøre noget ved det.
Det eneste, regeringen, i hvert fald Venstres ordfører, har at meddele, er, at man ikke vil åbne spørgsmålet om landbrugsstøtten.
Det er sandelig flot.
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-21:
Jeg vil gerne takke hr. Poul Nyrup Rasmussen for indrømmelsen
af, at der bliver udbetalt mere Øststøtte i år og næste år.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet ikke er tilfreds med Venstres syn på folkeafstemninger, nemlig at vi ikke vil fastsætte en dato allerede i dag, og så vil jeg gerne spørge: Hvornår synes Socialdemokraterne, der skal holdes en folkeafstemning? Ønsker Socialdemokratiet at give os en dato?
Apropos den forrige debat vil jeg også gerne stille et helt andet spørgsmål, og det er: Ønsker Socialdemokratiet i Europaudvalget at tage initiativ til, at vi skal åbne diskussionen i EU om en ny landbrugsreform, som hr. Henrik Dam Kristensen har foreslået?
Er Socialdemokratiet enig i det, og vil man gøre det i Europaudvalget?
Vil man fra Socialdemokratiets side åbne for en ny reform midt under udvidelsesforhandlingerne?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2002-05-21:
Til fru Charlotte Antonsen: Jeg synes, vi har manglet en debat om Danmarks placering i Europa, og derfor vil jeg gerne understrege, at jeg mener det alvorligt, når jeg siger, at vi faktisk også bør bruge dette efterår positivt til at genåbne debatten om Danmarks rette placering.
Jeg synes rent ud sagt, at regeringen har været alt for firkantet i sin udmelding om timingen, om hvornår vi skal have nye folkeafstemninger.
Jeg mener ikke, det er klogt.
Vi har gang på gang set, at udviklingen i Europa har bevæget sig på en uforudseelig måde, og jeg synes ikke, vi skal sige, at det må blive engang i 2006 eller 2007.
Jeg synes, det må afhænge meget af vores interesser, og det var derfor, jeg for et øjeblik siden pegede på vores interesse i asylpolitikken.
Selv om vi kan være uenige om dele af asylpolitikken, når vi går ind i det konkrete,
Til hr. Jens Kirk: Jo, udvidelsen har bestemt et perspektiv, men jeg savnede en mere ambitiøs dagsordensætning med perspektiver i.
Jeg kom ind på begivenhederne, efter at man formelt har underskrevet aftalen: Hvordan udvikler vi så samarbejdet med de nye lande yderligere?