Frank Jensen (S), 2000-01-19:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for tålmodighed til at tage en ny tørn med lovforslaget her, og selv om jeg måske ikke kan konkludere det af debatten, som fru Dorte Bennedsen indledte den med, nemlig at tredje gang er lykkens gang, så kan jeg da i hvert fald konstatere, at det er tredje gang, og så må vi se, om det undervejs også under udvalgsbehandlingen kan føre frem til, at Folketinget kan få vedtaget den lovgivning, som et flertal i Folketingets Europaudvalg den 2. december 1994 har givet mandat, som også hr. Kalnæs var inde på, til, at vi skulle implementere direktivet i.
Vi har jo i dag to registerlovgivninger, og vi skal implementere direktivet til også at kunne rumme den lovgivning, vi har af national karakter, og formålet med lovforslaget er på en og samme tid at se i øjnene, at der er sket store forandringer i samfundet, som gør, at vi må forny vores egen registerlovgivning og så få direktivet implementeret.
I det lovforslag, vi behandler i dag, er der, som ordførerne har været inde på, sket en række ændringer i forhold til det tidligere lovforslag.
Baggrunden for de ændringer er navnlig den debat, der tidligere har været af lovforslaget her i Tinget og også i offentligheden, i medierne.
Formålet med ændringerne er først og fremmest at forbedre og tydeliggøre de registreredes retsstilling.
Formålet er endvidere at sikre informations- og ytringsfrihed.
Jeg vil nu kort omtale nogle af de væsentligste ændringer af lovforslaget, som også har været trukket frem af ordførerne under debatten i dag.
Et kritikpunkt mod det tidligere lovforslag har været, at det var uklart, om informations- og ytringsfriheden blev sikret tilstrækkeligt.
For at undgå enhver tvivl herom indeholder det nye lovforslag en tydelig bestemmelse, en udtrykkelig bestemmelse om, at loven ikke gælder, hvis det vil være i strid med informations- og ytringsfriheden efter den europæiske menneskerettighedskonventions art. 10, som også fru Anne Baastrup drog frem under debatten.
Et andet spørgsmål i debatten har været, om personoplysninger, der i dag kan offentliggøres gennem Internettet, fortsat vil kunne offentliggøres, når den nye lov om behandling af personoplysninger er trådt i kraft.
Hr. Kim Behnke var just inde på det tema.
Det nye lovforslag gør det klart, at dette er tilfældet.
I lovforslagets bemærkninger anføres det således, at personoplysninger, som offentlige myndigheder og private virksomheder efter de gældende regler og registerlovgivningen kan offentliggøre uden samtykke, også kan offentliggøres uden samtykke efter lovens ikrafttræden.
Det gælder, selv om oplysningerne offentliggøres gennem Internettet og dermed bliver offentligt tilgængelige i lande uden for EU.
Det betyder bl.a., at offentlige myndigheder, der udarbejder postlister, fortsat vil kunne gøre postlisterne tilgængelige gennem medier som Internettet.
Der har været rejst spørgsmål om, hvordan forholdet er mellem reglerne i lovforslaget og regler i anden lovgivning, der giver den registrerede en bedre retsstilling.
Fru Dorte Bennedsen var inde på det tema.
Det spørgsmål besvares nu udtrykkeligt i lovforslaget og i lovteksten.
Regler om behandling af personoplysninger i anden lovgivning, som giver den registrerede en bedre retsstilling, går forud for reglerne i lovforslaget.
Det betyder bl.a., at regler i lov om patienters retsstilling om sundhedspersoners videregivelse af helbredsoplysninger fortsat finder anvendelse.
Det samme gælder f.eks. regler i lov om brug af helbredsoplysninger på arbejdsmarkedet.
En stor del af debatten har været koncentreret om beskyttelse af oplysning om enkeltpersoners væsentlige sociale problemer og strafbare forhold.
Det har været fremført, at det tidligere lovforslag ikke gav den samme beskyttelse som den gældende registerlovgivning, idet disse oplysninger efter direktivet om behandling af personoplysninger ikke anses for at være følsomme oplysninger.
Som eksempel har det været anført, at sociale myndigheder uden samtykke vil kunne videregive oplysninger om klienters væsentlige sociale problemer og strafbare forhold til private arbejdsgivere, der skulle tage stilling til, om den pågældende person burde ansættes.
I det nye lovforslag er der indsat en bestemmelse, som vil betyde, at oplysninger om væsentlige sociale problemer, strafbare forhold og andre rent private forhold ikke uden samtykke må registreres eller videregives i videre omfang end i dag.
På det sociale område foreslås i øvrigt regler, der giver bedre beskyttelse end den gældende registerlovgivning.
Sociale myndigheders adgang til at videregive oplysninger om rent private forhold, f.eks. helbredsoplysninger og oplysninger om væsentlige sociale problemer og strafbare forhold, skal således ikke afgøres efter kriterier, der svarer til den gældende registerlovgivning, men efter mere restriktive kriterier, der svarer til reglerne i forvaltningsloven.
Sociale myndigheder må derfor heller ikke i fremtiden uden samtykke videregive oplysninger til private arbejdsgivere om klienters væsentlige sociale problemer og strafbare forhold.
Det har naturligvis ikke været meningen at ændre den gældende retstilstand på dette punkt.
Det fastsættes derfor nu udtrykkeligt i lovteksten, at der for den offentlige forvaltning ikke må føres edb-registre med oplysninger om politiske forhold, som ikke er offentligt tilgængelige.
Efter det tidligere lovforslag kunne virksomheder behandle, dvs. registrere og videregive oplysninger om personnumre i tre tilfælde, som fru Anne Baastrup også var inde på.
For det første hvis der var hjemmel hertil i anden lovgivning, for det andet med den registreredes udtrykkelige samtykke og for det tredje i særlige tilfælde uden samtykke.
I det nye lovforslag foreslås adgangen til at registrere oplysninger om personnumre begrænset til de to førstnævnte tilfælde.
Hermed videreføres den gældende retstilstand, dog således at et udtrykkeligt samtykke i modsætning til i dag også kan danne grundlag for registrering.
Med det nye lovforslag begrænses endvidere virksomhedernes adgang til uden samtykke at videregive oplysninger om personnumre, således at den gældende retstilstand på dette punkt også videreføres.
I forhold til det tidligere lovforslag indeholder
det nye lovforslag regler, som giver forbrugere en væsentlig bedre beskyttelse imod, at oplysninger om den pågældende uden samtykke videregives til andre virksomheder til brug for markedsføring.
Samtidig er formålet at gennemføre en ordning, som må antages at være inden for rammerne af direktivet om behandling af personoplysninger.
De gældende regler skal bl.a. ses i sammenhæng med et forslag til regler om direkte markedsføring, som overvejes indsat i markedsføringsloven.
Jeg sendte i sidste uge en høringsoversigt og de høringssvar, som vi har modtaget fra en række organisationer og virksomheder m.v. vedrørende de foreslåede regler om uanmodet markedsføring.
I lyset heraf vil regeringen tage endelig stilling til, hvordan reglerne skal udformes.
Det vil ske i forbindelse med fremsættelse i næste måned af et forslag til lov om gennemførelse af fjernsalgsdirektivet. Jeg synes derfor ikke, jeg på nuværende tidspunkt bør komme nærmere ind på dette spørgsmål.
Efter lovforslaget vil den registrerede kunne give sit udtrykkelige samtykke til, at bestemte oplysninger om den pågældende kan behandles hos f.eks. en privat virksomhed. I det tidligere lovforslag var det forudsat, at dette samtykke kunne tilbagekaldes.
Det fastsættes nu i selve lovteksten, at den registrerede kan tilbagekalde et samtykke.
Efter lovforslaget vil den registrerede kunne klage til tilsynsmyndigheden, Datatilsynet, hvis den pågældende er utilfreds med en behandling af personoplysninger, som f.eks. en offentlig myndighed eller privat virksomhed foretager.
I det tidligere lovforslag var det forudsat, at den registrerede kunne klage til tilsynsmyndigheden. Klageadgangen beskrives nu udtrykkeligt i lovteksten.
Efter det tidligere lovforslag kunne den registrerede gøre indsigelse mod nogle nærmere bestemte former for lovlig behandling af personoplysninger om den pågældende.
Var indsigelsen berettiget, skulle behandlingen ophøre.
I det nye lovforslag fastsættes det, at den registrerede altid kan gøre indsigelse mod behandling af personoplysninger om den pågældende, lovlig som ulovlig.
Er indsigelsen berettiget, skal behandlingen ophøre.
Som flere ordførere har været inde på, så har professor, dr.jur. Peter Blume i et notat til Retsudvalget kommenteret nogle af de ændringer, som jeg lige har beskrevet.
Retsudvalget har bedt mig om at kommentere notatet.
Jeg regner med at oversende kommentarer til Retsudvalget i morgen eller på fredag til det notat, der nu foreligger fra professor Peter Blume.
Det er altså ikke på alle punkter en kritik og en afvisning af de forandringer, der er sket i lovforslaget.
Hans kritik, hvor der er tale om kritik, er koncentreret om nogle enkelte bestemmelser, og kritikken af disse bestemmelser er først og fremmest af lovteknisk karakter og går altså ikke på det materielle indhold.
Helt overordnet kan jeg oplyse, at Justitsministeriet ikke er enig i den kritik, som professor Peter Blume har fremsat.
Professor Blumes kritik betyder med andre ord ikke, at vi vil trække nogle af de nye forslag tilbage.
Det vil vi redegøre nærmere for i det svar, vi i morgen eller på fredag sender til Retsudvalget.
Til sidst vil jeg blot minde om, at det, som alle ordførere har været inde på, nu er tredje gang, vi behandler
et lovforslag om behandling af personoplysninger, og jeg tror, enhver ved, at sådan en lovgivning skal vi jo have.
Det nuværende lovforslag indeholder, som jeg har været inde på, en række ændringer i forhold til det tidligere lovforslag; hermed er der taget højde for den kritik, som det tidligere lovforslag blev udsat for.
Jeg mener derfor, at tiden nu må være moden til, at vi i denne samling kan færdigbehandle og forhåbentlig vedtage lovforslaget, og det er mit indtryk, at ordførerne for en række partier er af samme opfattelse.
Måske har man ikke helt afklaret endnu, hvordan man endeligt vil stille sig, men jeg håber, og jeg tror, at det her, som fru Birthe Rønn Hornbech lagde vægt på, må være sidste tørn.
Jeg vil gøre mit til, at det ender sådan.