runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Nu er der jo to ting at sige til det.
Det ene er, at jeg håber, hr. Jan Petersen er enig i, at hvis man har et ansvar for noget, så har man også en forpligtelse til løbende at følge det, og hvis forudsætningerne skrider, så gør man noget ved det.
Der håber jeg, at der er en fælles forståelse af, hvordan man bør arbejde rent politisk – ligesådan som jeg tror man arbejder så mange andre steder.
Det næste er så: Hvad er det for nogle forudsætninger, der er skredet?
Det er jo sådan, at de tal, der oprindelig blev meldt ud, er baseret på nogle gamle tal, nogle ældre tal.
Det, man rent faktisk gør, når man udligner, når man laver den konkrete udmøntning, er baseret på nyere tal.
Jeg synes, og sådan har jeg også svaret hr. Carsten Hansen, at det ville være fint ud fra de forskellige talstørrelser, vi har – det ene sæt og det andet sæt – at gå på jagt og finde ud af, hvad det så var, der medførte den forskel, hvad det er, der er sket i den mellemliggende tid.
For svaret, som vi får, er jo, at det, man rent faktisk gør, er baseret på nyere viden end den, der kunne uddrages af de gamle tal.
Nyere viden skal man normalt reagere på baggrund af, der er jo ikke i sig selv noget forkert i, at man baserer det, man rent faktisk gør, på den viden, der er nyest, i stedet for den gamle viden fra gammel tid.
Det håber jeg vi kan blive enige om.
Jan Petersen (S), 2006-10-05:
Jeg har hørt flere gange, at hr. Thulesen Dahl omtaler sit arbejde som kommunalbestyrelsesmedlem i det sydlige Østjylland, og det gør jo, at vi taler med en indsigtsfuld mand.
Nu vil jeg så lige have hr. Thulesen Dahl til at forholde sig til et par tal, som jeg kender fra, hvor jeg er fra.
Det er da bristede forudsætninger.
Kunne hr. Thulesen Dahl ikke tage det med ind i sine overvejelser, når nu han skal i gang med det næste problem, han har, efterhånden som han opdager, at hans kommunalreform ikke hænger sammen, at her er der sådan set nogle oplysninger, som er fejlagtigt anvendt i regeringen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Det sidste er simpelt hen ikke korrekt, det er bare en konsekvens af det kommunale selvstyre, at der er nogle gange, hvor pengene ikke kommer derhen, hvor vi gerne vil have dem, fordi vi simpelt hen er forhindret i at styre pengene tilstrækkeligt direkte ud til de enkelte kommuner på grund af det kommunale selvstyre.
Jeg vil godt sige, når man efterlyser en vision, at jeg har en vision om, at vi i løbet af det næste års tid nærmest får redefineret forholdet mellem stat og kommune.
Det kan jo ikke blive ved, som det er.
Det kan ikke blive ved sådan, at man fra kommunernes side laver nogle aftaler med staten, som de enkelte borgmestre så har meget svært ved at ville anerkende gyldigheden af, og at de så kommer i Folketingets Kommunaludvalg og siger: I skal lige gøre noget for min kommune.
For det er jo inkonsekvent i forhold til, at man har lavet en samlet aftale.
Der er noget helt principielt, vi skal forholde os til, og jeg er med på, at vi ender med fuldt kommunalt selvstyre.
Det ligger der mange fordele i, hvis kommunerne selv vitterlig ønsker kommunalt selvstyre med det ansvar, der også ligger i det kommunale selvstyre.
Lene Hansen (S), 2006-10-05:
Jeg er ikke helt sikker på, at det faktisk var et svar på mit spørgsmål, ordføreren gav, men så vil jeg prøve i en anden boldgade.
Må vi ikke have lov til at høre hr. Thulesen Dahls vision for fremtiden for det kommunale selvstyre?
For mig at høre kunne det godt lyde, som om det er i fare under den siddende regering
Jeg kan forsikre ordføreren for, at Socialdemokratiet går varmt og helhjertet ind for det kommunale selvstyre, og jeg kan høre, at det gør ordføreren også i visse sammenhænge: Især når det er nedskæringer, der skal effektueres, må kommunerne selv finde ud af det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
En anden problemstilling er jo, at når vi kommer med penge fra staten til kommunerne, så skal pengene fordeles efter det såkaldte bloktilskudsprincip, så det altså bliver fordelt ud til alle kommuner.
Vi havde jo hellere set, eksempelvis da vi for 3 uger siden kom med 424 mio. kr. mere, at man havde brugt de penge målrettet til de kommuner, der har de største problemer.
Hvor var modstanden mod at gøre det?
Hos kommunerne selv.
Kommunernes Landsforening, som repræsenterer kommunerne, ønskede jo ikke, at de 424 mio. kr. gik derhen, hvor problemerne er størst, hvor udfordringerne er størst, hvor økonomien ikke hænger særlig godt sammen.
Det er jo i virkeligheden et klokkeklart eksempel på, at man godt kunne gøre noget, der var bedre; det ville skabe en større følelse af retfærdighed ude i de enkelte kommuner, hvis man kunne målrette statens penge endnu mere, men der støder vi imod det kommunale selvstyreprincip om, hvordan tingene skal fungere.
Hvis Socialdemokratiet i Kommunernes Landsforening vil være med til at argumentere for et andet princip, at vi gør det på en anden måde, så har den her debat faktisk bragt os noget af et skridt videre.
Jeg er spændt på på et tidspunkt i løbet af dagen at høre, om det er så vel.
Jeg tror det ikke, men jeg håber.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jeg kan se, at der er indledt en konkurrence mellem regeringspartierne om benævnelser på dem, der aktionerer i øjeblikket.
Fru Pia ChristmasMøller anvendte ikke begrebet socialistiske ballademagere – det er statsministerens udtryk – men hun talte noget om skingre protestråb, og jeg synes, det er en ufuldstændig analyse.
I SF har vi været på rundtur for at tale med borgmestre, der synes, de ikke alene har en svær, men en umulig opgave.
Vi startede i Helsingør, hvor borgmesteren hedder Tærsbøl, og han var ikke skinger; han talte såmænd pænt og roligt og stille.
Jeg tror, han er et ordentligt konservativt menneske, lidt folkelig og sådan noget, men optaget af, at han ikke kan forklare sine borgere, at selv om han har 500 mio. kr. liggende i kassen, skal han nu skære ned.
Den næste borgmester, vi besøgte, var Høje Taastrups.
Hans store bekymring er, at han er blevet ramt af både udligningsreformen og strukturreformen, og at han er borgmester i en vækstkommune og derfor skal spare.
Er det skingre folk, der løber stormløb mod regeringen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Nej, men jeg tror heller ikke, hr. Villy Søvndal har mødt dem på gaden.
Jeg tror ikke, hr. Villy Søvndal har mødt disse udmærkede borgmestre under BUPL's bannere, så hr. Villy Søvndal har fuldstændig ret.
Der er tale om konservative borgmestre, som selvfølgelig er urolige for, hvad der nu sker.
Der er mange ubekendte i den konkrete situation, fordi der er tale om en meget omfattende reform og ikke alene en strukturreform, hvor en lang række opgaver skal overføres fra de nuværende amter til kommunerne.
Det er et selvstændigt og meget kompliceret regnestykke.
Dertil kommer en udligningsreform, som også ændrer fordelingsnøglerne, og desuden bliver de forskellige bloktilskud jo fordelt ud fra den konkrete udvikling i kommunerne.
Er der tale om vækst?
Er der tale om flere ældre?
Er der tale om flere socialt udsatte osv.?
Der er utrolig mange kilder til usikkerhed, og jeg kan da godt forstå, at nogle borgmestre kan være en lille smule bekymrede og også lidt ømskindede.
Selv Ekstra Bladet taler om løgnagtige agitatorer, fordi de rent faktisk har lavet en kampagne på et falsk grundlag og har gjort en masse mennesker – ikke bare borgmestre, og de overlever nok, men almindelige forældre – urolige på et falsk grundlag.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jeg takker for svaret, for det var faktisk hyggelige folk at besøge, og derfor vil det også være helt urimeligt at betegne dem som løgnagtige agitatorer.
De løfter, de fik i forbindelse med udligningsreformen, holder ikke stik.
De bliver ramt samtidig af både udligningsreform, af strukturreform og af, at deres kommuner er vækstkommuner, og det, de er vrede over, er, at de i et land, der er ufattelig rigt, skal forklare deres borgere, at prisen for at være så rig er, at de nu skal skære ned på skoler, på daginstitutioner og på ældreområdet.
Jeg forstår, at fru Pia Christmas-Møller synes, det er en forståelig reaktion, og jeg tror, at det også vil være klogt af regeringen at erkende det, for de er jo på linje med 73 pct. af befolkningen.
Tre ud af fire synes ikke, det er rimeligt, at der skal skæres ned, så jeg håber, at jeg hermed har rehabiliteret de konservative borgmestre.
Margrethe Vestager (RV), 2006-10-05:
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører markant undervurderer de socialdemokratiske kompetencer med hensyn til at lave en skattereform, der faktisk kunne gå ind og rette op på det her, og jeg synes også, at selv om Socialdemokratiet har en meget progressiv trafikpolitik, er det en meget, meget lav hastighed, der er på den vej, man har begivet sig ud på i øjeblikket.
For når vi ser på, hvor lang tid Socialdemokratiet vil frede regeringens skattepolitik, uanset at den jo i meget vide stræk er opfundet af hr. Ole Stavad, så tyder det jo på, at man er ekstremt berøringsangst over for at få en egentlig diskussion om, hvordan vores skattesystem skal se ud, så flere kan komme i arbejde, og så vi kan blive ved med at investere i den offentlige sektor.
Vi er ikke interesseret i skattelettelser.
Vi er interesseret i en skattereform som et middel til at kunne investere i den offentlige sektor, og det troede vi egentlig vi delte med Socialdemokratiet, fordi vi også deler opfattelsen af, at der skal føres en ansvarlig økonomisk politik.
Så derfor er det, vi har brug for i dag, at få at vide, at Socialdemokratiet er klar til her og nu at gå ind i drøftelserne om en skattereform, der sørger for, at skatten holder sit niveau, så vi kan få en reform, der gør det muligt at investere ansvarligt i den offentlige sektor.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
For så vidt angår omstillingsudgifter, har kommunerne jo allerede i dag, altså før kommunalreformen, i hvert fald de fleste kommuner, udgifter til omstilling, til fornyelse, til strukturelle forbedringer.
Det var ikke for meget forlangt at mene, at de midler kunne gå til at bidrage til en omstilling til den nye kommunalreform.
Og må jeg så ikke godt sige, at der er lagt op til, at kommuner med særlig vanskelige forhold kan søge om konkret støtte i Indenrigsministeriet.
Der er en samlet pulje på 330 mio. kr., og af de 330 mio. kr. var der 150 mio. kr. særligt til nogle kommuner, der var ramt i en overgangsperiode.
Nu er pengene brugt.
Men vi har altså haft blik for, at der kunne være nogle helt særlige, særlige omstændigheder, som skulle afføde en ekstra hjælpende hånd.
Så det er jo ikke så rigidt og firkantet, som man ønsker at fremstille det her.
Det er et stort projekt, og jeg forstår godt, at mange har svært ved helt at overskue det i denne budgetlægningsfase.
Ole Glahn (RV), 2006-10-05:
Men for omkring 3 uger siden sad jeg i et borgermøde i Kalundborg, hvor vi skulle drøfte budgettet, og der kunne man som borger se, at der var 25 mio. kr. mindre i tilskud til næste år.
Der blev så spurgt, hvordan det kunne være.
Jo, det var, fordi engangsudgifterne til kommunalreformen hos os cirka ville komme til at blive 25 mio. kr.
Jeg vil gerne spørge fru Christmas-Møller, om hun mener, det er rimeligt, for jeg synes, det er dybt urimeligt, at man først skal afholde nogle udgifter i 2006, som kommunerne skal finansiere, og det betyder, at hvis man kommer over den ramme, som regeringen har lagt for, hvad man må have af udgifter, bliver man trukket i bloktilskud næste gang.
Jeg synes, det minder om rockermetoder, hvor der er dummebøder, hvis man bruger nogle penge, som nogle andre har pålagt en.
For det er jo regeringen, statsmagten, der har pålagt kommunerne de ekstra udgifter ved kommunalreformen.
Jeg taler om engangsudgifter og ikke om langtidsudgifter.
Det er engangsudgifter til omstillingen.
Og på grund af det kan man så risikere at blive trukket i bloktilskuddet næste år.
Synes fru Pia Christmas-Møller, at det er en rimelig måde at behandle kommunerne på?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Første gang, lad gå.
Jeg fangede nuancerne i det der med banket eller lagt ned, vil jeg sige til hr. Gade, men jeg synes ærlig talt ikke, man kunne forvente det fra netop hr. Gade og SF, som sædvanligvis prøver at pudse en profil, der har ligestillingsperspektiv i sig.
Jeg synes ærlig talt, at det var en lidt sexistisk bemærkning.
Lad det nu ligge.
Ja, jeg kan ikke lade den gå forbi anden gang, for så god var den heller ikke.
Med hensyn til det indholdsmæssige kan jeg ikke acceptere, at vi ikke har stået fast på, at vedvarende energi skulle overtage en stadig større del af vores forbrug, hvad enten det gælder det samlede forbrug eller vores elforbrug.
Rent faktisk ligger Danmark helt i top her.
Vi ligger så meget i top, at vi kan blive et drivende lokomotiv også på europæisk niveau.
Skulle vi så ikke, de krasse bemærkninger ufortalt, finde sammen om det, der dog forener.
Vi er så lille et land, og energiudfordringen og miljøudfordringen er så stor, at vi burde samles om det, vi kan samles om, frem for at finde de hjørner, hvor vi kan splitte det hele ad.
Steen Gade (SF), 2006-10-05:
Jeg vil godt sige til fru Pia Christmas-Møller, at hun må have misforstået mig, for jeg synes, det ville være fantastisk, om miljøministeren havde vundet kampen på miljøområdet over statsministeren, enten hun havde banket ham, eller hun havde lagt ham ned, det er jeg ligeglad med, bare det er den linje, der for alvor bliver kørt igennem.
Det vil jeg støtte fuldt og helt, alt hvad jeg kan.
Så det er en misforståelse, at jeg var ked af det.
Jeg var ikke ked af det.
Den overskrift ville være fin, hvis den passede.
Men fru Pia Christmas-Møller har faktisk ikke ret i, at der ikke er svækkelser.
Vi kan jo ikke nå det i dag, men jeg har en liste her med 13 områder, hvor regeringen, hvad angår en bæredygtig udvikling, har svækket de målsætninger, som vi allerede havde i 2001.
Det er alt fra ulandshjælp – det ved fru Pia Christmas-Møller – til grønne indkøb, det er på området for vedvarende energi og en lang række andre områder.
Det kan vi komme tilbage til, men det er simpelt hen lodret forkert, når Det Konservative Folkepartis ordfører siger, at der ikke er svækkelser af målsætninger.
Der er masser af svækkelser.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Det korte af det lange er, at enhver i denne sal formentlig på egen krop kender til det grundvilkår, vi jo alle sammen har som politikere, nemlig at vi ikke selv sætter overskrifterne, og at vi ikke selv sætter mellemrubrikkerne.
Det gør journalisterne, og det håndhæver de deres gode ret til.
At vi har en miljøminister, der har ambitioner, at vi har en statsminister, der tegner den fælles regering i miljøspørgsmålene, og at de gør det med en og samme stemme og med et og samme budskab, kan jeg ærlig talt ikke se
er et problem.
Tværtimod mener jeg faktisk, at det er en styrke.
Så skulle vi ikke lade det være ved det.
Om jeg mener, at der har været tale om 5 forsømte år?
Nej, det mener jeg ikke.
Det andet spørgsmål lød: Vil vi være med til at genoprette nogle af de mål, der er blevet svækket?
Hvis vi ser på den forpligtelse, som vi har ifølge Kyotoaftalerne, ser tingene jo langt bedre ud i dag end bare for 2 år siden.
Den manko, vi har nu,
ligger i størrelsesorden 2-7 mio. t, hvor vi for ganske få år siden lå i størrelsesorden 2025 mio. t. Så jo, den borgerlige regerings indsats har virket.
Steen Gade (SF), 2006-10-05:
Jeg står her med en af de der utallige uddelingsaviser, hvor fru Pia Christmas Møllers partifælle, miljøministeren, siger, at hun har vundet miljøkampen.
Nu kan jeg ikke rigtig se her, for jeg har ikke mine briller på, om hun har banket statsministeren på plads, eller om hun har lagt ham ned, det er jeg ikke helt klar over, men i hvert fald har hun vundet.
Det kunne være interessant at vide, hvad der ligger i det.
For der var ikke så meget miljø i statsministerens tale og intet i Venstres ordførers tale.
Men der var da noget i Det Konservative Folkepartis ordførers indlæg.
Vil det sige, at Det Konservative Folkeparti er enig med os i, at vi faktisk har haft 5 forsømte år på det her område?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vil Det Konservative Folkeparti så være med til at genoprette alle de områder, hvor man har svækket mål, som vi allerede havde i 2001, hvor man har svækket indsatsen, og hvor man bruger færre midler?
Vil Det Konservative Folkeparti være med til bare at foretage den reparation og nå på niveau med det, som Danmark havde af mål i 2001?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
For det første er minimumstimetallet lovbundet, så det kan man ikke disponere sig fra ude lokalt, det er lovbundet.
Dertil kommer – altså, jeg ved ikke, hvordan jeg skal formulere mig, jeg synes jo, jeg prøver at gøre det meget klart – at en aftale er en aftale.
Vi har indgået en aftale med Kommunernes Landsforening, og vi står ved den, og det har vi nu her i det seneste par døgn hørt at Kommunernes Landsforening også gør.
Og der er set under et flere penge til kommunerne næste år, end der var i år, og der var flere i år, end der var sidste år, mærkbart flere penge.
Så set under et forventer jeg som givet, at aftalen bliver overholdt, og derfor vil jeg ikke forholde mig til en vis situation.
For jeg forventer, at aftalen bliver overholdt.
Christine Antorini (S), 2006-10-05:
Jeg takker for beskrivelsen af min yderliggåenhed, og så vil jeg prøve at se, om jeg kan være meget moderat her i mit spørgsmål.
For det, jeg egentlig lagde op til, da jeg hørte, der var en åbenhed hos den konservative ordfører, var, at hvis det nu viste sig, at der var problemer omkring økonomien, så ville man kigge på det, fordi man faktisk i Det Konservative Folkeparti var optaget af, at på nogle kerneområder skulle det ikke gå ud over kvaliteten af den offentlige service.
Det var den ekstremisme – jeg er ked af det, hvis det lød ekstremistisk, men det var bare det, jeg lyttede mig til i det, som ordføreren sagde.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre, hvis det viser sig, at man alligevel er nødt til at skære på timetallet i folkeskolen – nu holder vi os bare til det – for jeg har altid opfattet, at hvis der var noget, Det Konservative Folkeparti var optaget af, var det, at skolerne rent faktisk fik de undervisningstimer, de skulle have?
Jeg vil bare minde om, at der er en bred aftale, også for sådan en ekstremistisk en som mig og mit centralistiske parti, om, at vi faktisk synes, at kvaliteten i folkeskolen skal løftes.
Hvad nu, hvis kommunerne ikke er i stand til det?
Er det deres egen sag, eller vil De Konservative reelt gøre noget for at løfte kvaliteten, som det fremgår af folkeskoleforliget?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Jeg sagde allerede i mit ordførerindlæg, at Det Konservative Folkeparti står bag det kommunale selvstyre.
Vi mener ikke, at svaret på de udfordringer, vi står over for lige nu, er at løse os fra det kommunale selvstyre.
Det betyder også, at man kommunalt ikke bare har magt til at disponere, men også pligt til at tage ansvaret for de dispositioner, som man foretager.
Må jeg ikke minde om, at billedet jo er meget varieret.
En af sammenlægningskommunerne i det jyske, som i forvejen råder over 17 – sytten – sportshaller, er i færd med at opbygge endnu en hal og dertil et musikhus.
Det er i hvert fald ikke en sag, der med fordel kan blive løst herinde fra Folketinget.
Jeg tror ikke på den form for centralisme, men nu kommer fru Antorini jo fra et endnu mere yderliggående venstrefløjsparti end Socialdemokraterne og er måske mere besnæret af centralistisk tankegang, end jeg med mit udgangspunkt og værdigrundlag er.
Christine Antorini (S), 2006-10-05:
Jeg synes da, at det er utrolig positivt at høre fra den konservative ordfører, at Det Konservative Folkeparti ikke er ude på at dræne kommunekasserne og er meget opmærksom på, at der kan være lidt skvulp – sådan hørte jeg det – nu, hvor man er ved at planlægge budgetterne.
Men budgetterne falder jo på plads ganske snart.
Når vi når den 15. oktober, ligger budgetterne der.
Så er det, man diskuterer, ikke bare, hvad man tror man skærer ned ude i kommunerne; så ved man, hvad det er, der bliver skåret ned i kommunerne.
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører: Når nu vi kender budgetterne den 15. oktober, og hvis det viser sig, at der bliver skåret i efteruddannelse til lærerne, at der bliver skåret i de renoveringer, man ellers havde planlagt ude på folkeskolerne, at man rent faktisk ikke kan øge timetallet, som jo ellers er en konservativ mærkesag, f.eks. med hensyn til dansk og historie – hvilket i øvrigt er en del af et bredt forlig om at løfte kvaliteten i folkeskolen – hvis det viser sig, at der sker alle de her nedskæringer, er Det Konservative Folkeparti så parat til at finde de penge, der skal til, sådan at det ikke går ud over f.eks. skolerne?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Hvis det skulle være århundredets joke, har man ikke meget at more sig over i det her århundrede, må jeg sige.
Forudsætningerne er klare, vi har lagt tingene frem, vi har lavet en aftale med Kommunernes Landsforening.
Det er meget komplekst og meget uoverskueligt lige nu, hvad de konkrete tal bliver.
Kommunerne er i en budgetlægningsfase, og det er det, vi mærker.
De er lidt sårbare, de er lidt nervøse, de har borgerne tæt på, og det er alt sammen forståeligt.
Vi vil have en ansvarlig offentlig økonomi, og kommunerne skal have, hvad de skal bruge for at sikre borgerne den velfærd, vi alle sammen forventer og kræver af dem, hverken mere eller mindre.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-05:
Ja, hvor svært kan det være?
Man har jo allerede én gang justeret med et trecifret millionbeløb, og jeg er da glad for at høre, at den konservative ordfører nu siger, at når – og læg mærke til, at jeg ikke siger hvis – forudsætningerne ikke holder, er Det Konservative Folkeparti parat til at dække kommunerne ind.
Det er jeg meget glad for at høre, for hvis vi nu skal være helt ærlige – nu ved jeg, at Det Konservative Folkeparti elsker at tale om tidligere socialdemokratiske statsministre – er det så ikke århundredets joke, at strukturreformen er udgiftsneutral for kommunerne i en sådan grad, at selv ikke Poul Schlüter ville have fejet det ind under gulvtæppet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Hr. Ammitzbøll ved jo godt, at kommunalreformen har fået den økonomi med sig, som de involverede parter mente skulle til.
Vi har en aftale med Kommunernes Landsforening, og vi viste så oven i købet parathed til at komme med en yderligere bevilling på 424 mio. kr., da vi blev opmærksomme på, at der er nogle særlige forhold i forbindelse med ændringen i opgavefordelingen fra amterne til kommunerne.
Vi er ikke ude på at dræne kommunekasserne; vi er ude på at lave en struktur, der gør det muligt for det danske samfund som helhed at gøre tingene bedre.
Og skulle der ske ting, som er helt imod forventningerne, er det da en politisk forpligtelse at kigge på det.
Hvor svært kan det være?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-05:
Tidligere i dag prøvede jeg at få en tredje tilståelse ud af Venstres ordfører, hr. Troels Lund Poulsen, og nu kan jeg se, at det gik meget hurtigere, end jeg egentlig havde forventet, for det forslag til vedtagelse, som VOK-partierne er kommet med, ligner jo næsten en tilståelse af, at man ikke dækker de udgifter, der er i forbindelse med kommunalreformen.
Vi hørte meget om, at kommunalreformen var udgiftsneutral, det stod i samtlige ca. 50 lovforslag.
Mener den konservative ordfører også, at kommunalreformen er udgiftsneutral for kommunerne, eller er det sådan, at de egentlige engangsudgifter vil komme til at trække ned i den kvalitet, der egentlig burde være i den offentlige service?