runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2002-02-05:
Det, at hr. Jørn Jespersen påstår, at det er et tyndt grundlag, der er kommet frem på finansloven, er da en opfattelse, hr. Jørn Jespersen har lov at have.
Jeg tror ikke, de mennesker, der i første omgang var ramt af kraftige besparelser på uddannelsesområdet, synes det samme som hr. Jørn Jespersen.
Jeg tror ikke, at de ældre synes det samme som hr. Jørn Jespersen.
Jeg tror ikke, at de mennesker, der bliver berørt af de forbedringer, der sker på hospitalsområdet, synes det samme som hr. Jørn Jespersen.
Jeg tror også, at der er nogle økologer, der sidder i dag og er glade for 6 mio. kr. og ikke synes det samme som hr. Jørn Jespersen.
Jeg ved jo ikke, når hr. Jørn Jespersen og SF har ført finanslovforhandlinger med den regering, som SF førte forhandlinger med dengang, hvad SF har siddet og sagt i løbet af natten, og hvad SF har fået igennem.
Jeg tror heller ikke, at SF nogen sinde har offentliggjort et stykke papir, hvor der stod: Og forresten vil vi gerne gøre opmærksom på, at det her fik vi heller ikke igennem.
Sådan er forhandlinger.
Henrik Vestergaard (V), 2002-02-05:
Er det korrekt, at man også som folketingsmedlem godt kan glæde sig over, at B&O udvikler nogle flotte produkter, at man kan glæde sig over, at AGF køber en ny fodboldsspiller og dermed måske forbedrer holdets resultater, uden at det nødvendigvis kræver, at der skal noget statslig indblanding ind i dét?
Er det forbudt at sige, at man synes, Måltidets Hus er en god idé, men at man mener, at der er private aktører, der sagtens kan gennemføre det her?
Det vil vi så bifalde fra Venstres side hvis der er nogen der gør.
Vi siger jo ikke i Venstre, at man skal overtage det her.
Christian H. Hansen (DF), 2002-02-05:
Nu har hr. Jørn Jespersen set en seddel med nogle krydser, men jeg går ikke ud fra, at han har hørt forhandlingerne i nat, så skal hr. Jørn Jespersen da have skiftet parti i nattens løb og så måske have været med ved forhandlingsbordet; det tror jeg nu næppe.
Der er nok blevet spillet mange kort.
Det håber jeg da også, at hr. Jørn Jespersen har gjort, når han har forhandlet finanslov.
Så håber jeg da også, at SF har spillet mange kort, uden at jeg i øvrigt efterfølgende er gået ud og har sagt, at jeg tror, at SF var meget nemme at have med at gøre.
Det kunne jeg aldrig drømme om.
Men sådan er vi selvfølgelig forskellige som mennesker.
Det kan godt være, at Peter Gæmelke har sagt noget i den her retning; det er korrekt.
Det har han.
Men vi har en anden situation.
Og vi har nogle andre ting, hvor ministeren har sagt, at nu kommer der nogle forhandlinger om, hvordan det her kan blive strikket sammen.
De forhandlinger skal nok komme; dem skal vi ikke føre for åbent tæppe her i dag.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-05:
Tak for den klare tilkendegivelse af, at det her er et punkt, hvor Dansk Folkeparti har måttet bøje sig under finanslovforhandlingerne.
Man ønskede Måltidets Hus fortsat; det kunne man ikke komme igennem med.
Sådan er det.
Det er rigtigt, at når man er et støtteparti og indgår et finanslovforlig, så får man ikke alle sine ønsker opfyldt.
Jeg vil bare sige, at jeg i dag har kigget den ønskeliste, som Dansk Folkeparti har fået opfyldt, igennem, og der er i hvert fald betydeligt færre krydser på den, end der var på de ønskesedler, SF kom til finanslovforhandlinger med.
Det afspejlede sig jo også i, at det tog noget længere tid, end det gjorde med Dansk Folkeparti.
Men man har været meget nemme at have med at gøre fra Dansk Folkepartis side, og resultatet er altså bl.a., at Måltidets Hus, som man offentligt har tilkendegivet, at man støttede, nu bliver nedlagt med Dansk Folkepartis stemmer.
Det, jeg spurgte om med hensyn til Landbrugsraadet, var
Det var, om hr. Christian H. Hansen er bekendt med, at det, som Landbrugsraadets præsident har givet udtryk for i den offentlige debat, før den beslutning var truffet, var, at Landbrugsraadet ønskede, at staten skulle bevare sit engagement i Måltidets Hus. Er det ikke rigtigt?
Christian H. Hansen (DF), 2002-02-05:
Svar på det første spørgsmål: Ja, det er korrekt, at jeg har udtalt, at tanken om at nedlægge det her ikke er en blomst, der har groet i min baghave.
Og det vil jeg gerne stå ved, at det ikke er.
Den situation tror jeg alle politiske partier oplever.
Med hensyn til det andet spørgsmål har jeg den information, at Landbrugsraadet har tilkendegivet, at de kunne have interesse i at gå ind i det her projekt.
Nu kunne det jo også være, at andre bød ind og var interesseret i at komme med her, og at meget af det ville blive finansieret af udefra kommende faktorer, altså Landbrugsraadet, Horesta og andre.
Så kunne det da godt være, man kunne blive enige om, at hvis der manglede en lille smule, så gik man ind med nogle få midler.
Det har jeg ikke afvist.
Det tror jeg ikke, der er nogen, der har afvist i dag.
Men lad os nu se, hvad der kan blive drøftet i et sådant forum.
Henrik Vestergaard (V), 2002-02-05:
Nå, men så kan jeg jo spørge hr. Jørn Jespersen.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-05:
Spørgsmål nr. 1: Er det ikke rigtigt, at hr. Christian H. Hansen på Dansk Folkepartis vegne offentligt og i breve til folk, der har interesseret sig for Måltidets Hus, har tilkendegivet, at en eventuel nedlæggelse bestemt ikke var en idé, der stammede fra Dansk Folkeparti?
Men nu måtte man jo se, hvordan finanslovforhandlingerne gik.
Er det ikke også rigtigt? Under forudsætning af, at det er rigtigt, og det ved vi begge to, det er, er realiteten så ikke, at her er et punkt, som Dansk Folkeparti ikke er kommet igennem med under finanslovforhandlingerne?
Man har simpelt hen måtte acceptere, at her kom man ikke igennem med det. Jeg påstår ikke, det er det eneste punkt, man ikke er kommet igennem med, det er bare et meget aktuelt og konkret eksempel på de mange ting, man ikke er kommet igennem med.
Spørgsmål nr. 3: Har Landbrugsraadet ønsket, at staten trak sig ud af Måltidets Hus?
Er det et ønske, der er formuleret?
Eller er det tværtimod sådan, at Landbrugsraadets præsident offentligt har tilkendegivet, at han ønskede, at man blev ved med at have det statslige engagement, og at man selvfølgelig fra Landbrugsraadet og andre erhvervs side ville indgå et konstruktivt samarbejde, som man hele tiden har lagt op til?
Kan hr. Christian H. Hansen dokumentere, at Landbrugsrådet har bedt om at komme til at overtage det, eller har man tværtimod bedt om, at staten bevarede sit engagement?
Jeg har ikke overværet nogen forhandlinger, men jeg har set resultatet af dem.
Jeg har set aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Den er jo, så vidt jeg ved, helt offentligt
tilgængelig.
Der kan enhver jo gå ind og se, hvad Dansk Folkeparti har fået ud af det.
Og det er tyndt.
Det er meget tyndt.
Både i omfang og i antal kroner, man har flyttet rundt på og i henhold til de ønsker, man måtte have, man har fået igennem.
Vi er altså i en situation, hvor Venstres ordfører siger, at vi nedlægger det, selv om vi egentlig synes, det er meget sympatisk, fordi det ikke er en kerneydelse, uden at være i stand til at definere hvad en kerneydelse er, og Dansk Folkeparti, som er det andet parti, der lægger stemmer til, siger, at vi havde egentlig gerne set det opretholdt, men det er vi ikke kommet igennem med.
Det er da en underlig måde at træffe beslutninger på.
Jeg tror oven i købet, men det kan jeg jo ikke vide, at fødevareministeren måske inderst inde et eller andet sted har en vis sympati også for Måltidets Hus.
Hvem er det så, der har truffet denne vanvittige beslutning, spørger jeg bare.
Christian H. Hansen (DF), 2002-02-05:
Om intentionerne bag Måltidets Hus har vi i Dansk Folkeparti før udtrykt, at dem kan vi godt forstå.
Dem har vi forståelse
Men vi har også stor forståelse for den model, som er kommet frem her på det seneste, hvor man ønsker at inddrage
eksempelvis Landbrugsraadet, Horesta, andre virksomheder, som kunne have interesse i at gå ind og være med til at finansiere det her.
Vi tror på i Dansk Folkeparti, at de positive meldinger, der er kommet om, at det ønsker man, bliver til virkelighed.
Så vil den virkelighed jo gøre, at mange af de intentioner, der ligger i konceptet omkring Måltidets Hus, vil kunne blive opfyldt, bare efter en anden finansieringsmodel; men tingene vil kunne blive udført.
Vi afventer meget spændt de forhandlinger, der bliver omkring, hvordan finansieringen af Måltidets Hus kan blive strikket sammen.
Birthe Skaarup (DF), 2002-02-06:
Problemet omkring mammografiscreening har jo været det beløb, der blev sat af - det ved fru Lone Møller sikkert også - hvor vi for et par år siden satte, jeg tror, det var 30 mio. kr. af, og hvor amterne over en årrække skulle indføre mammografiscreening, men at det faktisk ikke er sket.
Vi synes, det har været lidt ærgerligt, at man fra den tidligere regerings side ikke har været med til at gå ind og påpege, at nu skal der altså ske noget i amterne.
Jeg tror, vi er mange i det her Folketing, der har prøvet på at presse på, for jeg mener, at det er dér, der kan laves bl.a. noget forebyggende arbejde.
Og det er noget af det, vi i hvert fald prioriterer i Dansk Folkeparti.
Møller med hensyn til, hvad vi prioriterer omkring det forebyggende arbejde.
Det kan bl.a. være mammografiscreening, som vi faktisk synes er det eneste tilbud som forebyggelse af brystkræft.
Men der er jo mange, mange andre ting, og det er dér, vi gerne vil ind og sætte nogle fingeraftryk på de 35 mio. kr.
Nu har Socialdemokratiet det jo altid med at male en vis herre på væggen.
Jeg synes, Socialdemokratiet skulle være glad for, at der kommer 1,5 mia. kr. til et sygehusvæsen, hvor tingene faktisk skranter.
Om vi vil være med til at overføre bevillingen til næste år?
Foreløbig har vi taget stilling til finansloven for år
, og vi synes, at såfremt der bliver mulighed for det og der er gode grunde til det, kan der da godt blive tale om måske at optimere sundhedsvæsenet også i den nye finanslov for år 2003. Med hensyn til de private sygehuse, som fru Lene Garsdal talte om: Jamen vi har ikke nogen problemer med de private sygehuse.
Vi har ikke nogen problemer med, at vi, hvis det offentlige ikke kan klare ventelisterne, så går ind og bruger
de private sygehuse
Det synes vi er til gavn for patienterne, og det er dem, vi sætter i centrum.
Så til fru Line Barfod, der også har nogle bekymringer omkring det forebyggende arbejde: Vi har jo afsat en pulje på 35 mio. kr. i finansloven, og der kan man udmærket gå ind og kigge på det forebyggende arbejde.
Men alt forebyggende arbejde falder jo ikke til jorden på grund af denne her finanslov, og netop puljen på de 35 mio. kr. skal vi ind og udmønte på et tidspunkt i nær fremtid.
Line Barfod (EL), 2002-02-06:
Jeg har to spørgsmål til De Konservatives ordfører:
Jeg vil gerne høre, om De Konservative har samme holdning, at det er afgørende, at vi sikrer, at patienterne har de samme rettigheder, uanset hvor de bliver behandlet henne.
Det andet spørgsmål er omkring det forebyggende arbejde, hvor jeg gerne vil høre, hvad Det Konservative Folkeparti har af holdning til, at samtidig med at man her bevilger 1,5 mia. kr., så går man altså ind og skærer ned på det forebyggende arbejde.
Og jeg opfatter ikke det, at man undersøger, om folk har fået en sygdom som forebyggende, i forhold til at forebygge at folk får en sygdom.
Jeg kunne forstå, at fru Else Theill Sørensen også var meget bekymret for de mange børn, der venter på børnepsykiatrien, og så kunne det jo være en ide, at man så samtidig sørger for, at der bliver sat penge af til det forebyggende arbejde, så man kunne forhindre, at børn overhovedet fik behov for at blive indlagt på en børnepsykiatrisk afdeling, f.eks. ved at sørge for at der var flere daginstitutionspladser og bedre forhold i daginstitutionerne.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-02-06:
Til det første med forsikringen og behandling på privathospitaler: Ja, jeg er enig med fru Birthe Skaarup, og jeg er af den opfattelse, at der skal være den samme forsikringsmæssige dækning.
Der er jævnt hen over hele finansloven lavet nogle procentvise besparelser.
Det er der ikke noget område, der er gået fri af, heller ikke det forebyggende arbejde.
Men til det forebyggende er der så afsat 35 mia. kr., som endnu ikke er udmøntet -
Så der er ikke skåret ned på det forebyggende.
Med hensyn til psykiatrien er vi helt enige om, at det ville være dejligt, hvis vi var helt ude over det problem, hvis der ikke var børn, der havde behov for psykiatrisk behandling.
Jeg tror ikke, at vi kan klare det ved alene at opruste på børneinstitutionsområdet.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-02-06:
Valget i november sidste år gav Danmark en ny regering, en regering, der på en række områder vil noget andet end den forrige, som vil nogle andre løsninger, og som langt hen ad vejen ser ud til at have et flertal for disse andre løsninger.
Det betyder, at bl.a. Det Konservative Folkeparti nu i regeringssamarbejdet får mulighed for at gennemføre væsentlige dele af vores politik.
Det er vi meget glade for.
En af de meget store og vigtige ting i regeringsgrundlaget og et af vores største ønsker er at give sundhedsvæsnet et løft ved at sætte offensivt ind mod ventelisterne, og det er så det, der nu gøres med dette lovforslag.
Det er noget, vi i årevis har haft på vores
program
Vi har ønsket, at de lange ventelister skulle fjernes, og vi har ønsket, at der skulle indføres en egentlig og reel behandlingsgaranti.
Jeg håber meget, at vi med dette lovforslag kommer et stort skridt nærmere opfyldelsen af de ønsker.
Sygehusvæsnet får nu tildelt 1,5 mia. kr. målrettet til
at øge behandlingskapaciteten
, og de tilføres vel at mærke efter en ny, og så vidt jeg ved, uprøvet model, hvor man tildeler pengene til de enheder, der faktisk præsterer en meraktivitet.
Ud over dette direkte angreb på ventelisterne bliver det fra den 1. juli i år sådan, at hvis en patient har ventet mere end 2 måneder på en behandling i det offentlige sygehusvæsen, så får patienten ret til at søge behandling på et privathospital i Danmark eller i udlandet uden omkostninger for patienten ud over eventuelt nogle rejseomkostninger.
En mindre del af de 1,5 mia. kr. er øremærket til helt specielle formål, nemlig en forøgelse af tilskuddet til høreapparater i de tilfælde, hvor en person ønsker at få høreapparat hos en privat udbyder, en forøgelse af fritvalgsrammerne på en række foreningsejede sygehuse og endelig et beløb til målrettet meraktivitet i børne- og ungdomspsykiatrien.
Ikke mindst det sidste, nemlig børnepsykiatrien, er der et stort behov for at styrke.
Det er helt uantageligt, at børn skal vente halve og hele år på psykiatrisk behandling.
Hele deres start på livet afhænger af, at de hurtigst muligt kommer til at fungere i hjem, skole og fritid.
Jeg vil afslutningsvis sige med hensyn til det mere langsigtede på dette område, at med henblik på at udnytte ressourcerne på området bedre og få en varig nedsættelse af ventetiderne, er der som bekendt nedsat et udvalg med professor Kjeld Møller Pedersen som formand, som skal fremsætte forslag til nødvendige ændringer af strukturer, overenskomster osv. Jeg har bemærket mig, at udvalgets formand til en start har luftet muligheden for at reducere antallet af amter fra 14 til 7.
Jeg vil godt herfra sige, at et forslag i den retning, eller gerne et der går endnu videre, vil vi i Det Konservative Folkeparti se på med åbent sind. Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig det foreliggende forslag.
Lone Møller (S), 2002-02-06:
Jeg fik ikke svar fra fru Birthe Skaarup på, om det ikke er korrekt, at de 15 mio. kr. af puljen på 35 mio. kr. er reserveret til brystkræftscreening.
Er det så ikke lidt flot at blive ved med at slå om sig med 35 mio. kr., når de 15 mio. kr. rent forlods er reserveret?
Så vil jeg gerne spørge fru Birthe Skaarup: Helt ærligt, hvor meget forebyggelse kan der laves for de midler?
Og kunne jeg så få et par ideer om, når nu Dansk Folkeparti så gerne vil være med til at påvirke, hvad det er, man så påtænker på forebyggelsesområdet.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-06:
Hvorvidt Dansk Folkeparti er glade eller ikke glade for de private hospitaler, skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Det var sådan set heller ikke det, jeg bad om et svar på.
Jeg sagde, at vi her i dette land har et begrænset antal læger og sygeplejersker, og når der bliver øgede muligheder for at blive behandlet på de private sygehuse, forestiller jeg mig, at det gode personale i det offentlige sygehusvæsen søger over på de private.
Og det var det, jeg gerne ville spørge om.
Finder fru Birthe Skaarup ikke, at det er bekymrende, at personale kan blive drænet fra det offentlige sygehusvæsen?
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-02-06:
Fru Birthe Skaarup oplyste i sit svar, at hun ikke mente, at det var noget problem med personalet.
Det var sådan set bare at flytte faggrænserne.
Skaarup, om hun er bekendt med, at alle nuværende undersøgelser viser, at faggrænserne ikke er det store problem.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-06:
Fru Birthe Skaarup svarede med hensyn til de 1½ mia. kr., at det ikke ville være noget problem med de private sygehuse med de 1½ mia. kr.
, men det, der var min pointe, var sådan set den anden del af forslaget, som ikke er engangs, men som skal blive ved i en uendelighed, nemlig at hvis ikke amterne kan opfylde de 2 måneders behandlingsgaranti, så får patienterne lov til at komme på private sygehuse.
Jeg finder, at det er en helt anden måde, vores sygehusstruktur kommer til at fungere på, og det var sådan set derfor, jeg spurgte, om det ikke var bekymrende med personalet.
Line Barfod (EL), 2002-02-06:
Ja, jeg har forståelse for, at man ikke kan nå at svare på alle de mange spørgsmål, men flere af os har spurgt, hvordan Dansk Folkeparti har det med de nedskæringer, der er på det forebyggende arbejde.
Så kan det være meget godt, at man har
sat en pulje af til et eller andet, man nu skal til at definere er forebyggende arbejde, men man skærer altså ned på det forebyggende arbejde, der allerede fungerer.
Det vil jeg gerne bede om at fru Birthe Skaarup forholder sig til og kommer med en udmelding om, hvordan Dansk Folkeparti har det med det.
Igen vil jeg gerne spørge, hvordan Dansk Folkeparti ser på, at man skærer ned på arbejdsmiljøet og man fjerner de servicejob, der skulle være med til, at der kunne blive bedre arbejdsforhold for de mange ansatte i ældresektoren, ikke kun så man får en bedre ældreomsorg, men også så man forhindrer, at så mange bliver slidt ned og dermed skal på sygehus og dermed er med til at forlænge ventelisterne på sygehusene.
Jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen i at fjerne det, der kan forebygge problemerne, og så det, at man giver 1½ mia. kr. som en engangsbevilling til at fjerne noget af ventelisterne.
Man ruller altså store problemer foran sig, og jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti har en holdning til det.
Birthe Skaarup (DF), 2002-02-06:
Det er jo svært at sige, hvad fremtiden bringer.
Om der bliver drænet personale?
Men noget af det, vi gerne vil have, er jo, at der sker en meraktivitet, at personalet går ind og tager noget overarbejde i forhold til den udvidede aktivitet, der vil blive.
Så vil jeg da også godt lige sige - jeg tror, det var fru Line Barfod, jeg ikke fik svaret omkring personalet, overenskomsterne - at der er jeg da vidende om, at Dansk Sygeplejeråd også går ind og kigger på, hvordan vi kan løse det her problem.
Kan vi flytte nogle faggrænser?
Der sidder et udvalg, som kommer med en rapport på et eller andet tidspunkt, og de har sikkert også nogle løsningsmodeller med hensyn til, hvorledes vi kan styre personale.
Men vi har jo så også lige hørt, at i det danske sundhedsvæsen er der faktisk flere læger, end der er i de fleste andre landes sundhedsvæsener, og målt i forhold til produktiviteten er den faktisk mindre i Danmark; det er jo noget af det, vi skal gå ind og kigge på.
Så til fru Lone Møller med hensyn til bevillingen i finansloven for år 2003.
Jamen lad os nu se, hvordan denne her bevilling på de 1½ mia. kr. bliver udmøntet, hvordan ventelisterne kommer til at se ud.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti vil ofre meget på, at vi får nedbragt ventelisterne.
Hvis det handler om yderligere ressourcer til det danske sundhedsvæsen, er vi i hvert
tilfælde klar til at gå med og tage et ansvar for, at der sker en opprioritering her.
Lone Møller (S), 2002-02-06:
Nu mener jeg ikke, at Socialdemokratiet på noget tidspunkt i indeværende debat har malet fanden på væggen.
Tværtimod har vi været utrolig positive. Jeg spurgte fru Birthe Skaarup, om hun ikke mente, at det kunne være et meget stort problem for det danske sundhedsvæsen, hvis man pludselig ved udgangen af året stod med en effektivitet, som man ikke kunne fortsætte med, fordi man ikke her havde taget stilling til, om der skulle tilføres midler til at fortsætte den aktivitet.
Jeg fik det svar, at fru Birthe Skaarup mente, at vi måtte kigge på, om vi skulle optimere i 2003.
Så vil jeg gerne spørge om de dér 35 mio. kr.
Er det ikke korrekt, at de 15 mio. af dem er nogle, som rent faktisk skal gå til at sørge for at få udbygget mammografiundersøgelser i amterne, og de 15 mio. kr. kan vi så lave forebyggelse med?
Og så et helt konkret spørgsmål: Kan fru Birthe Skaarup bekræfte, at der på finansloven er skåret ned på forebyggelsesområdet?
Jørgen Winther (V), 2002-02-06:
Jeg lyttede med spænding til fru Lene Garsdals tale her for at høre, om der var nogle spændende, nye visioner inden for SF.
Jeg har svært ved at forstå ret meget af det.
F.eks. er en af argumentationerne imod det her gode forslag, at fire ud af fem medicinske patienter bliver indlagt akut og kan ej få gavn af denne ordning.
Jamen hvorfor siger SF's ordfører sådan noget? De patienter, der bliver indlagt akut, vil altid kunne blive modtaget, som de nu skal, og få god behandling osv. Hvad har det da med denne her ordning at gøre, at fire ud fem medicinske patienter bliver indlagt akut, og at de ikke kan få gavn af ordningen?
Er det virkelig en kraftig modargumentation?
Jeg kan ikke forstå det.
Vil fru Lene Garsdal ikke godt prøve at forklare, hvad problemet er?
Naser Khader (RV), 2002-02-06:
Vi får at vide, at pengene primært går til de sygehuse, der kommer til at behandle flere patienter.
Hvad med de sygehuse, der allerede har optimeret deres behandlinger?
Jeg vil spørge fru Birthe Skaarup: Hvad får de?
Det andet spørgsmål er: Kan man være sikker på, at de penge ikke medfører en lønglidning?
Birthe Skaarup (DF), 2002-02-06:
Først til fru Jette Bergenholtz Bautrup omkring faggrænser og det at flytte personalet: Der skal ikke herske nogen tvivl om, at når Dansk Sygeplejeråd selv påpeger, at der er muligheder her, hvor sygeplejersker kan gå ind og overtage nogle af lægernes opgaver, og ligeledes at social- og sundhedshjælperne kan gå ind på sygeplejeopgaverne, jamen så kan der jo ske nogle ting her.
Det er ligesom en spiral, der går opad; så kommer vi til at mangle nogle folk forneden, selvfølgelig.
Men ingen tvivl om, at når Dansk Sygeplejeråd kan sige, at det er en god idé at flytte nogle faggrænser,
så er der selvfølgelig noget om det.
Så spørger fru Lene Garsdal, om jeg ikke er bekymret omkring sygehuspersonalet.
Nej, jeg er ikke bekymret for, at sygehuspersonalet bliver drænet til de private hospitaler.
Det her handler jo om overarbejde, om meraktivitet, når vi tilfører sundhedsvæsenet de 1,5 mia. kr. Så spørger fru Line Barfod om det forebyggende arbejde.
Igen, der er 35 mio. kr., som også Dansk Folkeparti har mulighed for at gå ind og påvirke.
Og de skal selvfølgelig udmøntes på en ordentlig og en god måde, og vi ser også det forebyggende arbejde som en del af det meget nødvendige arbejde, der skal gøres i det danske sundhedsvæsen.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-06:
Når de kirurgiske patienter på venteliste skal have flere behandlinger - og jeg går ud fra, at vi er enige om, at der står flest kirurgiske patienter på ventelisterne - så vil pengene blive brugt til dem, og det vil sengene i øvrigt også.
Så når de medicinske patienter, som i forvejen fylder på gangene, efter hvad vi hører, bliver indlagt akut, så er det dårligere for dem, end det ellers ville have været.