Frank Jensen (S), 1997-12-02:
Spørgsmålet om registerbeskyttelse i Schengens informationssystem har ved flere lejligheder været drøftet i Folketinget både her i salen og i Folketingets stående udvalg.
Det har været et emne, der naturligt nok har optaget Folketingets partier, og jeg tror godt, jeg tør sige, at det har fået en meget grundig behandling.
Før jeg tager fat på selve aktivitetsrapporten, kan der dog være anledning til kort at repetere nogle af konventionens centrale bestemmelser om Schengens informationssystem.
Bestemmelserne om Schengens informationssystem findes i konventionens art. 92-119. Det følger af disse bestemmelser, at Schengens informationssystem består af en national del i hvert medlemsland og en central teknisk støttefunktion, som er beliggende i Strasbourg.
Systemet har karakter af en form for eftersøgningsregister, hvortil medlemsstaterne kan indberette konkrete, specificerede oplysninger om nogle nøje opregnede typer af personer og genstande, bl.a. til brug for udførelsen af kontrollen ved Schengenlandenes ydre grænser.
Medlemsstaterne har ikke pligt til at foretage indberetninger til SIS, men skal i hvert enkelt tilfælde vurdere, om et tilfælde er så vigtigt, at indberetning bør foretages.
Spørgsmålene om, hvilke typer af oplysninger der kan indberettes, hvilke myndigheder der har adgang til dem, og hvem de kan videregives til, er alle udførligt reguleret i konventionen.
Herudover indeholder konventionen en række specifikke bestemmelser vedrørende de sikkerhedsmæssige forhold omkring såvel den tekniske støttefunktion i Strasbourg som de nationale dele af systemet.
Disse bestemmelser vedrører dels forhold af direkte betydning for datasikkerheden som f.eks. sikring mod uvedkommendes adgang, dels forhold, som indirekte skal bidrage til den fornødne datasikkerhed.
Som eksempel på den sidste kategori kan jeg nævne regler om dataindhold, registerindsigt og uafhængig kontrol.
Jeg skal ikke her i dag gå i detaljer med de enkelte bestemmelser, men begrænse mig til at henvise til det omfattende skriftlige materiale, der tidligere er oversendt til Folketinget.
Dog vil jeg gerne understrege, at det uafhængige danske Registertilsyn ved flere lejligheder har udtalt, at de retlige rammer for etablering af et tilfredsstillende sikkerhedsniveau omkring SIS er til stede.
Dette er som bekendt et punkt, som regeringen gennem hele forløbet har tillagt stor betydning.
I den forbindelse bør man være opmærksom på, at de nationale dele af SIS efter konventionens art. 104 er underlagt og undergivet national lovgivning.
Også indberetning til SIS sker efter lovgivningen i det enkelte medlemsland, medmindre der i konventionen er fastlagt strengere bestemmelser.
Det betyder, at indberetninger til SIS og til den nationale del af SIS i Danmark vil blive undergivet både dansk databeskyttelseslovgivning og de særlige krav, der opstilles i konventionen.
Når jeg siger »vil blive«, er det naturligvis, fordi Danmark endnu ikke er tilsluttet informationssystemet.
Det vil først ske, når samtlige Schengenlande har ratificeret tiltrædelsesaftalen, og når de tekniske muligheder for tilslutning af de fem nordiske lande til systemet er etableret.
Målet er i øjeblikket, at de tekniske forudsætninger for at udvide systemet med de fem nordiske lande skal være bragt til veje i år 2000.
Vedrørende SIRENE-systemet, der også omtales i forespørgslen, og som derfor også indgår i dagens debat, kan jeg oplyse, at der er tale om et opfølgende samarbejde, der ikke eksplicit er behandlet i konventionen.
SIRENE er en forkortelse af det engelske navn: Supplementary Information Required for National Entry.
Der er tale om et praktisk samarbejde, der skal sikre, at medlemsstaternes myndigheder er i stand til at kommunikere effektivt og hurtigt med hinanden, når der skal følges op på en oplysning, som er modtaget via Schengeninformationssystemet.
Det kan f.eks. være tilfældet, hvis politiet i Tyskland konstaterer, at en person, der standses ved den ydre grænse, er efterlyst i Schengens informationssystem med henblik på udlevering til retsforfølgelse i Frankrig.
Her kan SIRENE-kontorerne anvendes til at sikre, at tysk politi hurtigt kan komme i kontakt med de relevante politimyndigheder i Frankrig og få tilsendt de nødvendige supplerende oplysninger.
I det her eksempel vil det typisk dreje sig om oplysninger, der kræves for at afgøre, om der kan ske varetægtsfængsling med henblik på udlevering.
Samarbejdet i SIRENE-systemet bygger på en fælles manual, der først og fremmest har karakter af en brugerhåndbog.
Manualen indeholder ikke sikkerhedsbestemmelser af teknisk karakter, men er naturligvis i sig selv et sikkerhedselement, idet den bidrager til at sikre mod ukorrekt anvendelse af informationssystemet.
Herudover findes der i konventionens afsnit 6 en række generelle bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger.
Det skal samtidig understreges, at den udveksling af oplysninger, der foregår via SIRENE-samarbejdet, naturligvis skal ske under overholdelse af medlemsstaternes nationale lovgivning, herunder den nationale registerlovgivning.
I den henseende er samarbejdet ligestillet med alt andet internationalt politisamarbejde.
Jeg skal herefter vende mig imod den aktivitetsrapport, der er baggrunden for dagens debat.
Som tidligere nævnt er aktivitetsrapporten udarbejdet af den fælles tilsynsmyndighed, som er nedsat i henhold til Schengenkonventionens art. 115.
Den fælles tilsynsmyndighed består af to repræsentanter for hver af de nationale tilsynsmyndigheder og har til hovedopgave at føre tilsyn med Schengeninformationssystemets tekniske støttefunktion.
Fra dansk side er det Registertilsynet, det uafhængige Registertilsyn, der deltager, indtil videre dog kun som observatør, indtil Danmark bliver fuldgyldigt medlem.
Aktivitetsrapporten, som er dateret den 27. marts 1997, blev udleveret til delegationerne på et møde den 14. maj 1997
i Schengens centralgruppe.
Her blev den taget til efterretning og videregivet til den særlige SIS-styringsgruppe, som fik til opgave at studere rapportens anbefalinger nærmere og vende tilbage med resultatet af overvejelserne.
Aktivitetsrapporten, som kun foreligger på fransk og i en uofficiel engelsk oversættelse, er i oktober oversendt til Retsudvalget her i Folketinget og til Folketingets Europaudvalg.
Endvidere har de to udvalg forud for dagens debat fået
et notat, hvori Registertilsynet gennemgår rapportens indhold.
Som det fremgår heraf, beskriver rapporten de aktiviteter, den fælles tilsynsmyndighed har gennemført i perioden marts 1995 til marts 1997.
Udover forskellige spørgsmål af mere generel karakter drejer det sig navnlig om de kontrolbesøg, som tilsynet har aflagt hos den tekniske støttefunktion i Strasbourg.
De konkrete kritikpunkter og tilsynets anbefalinger kan kort gengives som følger:
Tilsynet anbefaler derfor, at der gennemføres en analyse af forskellene, og at kontrolprocedurerne ændres.
For det andet er sikkerhedsforskrifterne ikke tilfredsstillende, hvorfor tilsynet anbefaler indførelse af nye procedurer.
For det tredje er mange personer udpeget som superbrugere med ubegrænset adgang til systemet.
Tilsynet anbefaler at nedbringe antallet til et absolut minimum.
For det fjerde er kontrollen med systemets anvendelse ikke tilfredsstillende, hvorfor tilsynet anbefaler, at der indføres mulighed for rutinemæssig efterkontrol af alle operationer i systemet.
For det femte er sikkerheden omkring håndtering og transport af disketter og lign. ikke tilfredsstillende.
Tilsynet anbefaler, at der indføres rutinemæssig kryptering.
Endelig foreslår tilsynet, at der følges op på inspektionerne med tilsvarende inspektioner af de nationale databaser.
På det mere generelle plan påpeges det, at der bør tilføres tilsynet yderligere ressourcer, og at tilsynets arbejdsforhold bør forbedres, både for så vidt angår adgangen
til datasystemerne, og for så vidt angår modtagelsen af informationer
Det understreges generelt, at etableringen af størst mulig gennemsigtighed i forhold til borgerne bør prioriteres højt ikke bare af tilsynsmyndighederne, men også af medlemsstaternes regeringer.
Som tidligere nævnt behandles aktivitetsrapporten for tiden i den særlige styringsgruppe vedrørende SIS.
Rigspolitichefen, som repræsenterer Danmark i gruppen, har over for mig oplyst, at rapporten siden juli i år har været behandlet på en række møder i gruppen.
Det er hensigten, at styringsgruppen inden udgangen af 1997 vil afgive en udtalelse til centralgruppen om sine overvejelser.
Det er dog den danske Rigspolitichefs opfattelse, at arbejdet med at analysere og finde løsninger på de problemer, der påpeges i aktivitetsrapporten, ikke kan afsluttes i indeværende år.
Rigspolitichefen har i den forbindelse anført, at flere af de påpegede problemer kræver særlige tekniske løsninger.
Nogle af disse løsninger vil formentlig først kunne etableres i forbindelse med indførelsen af den nye teknologi, der bl.a. skal muliggøre de nordiske landes tilslutning til systemet.
det jo, at den uafhængige kontrol fungerer efter hensigten.
I et så stort projekt som Schengeninformationssystemet vil der naturligvis være behov for løbende at justere og forbedre regler og arbejdsgange; sådan har det også været i vore egne nationale registre og vores egen nationale lovgivning.
Netop derfor har vi hele tiden fra dansk side lagt vægt på, at Schengenkonventionen ikke bare indeholder detaljerede registerforskrifter, men også en uafhængig kontrolmyndighed. Jeg håber, at det er fremgået af det, jeg har sagt, at vi fra dansk side på ingen måde ønsker at bagatellisere den kritik, der er fremkommet.
Der er tale om væsentlige punkter, der absolut giver anledning til grundige overvejelser.
På den anden side skal man ikke begræde
konstruktiv kritik, man skal lære af den.
Derfor består opgaven nu i at gennemgå kritikken og sørge for, at de nødvendige forbedringer bliver gennemført hurtigst muligt.
For at sikre størst mulig politisk bevågenhed omkring denne proces rettede jeg i sidste måned henvendelse til det østrigske Schengenformandskab, som nu har sat spørgsmålet på dagsordenen for Schengenministermødet i Wien den 15. december.
Der er altså et ønske fra min side om, at vi allerede på nuværende tidspunkt får en gennemgang af sagen.
Formandskabet har over for mig lovet, at ministrene vil få en orientering om, hvor langt arbejdet med rapporten er kommet.
På mødet agter jeg at opfordre til, at der så hurtigt som muligt findes konkrete løsninger på de problemer, som tilsynet og tilsynsmyndigheden har påpeget.
Selv om Danmark endnu ikke deltager i det praktiske samarbejde og dermed i Schengeninformationssystemet, så er det klart, at vi fra dansk side fortsat vil arbejde aktivt for alle forslag, der kan medvirke til, at systemet løbende forbedres og gøres mere sikkert.
Folketingets Retsudvalg og Europaudvalg vil på sædvanlig vis blive orienteret om forløbet af dette arbejde.
Forhandling