runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2006-01-20:
Det er slet ikke min indgang til det.
Det, vi kan notere os, er, at der er nogle, som bliver mere syge under deres asylophold, og i de tilfælde, vi kan nå at fange nogle op endnu tidligere, så vi kan undgå det, synes jeg, vi skal gøre det, og det er det, vi gør med det her forslag.
Jeg har ingen intentioner om at diskutere på hvilket grundlag.
Formålet med det her er at sikre, at de, som er alvorligt syge, hurtigst muligt kan få en afgørelse i deres sag, blive visiteret ud til en kommune og så få den behandling og omsorg, som de har behov for.
Jeg har ikke kendskab til, at der systematisk bliver lavet særlige anbefalinger her for at opnå humanitær opholdstilladelse, og det tror jeg heller ikke vi oplever generelt i Danmark.
Det, man skal være opmærksom på, er nogle tilfælde med apatiske børn, som vi heldigvis ikke har i Danmark, men de har i Sverige, hvor de jo har haft kæmpeproblemer med apatiske børn, og svenskerne har tit spurgt os, nordmændene og finnerne, om vi dog ikke også har apatiske børn.
Det har vi heldigvis ikke.
Nu ved vi ikke, hvordan retssagen ender, men det er nogle meget alvorlige anklager, og det er bare for at sige, at det er en virkelighed, som jeg er glad for jeg tror vi kan konstatere ikke er gældende i Danmark.
Men det er altså ikke længere væk, end at der er anlagt 11 retssager i Sverige.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-20:
Jeg kan heller ikke gøre den her debat lang og spændende.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er helt naturligt i det samfund, vi har, at også Lovtidende overgår til elektronisk form.
Jeg kan ikke forstille mig, at det på nogen måder kan give problemer.
Hr. Kim Christiansen var inde på, at der også var økonomi i det her.
Der er selvfølgelig en startinvestering, men på lang sigt er der jo også en besparelse, og man kan så hilse det velkommen, når man både gør det mere smidigt og samtidig også på sigt tjener penge på det her.
Så det er et forslag, vi fuldt og helt bakker op i Det Konservative Folkeparti.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-20:
Da vores ordfører på området, fru Anne Baastrup, ikke kunne være til stede, har jeg lovet lige at sige nogle korte ord om dette selvfølgelig omfattende, men ikke særlig problematiske lovforslag.
Det er en fornuftig digitalisering, der er lagt op til, og vi betragter det også som en nødvendighed.
Der er kommet en henvendelse fra Retssikkerhedsfonden, som opfordrer til, at man i forbindelse med reformen medtager spørgsmålet om kundgørelse af traktater, og det synes vi også man skal gøre.
Jeg skal sige fra Enhedslisten, at de har samme indstilling.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Ja, tak til ministeren for en meget, meget lang redegørelse for, hvorfor regeringen igen ikke ønsker at støtte et initiativ til at forbedre partikelforureningen i København og andre større byer – det drejer sig primært om København i det her tilfælde, hvor man har fået afslag.
Der dør jo mange hundrede mennesker af partikelforurening i Danmark hvert år.
Det er et område, der har været fokus på i mange år, og der har været mange forslag til, hvordan vi kan forsøge at gøre noget ved det.
Regeringen har siddet og ikke ønsket at gøre noget som helst ved det andet end at yde nogle klatskillinger.
Derfor takker jeg selvfølgelig også for, at man nu føler sig presset til at nedsætte endnu et udvalg i regeringsregi for endnu en gang at finde ud af, om man måske kan ændre en lovgivning, der måske kan føre til nogle forbedringer.
Jeg synes simpelt hen, at det her måske er et af de mest tydelige og mest pågående miljøproblemer i Danmark, vi har tilbage.
Det er det, regeringens eget Institut for Miljøvurdering, ledet af Bjørn Lomborg, har peget på.
Kan der ikke gøres noget?
Hvordan kan vi vide, at hensynet til erhvervslivet ikke igen vil sætte en stopper for at gøre noget ved det her problem, når regeringens udvalg er færdige engang om – hvis jeg har forstået det rigtigt – et års tid?
Lene Espersen (KF), 2006-01-20:
Jeg vil sige, at jeg tager hr. Martin Lidegaards spørgsmål i den allerbedste, positive ånd, for jeg tror, at Det Radikale Venstre og regeringen deler ønsket om muligheden for at indføre miljøzoner.
Jeg vil sige til hr. Martin Lidegaard, at regeringen har bestræbt sig på i de år, der nu er gået, og hvor der har været en meget, meget tæt og hyppig dialog med Københavns Kommune, at forsøge at tilvejebringe et grundlag, der kunne gøre, at man kunne indføre miljøzoner.
Men vi har måttet erkende, at på trods af alle de bestræbelser, der er blevet gjort – og der er blevet gjort mange! – for at imødekomme Københavns Kommune, har vi måttet erkende, at der ikke er hjemmel til det i den nuværende færdselslov.
Jeg skal da sige, at det er beklageligt, at man er nået til den konklusion, at der altså desværre er en meget stor kløft mellem det, som lovgivningen i dag giver hjemmel til, og det, som kommunerne ønsker sig, og derfor har vi også taget den logiske konsekvens af den problemstilling, og det er at tage initiativ til nu at undersøge muligheden for at skabe et lovgrundlag – vel at mærke et lovgrundlag, der så kan behandles til efteråret i Folketinget.
Så der er altså ikke tale om et langvarigt udvalgsarbejde, men om målrettet arbejde.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Jeg må sige, at jeg tror, at de danskere og københavnere, der sidder og kigger på det her udeomkring i de små hjem, undrer sig over, at når vi ved, at antallet af dieselkøretøjer er stærkt stigende og har været det i flere år, og antallet af tunge køretøjer i byen er stærkt stigende og har været det i flere år, så er det først nu, hvor oppositionen forsøger at fremlægge et lovforslag, der kan skubbe i den rigtige retning, at regeringen agerer og tager initiativ til at ændre en lovgivning, som man åbenbart har vidst i mange år ikke var fyldestgørende.
Ministeren har jo ret i, at der har været utrolig meget snak frem og tilbage, men det er jo ikke et nyt problem, det er et gammelt problem.
Vi har banket på dørene, og vi har forsøgt at råbe ministeren op, og hver gang har vi fået at vide: Jo, det er også rigtigt, at det er et stort problem osv.
Men o.k., jeg forstår det sådan, at vi har fået tilsagn om, at vi får en regelændring, der kan bidrage effektivt til at nedsætte partikelforureningen pr. 1. januar 2007.
Er det rigtigt?
Lene Espersen (KF), 2006-01-20:
Jeg vil først sige til hr. Martin Lidegaard, at det ikke er ikke en helt korrekt fremstilling af sagen.
Sagens kerne er, at vi har bestræbt os mest muligt på at se på, om ikke vi kunne godkende en etablering af en forsøgsordning for Københavns Kommune.
Det har vi brugt meget tid på, og det har været, fordi vi hellere ville træffe en beslutning nu, så der kunne igangsættes en forsøgsordning.
Det har så vist sig ikke at være muligt, og det er altså først nu, vi er nået til den erkendelse, at § 92 altså ikke hjemler mulighed for at lave forsøgsordninger af den karakter, som kommunerne måtte ønske det.
Og så har vi da truffet en meget klar, hurtig politisk beslutning om, at vi nu går i gang med et arbejde, der selvfølgelig skal forsøge at finde et lovgrundlag for at klare det her og lave en permanent ordning.
Hvornår lovforslaget bliver vedtaget og fremsat osv., kan jeg ikke redegøre for i dag.
Det, jeg har tilkendegivet, er, at man vil arbejde hurtigt, så der er et hjemmelsgrundlag at tage stilling til til efteråret.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Jeg vil spørge ministeren, om hun ikke er flov over at være minister for det ministerium, der nu igen hindrer, at vi får lavet den her lovgivning.
Den her regering sagde ved sin første regeringstiltræden i 2001, at det her skulle der gøres noget ved.
Det var sådan set lidt for sent, for det her blev rejst i 1997.
Det vil sige, at regeringen har haft det som politik i hele sin levetid, og nu kommer ministeren igen og siger, at det er umuligt af hensyn til ekspropriation.
Jeg vil gerne have, at ministeren forklarer, hvordan et nyt lovgrundlag kan være bedre end det lovgrundlag, vi har foreslået her.
Hvordan kommer ministeren uden om det ekspropriationsproblem, når det, der skal til, er miljøzoner med krav om filtre.
Ministeren står tilbage med akkurat den samme problemstilling, som hun her har fremstillet, i det nye udvalgsarbejde, og jeg kan ikke helt frigøre mig fra en eller anden betragtning om, at der nok er et eller andet, der er gået lidt galt i ministeriet på det her punkt.
Lene Espersen (KF), 2006-01-20:
Jeg vil sige til hr. Steen Gade, at jeg er stolt over at være en del af en regering, som håndhæver grundloven: Den står ikke til diskussion.
Jeg har her meget udførligt redegjort for, hvorfor Justitsministeriet i den pågældende sag er nået frem til de konklusioner, man er nået frem til.
Regeringen har haft en reel, helhjertet intention om at sikre etablering af miljøzoner.
Nu er det jo ikke regeringen, der etablerer miljøzoner, det er kommunerne.
Jeg medgiver, at der er gået meget lang tid i dialog med Københavns Kommune, før der har været reelle modeller på banen.
Vi har arbejdet intensivt og helhjertet på at finde en løsning, bl.a. på den ansøgning, der er kommet fra Københavns Kommune, og efterfølgende de modeller, som Danmarks Miljøundersøgelser har stillet frem, men har måttet konkludere, at det ikke hjemles i den nuværende lovgivning.
Jeg kan ikke her i dag redegøre for, hvilket lovgrundlag der vil være i fremtiden; det er jo det, vi skal i gang med at undersøge.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Jeg vil spørge ministeren, om hun er opmærksom på, at mange afgørelser med relation til miljøområdet faktisk fører til, at man griber ind, hvor det virkelig for alvor rammer private – også langt mere end i den her sag.
Jeg sidder her med en højesteretsdom fra den 11. januar, der handler om jordforurening, og den mand, der her ikke får sin erstatning, mister meget mere, langt, langt mere, mange, mange gange mere, end de lastbilejere, der her er tale om vil kunne påstå, de gør.
Jeg vil spørge: Er ministeren bekendt med, at der på det ene miljøområde – det, der har relation til miljøet – findes en lang række eksempler på, at den tolkning, som ministeren anvender her, faktisk ikke er korrekt?
Lene Espersen (KF), 2006-01-20:
Jeg redegjorde faktisk meget sagligt for i min besvarelse af det fremsatte lovforslag, at det er korrekt, at der er masser af sager også inden for andre ministeriers områder, hvor man tillader særdeles indgribende lovgivning, som har konsekvens for både borgere og erhvervsvirksomheder, uden at der er tale om ekspropriation.
Man må i hver enkelt sag foretage en samlet vurdering, og jeg har her meget klart redegjort for, hvad det er for momenter, der samlet set har betydet, at Justitsministeriet har skønnet, at der ikke var mulighed for at give tilladelse til ordninger med den hjemmel, der er i dag.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Med dette lovforslag lægges der op til at ændre færdselsloven, så der gives mulighed for at gennemføre geografisk begrænsede trafikforsøg, uanset om de er tidsbegrænsede eller tidsubegrænsede.
Som det er i dag, har kommunerne kun mulighed for tidsbegrænsede forsøg.
At et trafikforsøg skal være tidsbegrænset betyder, at der er grænser for, hvor store udgifter man kan pålægge borgerne, uden at det betragtes som ekspropriation, hvilket ifølge grundloven kun er muligt under særlige omstændigheder og kræver, at borgerne får fuld erstatning.
I Venstre mener vi, at vi skal værne om den private ejendomsret og ikke pålægge borgerne unødigt høje omkostninger.
Baggrunden for forslaget er, at Justitsministeriets jurister netop har vurderet, at Københavns Kommunes forslag om et 3-årigt forsøg med miljøzone er en ekspropriation, da miljøzonen pålægger vognmænd at investere i partikelfiltre og den investering strækker sig ud over forsøgsperiodens tidsmæssige afgrænsning.
Danmarks Miljøundersøgelser har netop vurderet konsekvenserne af at indføre forskellige typer af miljøzoner i København.
Der er regnet på tre alternative scenarier for en miljøzone i København, og både den oprindelige model i ansøgningen fra København, dvs. filtre på alle tunge køretøjer, der har den såkaldte EURO IIImotor, eller ældre tunge køretøjer.
Herudover er konsekvensen af to alternative modeller, der kun kræver filtre på køretøjer med EURO II- og EURO I-motorer og ældre motorer, vurderet.
Konklusionen er, at de forskellige former for miljøzoner alle har en betydelig miljøeffekt – også de to alternative modeller.
Modellen for den såkaldte EURO II-motor begrænser udslippet med mellem 63 pct. og 66 pct. i forhold til den oprindelige model, men omkostningerne er kun på 54 pct. af omkostningerne ved den oprindelige model.
Tilsvarende gælder det for modellen med EURO I-motor, der begrænser udslippet med mellem 35 pct. og 41 pct. i forhold til den oprindelige model, men omkostningerne er kun på de 25 pct.
De to alternative modeller, der er mulige at gennemføre med de gældende regler, er altså mere omkostningseffektive end Københavns Kommunes oprindelige forslag.
Venstre deler forslagsstillernes intentioner om at begrænse udslippet af partikler, men mener, det skal opvejes mod de ulemper, indgrebet har for borgerne.
I stedet for at pålægge borgerne ekstra omkostninger bør vi gå den anden vej og sikre, at det ikke er dyrere for borgerne at vælge den miljømæssigt mest forsvarlige løsning.
Et godt eksempel er finansloven, der her fra årsskiftet giver lempelser i beregningsgrundlaget for registreringsafgiften for dieselbiler med partikelfiltre på 4.000 kr. i perioden 2006-2009, og det svarer til en afgiftslempelse for personbiler på ca. 7.200 kr. og en afgiftslempelse for varebiler på ca. 1.200 kr.
Venstre ser positivt på og støtter ministerens initiativer med det videre arbejde for at få gjort noget ved sagen på et forsvarligt grundlag, og derfor kan Venstre ikke støtte lovforslaget.
Jytte Wittrock (S), 2006-01-20:
Nu svigtede teknikken, da jeg bad om ordet også til ministeren, men så kan jeg jo prøve at fyre det af en gang til, for det kunne jo være, der var en vis overensstemmelse mellem regeringspartiernes holdning og ministerens.
Det kan man da ikke helt udelukke.
Når man nu er så optaget af at beskytte den private ejendomsret og man ikke vil pålægge nogen ekstra udgifter – jeg anerkender, at man går et lille skridt fra ministerens side med hensyn til at ville prøve at få etableret muligheden for at lave bl.a. miljøzoner – kunne man så ikke overveje, om det kan, for at sige det på jysk, »betåle« sig at betale for at få sat de der partikelfiltre ind i de eksisterende biler, som jo ikke bør komme ind i byrkernen på nuværende tidspunkt?
Kunne man fra Venstres side ikke overveje at støtte op om, at der i hvert fald også bliver lavet det regnestykke i forbindelse med udvalgsarbejdet?
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Venstre støtter ministeren i de bestræbelser, der nu udfoldes for at få etableret et grundlag netop også ud fra både miljømæssige og økonomiske hensyn, så man får mest muligt miljø for pengene.
Rent teknisk er det jo ikke kun et spørgsmål om blot at sætte filtre på de eksisterende biler, man skal også kigge på nye biler fremover.
Jytte Wittrock (S), 2006-01-20:
Jeg kan så konstatere, at vi kan blive enige; hvis bare det ikke koster den enkelte vognmand noget, så vil man godt.
Det er næsten, som når vi arbejder med landbrugsspørgsmål: Vi kan godt flytte nogle pæle, hvis bare det ikke koster den enkelte landmand noget.
Kan man ikke i Venstre erkende, at hver gang man siger ja til et politisk mål, så har det nogle omkostninger, nemlig også de omkostninger, at der er nogle andre ting, man må nedprioritere?
Kan det være rigtigt, at man i Venstre synes, at den enkeltes økonomi kommer før den enkeltes sundhed?
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Således kan der ikke konkluderes, det kan vi ikke blive enige om.
Miljøet skal i højsædet, og Venstre er klar til også at gøre en indsats på miljøområdet på dette sted.
Det er der ikke på nuværende tidspunkt, og derfor støtter vi ministeren i at komme videre i sagen, sådan som der er redegjort for.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Nu bliver jeg forvirret, for ministerens argument var jo et juridisk argument og ikke det, som hr. Erling Bonnesen kommer med.
Hr. Erling Bonnesen lyder jo, som om Venstre faktisk ikke er tilhængere af, at der skal partikelfiltre på.
Hvis det er rigtigt, er det da en klar, men helt ny melding, for det var regeringsgrundlaget i 2001.
Jeg vil gerne have at vide: Mener Venstre, at der skal partikelfiltre på de tunge køretøjer?
Kim Christiansen (DF), 2006-01-20:
Det er ligetil, og der ligger jo en økonomisk besparelse i, at Lovtidende overgår til elektronisk form.
Samtidig bliver det tilgængeligt for alle via internettet og er dermed medvirkende til at skabe større åbenhed, så vi ser meget positivt på det her lovforslag.
Jeg kan ikke forestille mig, at det afføder ret mange korte bemærkninger fra salen.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-01-20:
Det sidste har jeg noteret mig.
Til den kritik, der en gang imellem bliver rejst af Danmark, har vi heldigvis nogle rigtig gode svar.
Så jeg er meget tryg ved den linje, vi anlægger i Danmark, og den har vi ingen problemer med at stå ved.
Som sagt er den interesse, jeg oplever, en meget positiv, nysgerrig interesse for, hvad det er, Danmark har gang i for at forbedre integrationen.
John Dyrby (S), 2006-01-20:
Jeg kan godt se, at en del af vores tilhørere udvandrede.
Men bag den lidt kedelige titel gemmer der sig faktisk en vigtig udgivelse, nemlig Lovtidende, der har den såkaldte autoritative kundgørelsesordning for retsforskrifter, som er meget teknisk-juridisk, og det er alt sammen udmærket.
Vi har i forbindelse med lovforslagets høringsperiode modtaget en henvendelse fra Retssikkerhedsfonden vedrørende kundgørelsen af traktater, som jo ikke sker i Lovtidende i dag.
Jeg må sige, at jeg er enig i fondens betragtninger, og jeg synes, at vi skal opfordre regeringen til at inddrage dette element enten direkte i lovforslaget eller på anden måde.
Samlet set kan vi i Socialdemokratiet dog støtte forslaget.
Jeg er blevet bedt om at meddele, at Det Radikale Venstre også kan støtte forslaget med de her faldne bemærkninger.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-20:
I forbindelse med min ordveksling med hr. Morten Østergaard vil jeg gerne spørge: Deler ministeren min og ministerens forgænger, hr. Bertel Haarders, vurdering, at den pressemediekritik af Danmark, som hr. Morten Østergaard så flittigt henviste til, i et meget vidt omfang er plantet af oppositionspolitikere og politisk korrekte meningsdannere herhjemmefra?
Jeg forstod ministeren sådan, at når man kommer ud i de andre europæiske lande, og det synes jeg selv jeg har erfaret, og snakker med almindelige mennesker og politikere, der forholder sig fuldstændig konkret til sagen, så betragter de Danmark som et foregangsland, bl.a. i udlændingepolitisk henseende.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg går ud fra, at ministeren forstod, at jeg ikke har talt imod et internationalt netværk af chartere og konventioner, som regulerer den internationale trafik, men at jeg har gjort opmærksom på, at dette ikke er en egentlig retstilstand som den, man har inden for en nation.
John Dyrby (S), 2006-01-20:
Det synes jeg egentlig det gør, og at det skaber lidt ekstra krydderi på tilværelsen.
Lad mig dernæst kvittere for ministerens positive udsagn om de høringssvar, der er givet vedrørende aktivering, beskæftigelse, men måske snarere rådgivning af asylansøgere, der har fået afslag, og også af dem, der i virkeligheden har nægtet at samarbejde om en hjemsendelse.
Der står jo i høringssvarene fra ministeriet, at det har været en præmis for justering af VUAreformen, at justeringen ikke må medføre udgifter.
Det er i forbindelse med den her rådgivning af asylansøgere, der skal hjemsendes, og som jeg egentlig synes er ganske fornuftig, og man burde tage det op.
Ministeren bemærkede også, at det kunne vi tage op under udvalgsarbejdet.
Men er ministeren også indstillet på at sætte midler af til en eventuel ordning af den her karakter?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-01-20:
Jeg har noteret mig også den del af høringssvarene, bl.a. fra Røde Kors, og det har gjort, at jeg har sat gang i nogle overvejelser om, hvad kan vi gøre.
Inden for de rammer, som jeg i øvrigt har, vil jeg gerne gå ind i en positiv dialog og se, om vi kan finde en fornuftig løsning på det.
Afstemning
John Dyrby (S), 2006-01-20:
På grund af fravær af vores sædvanlige ordfører på området, hr. Frode Sørensen, har jeg fået til opgave at holde vores ordførertale.
Antallet af dræbte og tilskadekomne er på vej ned, heldigvis for det, men det betyder jo ikke, at vi ikke fortsat skal tage nye initiativer, som kan gøre færdselssikkerheden endnu bedre.
I det foreliggende forslag kobler ministeren to EF-direktiver sammen med tre forslag af mere national karakter.
Den første del af forslaget drejer sig om indførelse af en regel om, at der kun må køres med det antal personer i bilen, som der er sikkerhedsudstyr til, altså typisk sikkerhedssele, samt at ændre reglerne på nogle andre mindre områder, og det er Socialdemokratiet helt enig i.
I det andet direktivforslag vil ministeren give transportministeren ret til at udstede regler for personligt sikkerhedsudstyr for andre typer trafikanter som gående og ridende.
Det er også fornuftigt.
I fjerde afsnit kommer justitsministeren med et udspil om at give kommunerne bedre samarbejdsvilkår, hvad angår den kommunale p-vagtkontrol.
Endelig indeholder forslaget en teknisk ændring af mindre væsentlighed, der vedrører traktorers færdsel.
Det er sådan med de her lovgivningsmæssige bunkebryllupper, at de må være samlet i ét lovkompleks af hensyn til overskueligheden, for kun de tre første elementer af forslaget kan siges at være nærmere beslægtede, men det tager vi så med.
Imidlertid skal der ikke være tvivl om, at Socialdemokratiet vil stille sig positivt til det samlede forslag, fordi det efter vores opfattelse vil bidrage til at fremme færdselssikkerheden herhjemme.