runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Vi er i lighed med regeringen faktisk indstillet på at reducere direkte erhvervsstøtteordninger.
Hr. Henrik Vestergaard spørger til forbedringsordningen.
Venstre har foreslået den reduceret lidt, men vi foreslår den helt fjernet, for det synes vi er rigtigt.
Vi er ikke tilhængere af, at man laver direkte erhvervsstøtte, som der er elementer af her og der rundt i den danske lovgivning. Forbedringsordningen er en af ordningerne, og det er en af dem, vi har taget fat på.
Fru Rikke Hvilshøj spørger om den samme politik, og sådan er det jo heldigvis.
Vi er til at genkende både før og efter valget, og det kan jeg anbefale.
Det er klogt, og det er troværdigt.
Det er imidlertid ikke i overensstemmelse med virkeligheden og heller ikke helt troværdigt fra Venstres side, når fru Rikke Hvilshøj præsenterer den socialdemokratiske politik som et hav af nye byrder.
Nej, der er faktisk tale om, at vi stiler mod at fjerne nogle af de elementer, regeringen lagde ind i finansloven for 2002, og som ligger i 2003-forslaget, plus en opfølgning af, at skattesystemet vedblivende skal kunne have en styrke, som gør, at vi kan betale det danske velfærdssamfund.
Vi ønsker ikke at bidrage til, at de, der f.eks. forlader det danske erhvervsliv, tager pengene med sig.
Vi er faktisk indstillet på, at pengene skal blive i erhvervslivet og bruges dér til innovation og til forskning de steder, hvor vi har muligheder for at bidrage til udviklingen.
Vi har flere forslag, som jeg egentlig tror fru Rikke Hvilshøj med glæde kunne stemme for, men som hun måske ikke må stemme for.
Det vil også være et svar på, hvad der er erhvervslivets udviklingsmuligheder, også i en vanskelig økonomisk situation.
Så skal man altså ikke overdrive den vanskelige økonomiske situation og lade, som om det var lutter solskin hele 1990'erne igennem.
Nej, nej, sådan var det altså ikke.
Men det lykkedes faktisk at skabe en økonomisk politik og en erhvervsmæssig politik, der gjorde, at Danmark udviklede sig, og at vi til stadighed havde en økonomisk udvikling, der gik
den rigtige vej
Det vender vi tilbage til på mandag.
Til fru Charlotte Dyremose vil jeg blot sige, at jeg vil gerne komme ind på den stribe forslag, herunder det ændringsforslag, der ligger nu.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Ja, der er stadig mange muligheder for korte bemærkninger.
Nu, når hr. Ole Stavad bruger udtrykket utilsigtet, så ved jeg ikke, om det var utilsigtet, at hr. Ole Stavads udtalelser herfra omkring det positive i De Radikales forslag til et intelligent skattestop skulle ses i modsætning til alle de ændringsforslag, Socialdemokratiet har stillet om netop stigende skatter og afgifter.
Jeg synes i hvert fald, at det er vigtigt at få slået fast her, at der ikke er noget utilsigtet i vores skattestop.
Vi har sagt klart fra starten af, at det, vi ønsker, er, at skatter og afgifter ikke skal stige, hverken skatter og afgifter på vand, varme, el eller skatter og afgifter på boliger og biler.
Til fru Line Barfod: Det er min opfattelse, og det er Venstres opfattelse fortsat, at satspuljen og den måde, som den er blevet administreret på i de forløbne år, og som den sikkert vil blive administreret på i de kommende år, er med til at skabe en lagt bedre situation for de svagest stillede grupper i vores samfund.
Der er blevet gennemført utrolig mange projekter, utrolig mange gode initiativer netop finansieret af satspuljen, der ikke ville have været økonomisk fundament til, ikke ville være råd til, hvis det var sådan, at satspuljen ikke havde fandtes, og derfor er det fortsat vores ønske fra Venstres side, at satspuljen skal fortsætte mange år endnu.
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Nu har hr. Ole Stavad jo gjort det meget klart, at der ikke er noget grundlag for at sige, at der skulle være juridiske problemer i forhold til at hæve skatten.
Men jeg vil sige, at hvis vi, hver gang nogen mente, at der kunne være en risiko for et sagsanlæg, fordi de synes, de betaler for meget i skat eller får for lidt i tilskud, så skulle stå fra Folketingets talerstol og sige, at så kunne det ikke lade sig gøre at lave
tager man jo.
Det er jo penge, hvormed man ellers ville have reguleret satserne, og det er jo fremgået tydeligt af det lovforslag, der ligger i dag, at hvis ikke satspuljepartierne giver de her penge til diverse projekter, man har lyst til at dele ud til, så går pengene til folkepensionisterne, kontanthjælpsmodtagerne, dagpengemodtagerne og de andre, som man har taget dem fra.
Så det er altså et spørgsmål om, at man tager fra dem, der har mindst, fordi man ønsker at lave nogle gode, sociale ting.
Ole Stavad (S), 2002-12-06:
Jeg kan ikke undlade en bemærkning til hr. Kristian Jensen med baggrund i, at jeg tror, jeg er en af dem, der har beskæftiget mig mest med kulbrinteskatten og har været med, helt fra den blev lavet tilbage i begyndelsen af 1980'erne.
Jeg vil være meget, meget tryg ved at imødese en sådan retssag.
Og jeg vil gerne se den advokat, der vil tage sagen, men da det jo er folk, der har råd til at betale for det, så kan vi sikkert godt finde en.
Men jeg er ikke sikker på, at det er en, der vil tage den med særlig stor fornøjelse. Jeg tror i øvrigt heller ikke, man vil anlægge den, for det er jo ikke folk, der spilder deres penge på noget, de godt ved, de ikke kan vinde.
Så var jeg i øvrigt glad for at høre, at det er helt utilsigtet, når regeringens skattestop i praksis har den virkning, at det konsekvent er dem med de højeste indkomster, der render med gevinsten.
Hvis nu vi kan dokumentere, at det forholder sig sådan, at den dokumentation er vi sådan i besiddelse af, vil det så give Venstre anledning til at tage en diskussion om eventuelt at omdøbe det til det såkaldt intelligente skattestop, som Det Radikale Venstre har talt om?
Det kunne jo være herligt, hvis der kom en smule klogskab ind i det.
Jeg kan forstå, at det er helt utilsigtet, at det ikke allerede er med, og der vil vi gerne være hjælpsomme.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg er sikker på, hr. Anders Samuelsen kan opstille et regnestykke, der viser, at en tænkt familie vil have et overskud på den radikale skattereform.
Men det ændrer altså ikke ved, at elementerne i den radikale skattereform er, at man hæver afgifterne - på vand, på strøm, på varme.
Man hæver også benzinafgifterne.
Den imødekommelse, som det kaldes, der er, ved at man vil ind og lave et hullet skattestop, er netop huller, der kan gøre, at de laveste indkomster kommer til at betale mere,
fordi det giver en mulighed for, at man regulerer de grønne afgifter igen.
Og hvis jeg så må springe ned til at svare hr. Ole Stavad samtidig, så er sandheden jo den, at det, at vi indfører et skattestop, der lægger låg over stigningen i de grønne afgifter, gør, at de laveste indkomster faktisk får den største fordel ud af det.
For op gennem 1990'erne, da vi havde en anden regering og et andet politisk flertal, hvor man blot hævede de grønne afgifter, hver gang der var huller i statskassen, ja, da var det de laveste indkomster, der blev ramt hårdest af det.
Det var de laveste indkomster, som fik
Derfor er det helt forkert, når hr. Ole Stavad tegner et billede af, at denne her regering kun er ude på at give skattelettelser til de rigeste.
Derudover er det jo rigtigt, når hr. Ole Stavad siger, at skattestoppet også kommer nogle af de velhavende, der har villaer og ejerlejligheder, til gode.
For skattestoppet kommer alle befolkningsgrupper til gode, både de lave indkomster, primært gennem de grønne afgifter, og de høje indkomster, primært gennem stoppet på stigninger i ejendomsbeskatningen.
Der er en bred vifte af personer, der alle sammen har glæde af skattestoppet, og det er også derfor, at vi selv er så glade for det i Venstre, fordi vi netop mener, at det er et godt grundlag for at spare befolkningen for flere skatter og afgifter.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg gerne præcisere, at min udtalelse var et spørgsmål om, at der er fremført en risiko om anlæg af erstatningssager i forbindelse med, at der kunne komme en ændring af koncessionsafgiften.
Og det er bl.a. fremgået tydeligt af dagens presse, at der er visse selskaber, der rumler med den slags ideer.
Det er ikke et juridisk faktum, og det er ikke mig, der skal være sandhedsvidne på, hvorvidt der kan være en sådan afklaring eller ej.
Det må i sidste omgang være et hypotetisk spørgsmål for domstolene, for når jeg siger hypotetisk, så er det netop, fordi vi ikke ønsker at ændre på antallet eller på beskatningen af nordsøolien.
Og til sidst til fru Line Barfod: Jeg må bare sige, at jeg ikke er enig i, at satsreguleringspuljen er et spørgsmål om, at man stjæler fra nogen.
For ca. 10 år siden gik man ind
og lavede en meget klar aftale om, hvorledes satserne skulle reguleres, og man reserverede ved siden af det en lille pulje svarende til 0,3 pct. af reguleringen, en centralt fastsat pulje til fordeling til en lang række andre formål, som har vist sig at være en succes, ikke kun i effekten, men også en succes med hensyn til antallet af partier, der ønskede at være medlem af satspuljen.
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen sagde, at man syntes, det var vældig fornuftigt at have klarhed over reguleringerne.
Men det, der er problemet, er jo, at man regulerer dem med et beløb, der er mindre end det, de burde reguleres med, hvis de skulle følge den almindelige pris- og lønudvikling, og dermed tager man fra dem, der har mindst i samfundet.
Jeg ville godt høre, om hr. Kristian Jensen kunne oplyse, hvor længe regeringen synes, at man skal fortsætte med at stjæle fra dem, der har mindst.
Hvor længe skal det være dem, der skal være med til at betale, i stedet for at man tager fra dem, der har mest, f.eks. kan man tage fra nordsøolien og de multinationale selskaber.
Hvorfor vil Venstre, der jo ellers hylder princippet om, at enhver skal kunne klare sig selv, ikke være med til i stedet at sikre, at folk får penge nok, så de er i stand til at klare sig selv og ikke behøver at søge om yderligere social hjælp ud over de meget lave ydelser, de får i dag?
Ole Stavad (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen gjorde sig meget umage med at svare på noget andet end det, jeg spurgte om.
Det, jeg sagde, var, at Venstre og regeringen meget konsekvent og meget bevidst altid sørger for, at det er dem, der har mest, som tjener mest på regeringens politik.
Det gælder, uanset om vi taler kommuner, amter eller rigtige levende mennesker, at man har suspenderet alle de regler, man normalt fordeler penge efter i forhold til kommunerne, for målrettet at give de store beløb til de rigeste kommuner, der har de rigeste mennesker bosiddende.
Og det bliver altså ikke bedre af, at gevinsterne så også hentes af dem, der har mest.
Hvad enten vi ser på regionalpolitikken, turistpolitikken med fordeling af midlerne dér, om vi ser på afvisning af at beskatte dem, der har de højeste indkomster, eller vi ser på regeringens skattestop og virkningen af det, så ender pengene altid for hovedpartens vedkommende hos dem, der har mest, og tages fra dem, der har mindst.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-06:
Jeg mangler stadig væk at få en bekræftelse fra Venstres ordfører på, at Det Radikale Venstre har stillet et ændringsforslag, som vil bevirke, at der vil være en nettolettelse til en familie med en indkomst på 600.000 kr. på ca. 8.000 kr. minimum, efter at man er blevet ramt af alle de ondskabsfuldheder, som Venstre mener, at Det Radikale Venstre altid forfølger folk med.
Der vil være en nettolettelse.
Og er det ikke rigtigt - det vil jeg gerne have bekræftet fra Venstres ordfører - at det eneste, der står hindrende i vejen for, at den familie kan få den omtalte skattelettelse, er Venstres skattestop
Jeg mener, at hvis det bliver ved på denne her måde, at Venstre på den måde skruer sig ned og lader cementen og betonen størkne omkring fødderne, så er der kun én udvej for Folketinget, og det er, at vi starter en lynhurtig indsamling, så vi kan få sparet sammen til det slagbor, som forhåbentlig en dag kan få Venstre fri af betonen.
Jacob Buksti (S), 2002-12-06:
Jeg synes jo ikke, at hr. Kristian Jensen sådan skulle gå helt fri i en tro på, at der ikke var flere reserver tilbage på ordførerbænken.
Og derfor, når nu hr. Kristian Jensen gør sig så stor umage for at forklare alle om alt det gode, man gør for de svage, om skattestoppets fantastisk fremragende virkning, hvordan kan det så være, at skattestoppet ikke har nogen virkning for folk, der kører i den kollektive trafik? Hvordan kan at være, at man afskaffer tilskuddet til den kollektive trafik, samtidig med at man sætter bilafgifterne ned: 360 mio. kr. mere på den kollektive trafik, 265 mio. kr. mindre på privatbilerne?
Og når det drejer sig om loftet på grundskylden - jeg skal bare være sikker på, om jeg nu har forstået det rigtigt - er det så ikke rigtigt, at det ikke er sådan, at stoppet er et stop.
Stoppet er en stigning forstået på den måde, at 7 pct. kan det stige, og så stopper man.
Det, man er blevet stoppet med at stige i de andre år, det stiger man med, når man stopper?
Er det ikke det, der er den groteske logik i Venstres skattestop?
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen stod og fortalte om alle de gode ting, som regeringspartierne og de tidligere regeringspartier og SF uddeler fra satsreguleringspuljen, udmærkede projekter.
Men hr. Kristian Jensen glemte at fortælle, hvor pengene kommer fra.
De bliver taget fra dem, der har allermindst her i samfundet, og man regulerer ikke deres satser.
Hvis man nu fulgte de forslag, vi også har, om at tage flere penge fra nordsøolien, ville man f.eks. kunne uddele ældrechecken 15 gange om året, hvis man brugte pengene alene til det.
Jeppe Kofod (S), 2002-12-06:
Jamen hr. Kristian Jensen svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Jeg stiller et spørgsmål om, hvordan Venstre konkret vil hjælpe regionerne i Danmark.
Det er jo ikke noget svar.
Hvad er Venstres regionalpolitik?
Der er jo ingen.
Her 1 år efter regeringsskiftet er der ingen regionalpolitik, så det, man har lovet rundtomkring på møder ude i regionerne, er jo tomme løfter.
Det synes jeg er en interessant konstatering, og det tror jeg der er mange der vil blive slemt skuffet over.
Bare for at være helt klar: Vil hr. Kristian Jensen bekræfte, at man stemmer imod ændringsforslag nr. 648, der vil videreføre initiativer, som er på finansloven nu, men hvor man, hvis man vedtager finansloven, som den ligger, vil stoppe finansieringen af initiativer f.eks. Baltisk Mediecenter, økologuddannelsen på Bornholm og et center for regional- og turismeforskning som en forskningsinstitution?
Det er initiativer, der er med til at udvikle en region og skabe nye arbejdspladser, men det stopper Venstre.
Det er jo en sand regionalpolitik, og derfor er der ingen sammenhæng mellem handling og ord.
Ole Stavad (S), 2002-12-06:
Det er en meget velkendt teknik, at når en spørger ikke har flere muligheder for at tage ordet, giver man et svar, som ikke behøver at have så meget hold i virkeligheden.
Jeg vil sige, at det svar, som hr. Kristian Jensen gav til den socialdemokratiske spørger hr. Nicolai Wammen, var meget, meget langt væk fra virkeligheden.
Det kan dokumenteres, at Socialdemokratiet sammen med andre partier her i Folketinget gang på gang afsatte store beløb til både at imødegå sociale problemer generelt og til at bryde den negative sociale arv.
Så det vil vi ikke have problemer med at dokumentere, hvis hr. Kristian Jensen får brug for det.
Det er et af de store, hvor man har suspenderet alle sædvanlige fordelingsregler til kommunerne for at sikre, at man kan give de rigeste kommuner de største beløb, nemlig 655 mio. kr. Det er jo her, vi har fat i noget af kernen og i konsekvenserne af regeringens politik, for det er jo kommunerne mere end nogen andre, der fører velfærdsdelen i forhold til vore ældre, i forhold til børnene, i forhold til folkeskolen, og vi kan konstatere, at kommunerne ikke engang har haft råd til at udfylde den meget beskedne og historisk lave ramme på 0,7 pct. i vækst, men kun 0,4 pct. Kan hr. Kristian Jensen forklare, hvorfor Venstre målrettet går efter at give de fleste penge til de mennesker, der har mest i forvejen, og de kommuner, der har mest i forvejen, så der er nogle kommuner, der sidder i nogle meget store problemer og må skære over for de borgere, der har det allersværest i det her samfund?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Til hr. Nicolai Wammen: Det er ganske imponerende, at man står og siger, at satspuljen jo er noget, vi er fælles om, og at den kan regeringen ikke gå ud og tage ansvaret og æren for, når det, den tidligere S-regering alene gjorde i alle sine 9 år, var at henvise til satspuljen, hver gang et nyt socialt initiativ skulle sættes i gang.
Vi har ikke bare fordelt satspuljen på en ganske fornuftig måde, der er med til at give et løft i indsatsen imod den sociale arv.
Vi har ydermere i aftalen med Dansk Folkeparti fordelt 60 mio. kr. til konkrete projekter og 50 mio. kr. til en reserve til svage grupper.
Det vil sige, at der er et markant løft ud over det, der ligger i satspuljeaftalen, hvilket aldrig kom igennem under den tidligere regering.
Det kan godt være, at det er, fordi hr. Nicolai Wammen ikke var medlem af Folketinget dengang, at der ikke er nogen, der har orienteret ham om, at den tidligere regering ikke havde et eneste forslag ud over satspuljen til at gøre en indsats på det sociale område, hvor den her regering har et meget markant løft i indsatsen over for det sociale.
Det måtte hr. Nicolai Wammen gerne komme herop og anerkende, men jeg ved ikke, om hr. Nicolai Wammen har flere spørgsmål.
Forklaringen på hele Miljøinstituttet er ganske simpel, og den er gentaget flere gange.
Jeg ved godt, at forklaringen er så hjertegribende enkel, at den slet ikke passer ind i Socialdemokratiets konspirationsteori, men længere er historien ikke.
Derfor bliver der ikke noget nyt spørgsmål på trods af, at man garanteret har flere ordførere, der er friske til at komme op og gentage alle de spørgsmål, som man har fået svar på talrige gange før.
Jeg skal bare præcisere over for hr. Anders Samuelsen: Hr. Anders Samuelsen kom herop og nærmest beklagede, at vi har tilladt os at rose det radikale udspil.
Synes man virkelig ikke, at de afgifter, vi har nu, er høje nok?
Over for hr. Keld Albrechtsen skal jeg bare fastholde, at vi ingen planer har om at gennemføre en øget beskatning af nordsøolien.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-06:
Jeg synes, hr. Kristian Jensen har et stadig voksende forklaringsproblem, når det gælder hans påstand om, at det juridisk ikke skulle være muligt at indlægge en ekstra beskatning på nordsøolien.
Hr. Kristian Jensen måtte jo for lidt siden her på talerstolen indrømme, at han ikke engang har læst de afgørende dokumenter i den her sag, før han udtalte sig.
Hr. Kristian Jensen stod faktisk og indrømmede her fra Folketingets talerstol, at de besvarelser, der ligger fra den tidligere regering, hvor det juridiske spørgsmål er grundigt belyst og afklaret, har hr. Kristian Jensen ikke engang læst, før han står her på talerstolen og bilder befolkningen ind, at man ikke kan indføre ny skat uden at bryde aftalen. Derfor vil jeg godt spørge hr. Kristian Jensen nu, om vi kan få et fuldstændig krystalklart svar: Vil hr. Kristian Jensen fastholde, at aftalerne juridisk forhindrer staten i at gå ind og lægge en ny skat på nordsøolien?
Vil hr. Kristian Jensen fastholde det synspunkt over for Folketinget? Det vil imponere mig, hvis hr. Kristian Jensen tør det.
Hvis han ikke tør det, er tiden inde til en undskyldning, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-06:
Jeg må sige, at jeg synes, det er udtryk for en kedelig form
for dogmatisk tænkning, når man næsten på forhånd lover at undlade at rose nogen, inden man overhovedet har hørt, hvad de eventuelt kunne komme med af nye tanker fremover.
Men o.k., det er så Venstres nye linje.
Man kan sige, den er udtryk for, at Venstre er ved at skrue sig ned i en hurtigtstørknende beton, som består af tre ting: et dumt skattestop frem for et intelligent skattestop, topstyring frem for tillid og bureaukrati frem for forenklinger.
Hvorfor vil Venstre ikke gribe den mukkert, som vi kaster ud som redningskrans til Venstre, inden der bliver behov for et langt større og stærkere redskab til at redde Venstre op, nemlig et slagbor?
Det Radikale Venstre har stillet ændringsforslag til den her finanslov, som vil give en nettolettelse til en familie, der tjener 600.000 kr. om året, på minimum 8.000 kr. om året.
Det eneste, der forhindrer, at vi kan komme i den situation, er Venstres skattestop.
Hvornår griber man redningskransen?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Det er nemlig det, der er grundlaget for, at vi er gået ind og har lagt et loft over stigningen i grundskyldbeskatningen, for vi har sagt, at det er urimeligt, at man skal opleve så voldsomme spring i beskatningen af sin ejendom som det, der er tilfældet i øjeblikket.
Derfor er der blevet lagt et loft ind, der gør, at det bliver i mindre spring, beskatningen må stige.
Vi er ganske uenige i Socialdemokratiets politik.
Vi synes ikke, det er rigtigt og rimeligt, at der skal være en hårdere beskatning af at eje sin egen bolig.
Vi synes, det er et positivt tiltag i Danmark, at vi har ejere af egen bolig, og derfor er vi uenige i politikken.
Jeg håber, at hr. Ole Stavad har noteret sig, at i de kommuneaftaler, der er indgået mellem regeringen og Kommunernes Landsforening, er der afsat en større pulje end nogen sinde før til netop imødegåelse af den situation, som nogle kommuner måtte være i på baggrund af en økonomisk dårlig udvikling i kommunerne. Vi har lavet en større pulje til de dårligst stillede kommuner, end der nogen sinde var under den tidligere regering, som hr. Ole Stavad i hvert fald i perioder var medlem af.
Når jeg fremhæver, at der er blevet oprettet nye regionale vækstmiljøer, så siger hr. Jeppe Kofod: Jamen der sker jo ikke noget.
Der er rent faktisk oprettet 11 nye regionale vækstmiljøer, der på afgørende punkter rundtomkring i landet er med til at sikre, at der sker en regional erhvervsudvikling til gavn for de områder, de nu er placeret i, men også til gavn for udviklingen som helhed, da mange af dem har et generelt landspolitisk sigte.
Jeg kan love
hr. Jeppe Kofod, at med de finansieringsforslag, hr. Jeppe Kofods parti stiller, agter vi ikke at stemme for et eneste af Socialdemokratiets ændringsforslag.
Fru Line Barfod stiller spørgsmålet om satsregulering, men det er ikke inde i vores overvejelser at ændre på den satsregulering, der foregår.
Det er også det, der fremføres og videreføres i det lovforslag, der er lagt i salen.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-06:
Nu tør hr. Kristian Jensen så ikke besvare mit spørgsmål.
Han turde ikke besvare det meget præcise og klare spørgsmål, som jeg stillede, nemlig om han vil fastholde, at det juridisk er umuligt at hæve beskatningen på Nordsøen.
Det var jo den påstand, han indledte debatten med.
Jeg tror, det er klogt af hr. Kristian Jensen, at han ikke gik ind og svarede på spørgsmålet, selv om det jo ikke er særlig stolt.
For i virkeligheden burde hr. Kristian Jensen jo give en undskyldning, fordi han har givet Folketinget og befolkningen forkerte oplysninger.
Men o.k., nu tør han i det mindste da ikke gentage den vildledning, som han kom med.
Og det vil jo så sige, at vi nu står der i sagen, hvor vi kan konstatere, at der ikke er juridiske hindringer for at lægge en skat på.
Og så kan vi få den politiske debat om skatten og få de forslag frem, der ligger.
Der er det jo heldigvis ikke alene regeringspartierne, der bestemmer, hvordan det skal gå med den sag.
Det er jo også muligt, at der kan skabes flertal i Folketinget, uden at regeringen er med til at øge beskatningen omkring Nordsøen. Men jeg hæfter mig ved, at hr. Kristian Jensen ikke tør besvare spørgsmålet og dermed i virkeligheden bekræfter, hvad der er kendsgerningen, nemlig at der ingen juridiske hindringer er i vejen for, at vi kan lægge en skat og en ekstra skat på nordsøolien.