runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-19:
Jeg vil gerne have svar denne her gang fra Venstres ordfører på det om kulturområdet, hvor udmøntningen af de her 690 mio. kr. så var tilendebragt.
Så fik vi et svar om, at nå ja, så havde folk jo også fået et skattestop, og så kunne de købe sig en cd eller et eller andet.
Det er jo meget underholdende.
Men igen tænkte jeg mere på denne her pensionist, der på aftenskolen går til forskellige former for undervisning og andet.
Er der en fordel for den pensionist i Venstres regnestykke?
Tjener pensionisten på det?
Er det en god forretning, at pensionisten får skattestoppet, men en fordobling af brugerbetalingen?
Hænger det her sammen, eller vil man erkende, at man rent faktisk kommer til at plukke folk for flere penge?
Line Barfod (EL), 2002-03-19:
Jeg vil gerne endnu en gang høre, hvad begrundelsen fra Venstre er på, at man alle steder skærer på forebyggende arbejde.
Er det, for at man kan sikre, at der kan blive ved med at være nogle til ventelisterne, der så skal opereres, så man kan sige, at nu kommer man og giver flere penge til ventelisterne, fordi man altså skaber flere ofre med den politik, man selv gennemfører?
Så har jeg kunnet forstå, at viden står i meget lav kurs hos Venstre.
Hr. Kristian Jensen ved tilsyneladende ikke særlig meget om de multinationale selskaber og det, at pengene fosser ud af statskassen.
Sidst vi havde en borgerlig regering, sidst hr. Anders Fogh Rasmussen var minister, fossede pengene også ud af statskassen, fordi man skar ned på Told og Skat.
Nu ser vi igen, at pengene kommer til at fosse ud.
De har allerede gjort det i nogen tid.
Der var sat gang i at prøve at indkræve de penge, men den kontrol kan jo ikke gennemføres, når man skærer så hårdt i Told og Skat som det, der er lagt op til med finanslovforslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-19:
Jeg tror, det kunne være rart, om vi kunne få den misforståelse ud af verden, for hvis det er rigtigt, at jeg har misforstået, og vi i Socialdemokratiet har misforstået det, så der ikke fra regeringens side og fra Venstres side ligger et udspil, som rent faktisk betyder, at der over de næste 5 år vil ske en beskæring af medarbejdere inden for domstolene på flere hundrede, så tror jeg ikke bare, at vi ville være glade, men også at man fra domstolenes side ville være glade.
Og jeg tror egentlig også, at der i befolkningen ville være en vurdering af, at det så ville være væsentligt bedre.
Så jeg vil godt bede hr. Kristian Jensen om at komme herop og sige enten ja eller nej.
Betyder det udspil, der ligger her fra regeringen, set i forhold til budgetoverslagsårene, altså de kommende års økonomi, at der sker og er lagt an til, at der skal ske en beskæring af medarbejderne inden for domstolene, hvilket rent faktisk betyder, at der kommer en langt længere sagsbehandlingstid, før en kriminel kan blive dømt? Betyder det dét, eller betyder det ikke det?
Det var egentlig det spørgsmål, jeg stillede før, og så fik jeg sådan en gang sludder for en sladder.
Så vil jeg godt bede om et svar: Har jeg misforstået noget, eller er det hr. Kristian
Jensen, der har misforstået noget?
Det er simpelt hen et spørgsmål, som jeg synes, at vi skal have helt på det rene nu.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Jeg vil gerne lige starte med at komme med en kommentar, der ikke har spor med spørgsmålene at gøre.
Men nu har hr. Ole Vagn Christensen i de godt 4 år, jeg har været medlem af Folketinget, kaldt mig Jens Kristian Jensen.
Det hedder jeg ikke.
Det har jeg aldrig heddet, og det kommer jeg sandsynligvis heller aldrig til at hedde.
Jeg håber derfor, at hr. Ole Vagn Christensens vurdering af politik er bedre end hans vurdering af mit navn.
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at fru Line Barfod blander ting sammen, når hun siger, at vi vil afskaffe eksperter og smagsdommere.
Vi er ikke ude på at afskaffe eksperter.
Vi siger, at vi ikke vil have smagsdommere, der sidder og skal vurdere og fortælle folk, hvad de skal gøre med deres egne penge.
Det er nemlig ikke en opgave for staten at fortælle folk, hvad de skal bruge de håndøre til, der er tilbage, når de har afleveret indkomstskat, betalt moms og punktafgifter.
Det er op til befolkningen selv.
Men der skal naturligvis være nogle til at fortælle: Hvad er konsekvensen?
Hvad er det for nogle ting, der er resultaterne?
Og der kan der godt være eksperter, som kommer frem med objektive bud, som folk selv vælger efter.
Man kan jo se, at der er en stor interesse for at få dem.
Jeg ved, at Forbrugerrådets blad »Tænk + Test« har over 80.000 abonnenter, dvs. at der er 80.000 husstande, der hver måned eller hveranden måned, så vidt det nu er, modtager en oversigt over: Hvad er egentlig godt og skidt?
Hvad er konsekvensen af det ene og det andet?
Til hr. Henrik Sass Larsen kan jeg sige, at skræmmekampagnerne tilsyneladende er fortsat fra Socialdemokratiets side efter valget, og hr. Henrik Sass Larsen har vist ikke den store forståelse på forskellen mellem handelsskoler og erhvervsskoler.
Vi har sagt, at handelsskoler skulle have 50 mio. kr. ekstra, og det får de.
Det var der også i det oprindelige finanslovforslag.
Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg bare sige, at det ikke er sådan, at kommunerne kun har en overskridelse på l50 mio. kr.
De har en overskridelse af deres budgetter på 650 mio. kr. i forhold til det, som SR-regeringen aftalte med Kommunernes Landsforening.
Vi har bedt dem om at udskyde det forbrug.
Vi har ved besparelser andre steder i det offentlige forbrug fundet ½ mia. kr., som vi ønsker skal bruges målrettet til forbedringer af ældreplejen, så der er større valgfrihed og større kvalitet.
Det er på den måde, at vi fra Venstres side naturligvis opfylder vores valgløfter.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-19:
Jeg må sige til hr. Jens Kristian Jensen, at jeg da godt kan forstå, at han er en glad mand, når han får lov til at stå her og udstille Venstres utroværdighed.
Det må da være en gave uden videre at få.
Men det, der kalder mig herop, er sådan set hr. Kristian Jensens bemærkning om uansvarlighed.
Er vi enige om, vil jeg spørge hr. Jens Kristian Jensen, at den uansvarlighed, som man taler om, er på 150 mio. kr., når man taler om kommunernes budget set under et?
Jeg vil gerne spørge om, hvem der er i stand til at styre kommunerne bedre end med en overskridelse på 150 mio. kr.?
Det er vel heller ikke noget, som man i det store budget kan betegne som nogen egentlig uansvarlighed.
Uansvarligheden ligger i, at Venstre kendte til kommunernes budgetter.
I hvert fald havde de en hel del borgmestre.
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kristian Jensen: Hvor mange penge af dem, som kommunerne har brugt ekstra, er gået til ældreplejen?
Det er også et tal, man kunne have slået op, således at vi kunne have set balancen i det her.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-19:
Hvis der skulle sidde nogle seere og lyttere eller andre tilbage og lytte til denne debat, er der vel egentlig kun at slå fast, at det, Venstre siger på det her område med sygehuse og ældre og noget andet, er: Vi vil give jer nogle flere penge, vi vil give valgfrihed, vi vil give 500 mio. kr. mere til de ældre.
Det har vi hørt og hørt og hørt om.
Og så kommer de nu og siger: Nåh, nej, for resten har kommunerne brugt for mange penge.
Derfor giver vi ganske vist de 500 mio. kr., men I skal lige aflevere 650 mio. kr. den anden vej.
Det er faktisk det, der er summen af debatten her.
Og sådanne gaver, sådan en generøsitet, en sådan tid til forandring tror jeg da egentlig mange gerne vil slippe for.
Det er det samme på handelsskolerne.
De skal også have et løft, de skal også have det bedre.
Så skærer man først 140 mio. kr., og så fører man 50 mio. kr. tilbage, og derefter stiller man sig op og leger julemand.
Det er ikke nogen særlig god julemand, det dér.
Det er helt forkert.
Så til sidst om det her med det kulturelle, hvor der bliver sagt: Jamen folk får jo glæde af skattestoppet, og folk kan jo købe sig en cd eller en plade, eller hvad vi lige hørte: Er skattestoppet en god fidus for de mennesker, pensionister f.eks., der går på aftenskole og nu får fordoblet deres brugerbetaling?
Kan de hente det samme hjem i Venstres skattestop, som de skal betale mere i brugerbetaling?
Kan vi få et svar på det?
Line Barfod (EL), 2002-03-19:
Under valgkampen blev der talt en del om skræmmekampagne.
Jeg vil sige, at selv ikke den værste skræmmekampagne, som nogle kunne have kørt, kunne overgå den virkelighed, der nu er kommet.
Dels den måde, man kører tingene igennem på uden at ville lytte til nogen andre, og at man fjerner alle former for eksperter og oven i købet udtaler, at man ikke længere har ønske om at have smagsdommere og eksperter, og dels det, at man på alle områder går ind og fjerner alt, hvad der hedder forebyggelse.
På alle områder, jeg overhovedet har kunnet se, er man gået ind og har skåret kraftigt ned på alt, hvad der handler om forebyggelse.
Man har skåret kraftigt ned på arbejdsmiljøet, man har skåret ned på sundhedsforebyggelse, man har skåret ned på det sociale område, på det boligsociale arbejde, beboerrådgivere, man skærer ned på det kriminalpræventive, man skærer ned på trafikforebyggelse, på ulandsbistanden, på kulturen.
Alle steder, hvor der er nogle ting med perspektiv i, noget, der handler om forebyggelse, dér går man ind og skærer ned med denne her finanslov.
Til gengæld kan man bruge lidt penge på at lappe forskellige steder, men det bliver godt nok mange milliarder, der skal findes i de kommende år, til at lappe alle de huller, der opstår, fordi man fjerner det forebyggende arbejde på alle områder.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-19:
Det forekommer mig, at det var en noget lemfældig omgang med sandheden, hr. Kristian Jensen havde i sit svar til fru Pia Gjellerup, set i forhold til hvad Venstre sagde i valgkampen.
Jeg ved godt, hr. Kristian Jensen flere gange har sagt her: Jamen det, vi gør fra regeringens side, fra Venstres side, er for at få et bedre samfund.
Nu nævner fru Pia Gjellerup en række konkrete områder.
Lad mig tage fat i et: Jeg vil godt høre, om hr. Kristian Jensen én gang til vil gentage heroppefra, både om han har sagt det under valgkampen, og om han også mener, det giver et bedre samfund f.eks. at gå ind at skære omkring 500 stillinger ved domstolene.
500 stillinger ved domstolene betyder, at der kommer til at gå væsentlig, væsentlig længere tid, før en kriminel kan blive dømt.
Mener hr. Kristian Jensen, og mener Venstre virkelig - man meldte det ud i valgkampen - at det giver et bedre samfund? Det kan godt være, at vi ikke er enige med Venstre i retsopfattelsen, men jeg tror, og jeg er ret enig med borgerne her i landet, når jeg siger, at det her i hvert fald ikke er et bedre samfund, hvis der skal gå mange måneder mere, før man er i stand til at kunne dømme en person, der har begået alvorlig kriminalitet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Venstre kan sige sådan noget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-19:
Det, der kalder mig op i første omgang, er Venstres ordførers ord om, at den her klagesang er ganske forudsigelig, tror jeg at Venstres ordfører sagde.
Men er problemet ikke netop
, at klagesangen har været uforudsigelig derhen, at de løfter, som Venstre stillede vælgerne i udsigt i valgkampen, jo er væsentligt forskellige fra den finanslov, som man først præsenterede ved førstebehandlingen og derefter renoncerede ganske betragteligt på på vigtige strækninger?
Den klagesang, der har rejst sig, har jo netop været fra folkehøjskoler, fra den fri ungdomsuddannelse, fra en række uddannelsesinstitutioner, som bliver beskåret ganske voldsomt, og det på trods af at Venstre ikke har nævnt det med et eneste ord i valgkampen.
Det store problem forbundet med finansloven
er jo netop, at Venstre ikke har fortalt hele sandheden, og de besparelser, som vi skal lægge ryg til her i dag, er jo væsentligt forskellige i forhold til, hvad man har lovet folk.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-19:
Hr. Kristian Jensen påpegede i sit indlæg, at regeringen og Venstre gerne vil gøre noget for at forbedre serviceniveauet og henviser til, at der nu er givet 500 mio. kr. ekstra til hjemmeplejen.
Den har samtidig sagt til kommunerne, som skal have de 500 mio., at de skal spare 650 mio. i år, lægge dem i kassen, så de har dem til næste år, hvis de får brug for dem dér.
Hvad betyder det i praksis?
Det betyder i praksis, at kommunerne under ét får 500 mio. kr. fra staten, og derefter sparer de 150 mio. kr. på forskellige områder: ældreplejen, miljøet, folkeskoleundervisningen og lidt på vejene.
Og hvad er nettoresultatet af Venstres serviceforbedring?
Det er jo virkelig at holde vælgerne for nar.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Fru Pernille Blach Hansen har lidt ret: Jeg er ikke helt glad.
Men jeg er ikke bare glad, jeg er faktisk gladere end sidste gang.
Det er, fordi vi sidste gang havde et godt forslag, men nu har vi et endnu bedre forslag at stå inde for.
Det går også på det.
Og hvis der skulle være folk, der har endnu bedre forslag til at gøre mig endnu gladere, så skulle oppositionen have finansieret det uden at have nye skatter og afgifter med.
Den effektivisering har vi tilbageført, fordi vi har fundet en finansiering af den, som ikke giver nye skatter og afgifter, og det synes vi er ganske glimrende.
Til fru Jytte Andersen: Alle spørgsmål er velkomne.
Jeg skal ikke blande mig i det.
Det må være formanden, der afskærer debatten.
Jeg svarer gerne på det.
Jeg synes, at det er en rigtig kulturpolitik at sørge for, at man støtter skabende og udøvende kunstnere, som der er lagt op til i målsætningen for regeringens kulturpolitik.
Det, der er sandheden, er ikke, at der skal være mere brugerbetaling.
Men ved at indføre et skattestop bliver der bedre råd til den brugerbetaling, der jo i forvejen er, når folk skal købe en cd, en bog, gå ind at se en teaterforestilling osv.
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg sige, at jeg faktisk troede, at jeg havde hørt topmålet af hykleri, men det blev overgået. Hvis man kigger på det forslag, som SR-regeringen fremsatte for domstolene, så foreslog SR-regeringen, at der skulle afsættes 1.230.000.000 kr. til domstolene. Vi foreslår, at der afsættes 1.244.400.000 kr., altså en stigning på 14,4 mio. kr. Og det, vi vedtager i morgen, er altså finanslovforslaget for år 2002.
Vi vedtager ikke budgetoverslagsårene.
De viser den udvikling, der vil være,
ud fra den fremskrivning af tallene, der er
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-19:
Jeg er søreme glad for, at jeg ikke får støtte fra Enhedslisten, for jeg må indrømme, at jeg har det med Enhedslisten, lige som jeg havde med Bjørn Elmquist i sin tid: når Bjørn Elmquist indimellem sagde, at han var enig i noget, Helge Adam Møller havde sagt, så var jeg klar over, at nu var jeg på gal kurs.
Men her er vi heldigvis rygende uenige.
Jo, jeg synes, og Det Konservative Folkeparti synes, at det er grotesk, at der er nogle, der hidtil har kunnet blive danske statsborgere, som var sunde og raske og velfungerende, men ikke kunne tale ét ord dansk.
Det er nemlig reglen i dag, hvis man er fyldt 65 år og har boet her i mere end 15 år, så kan man blive dansk statsborger uden at vide noget som helst, man behøver hverken at kunne sige ja eller nej.
Jeg kan ikke acceptere, at man bliver dansk statsborger, og så tror man, at Limfjorden er en butik inde på Strøget og er ikke klar over, at det faktisk er et vandløb oppe mellem Aalborg og Nørresundby.
Der er nogle, der ikke aner, at der er noget, der hedder Fyn, og det skulle jeg hilse og sige, at det er fynboerne kede af, og det kan jeg godt forstå.
Vi har altså på en række områder haft det således, at enhver, når man bare havde boet her i 7 år, kunne blive dansk statsborger.
Det er det, vi gør op med, og det har jeg det godt med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Helge Adam Møller om den test, man skal have om det danske samfund, er en test, som enhver dansker, der er født med sit danske statsborgerskab, også skal gennemgå for at opnå stemmeret i det danske samfund.
Eller er det sådan, at det kun er en test, som udlændinge skal gennemgå for at opnå stemmeret eller statsborgerskab i det danske samfund?
Jeg må altså indrømme, at det minder mig en lille bitte smule om de test, man havde i USA på et tidspunkt for at kunne opnå stemmeret, og jeg tror vist, at vi alle sammen godt ved, hvad konsekvenserne af de test var.
Jeg ville gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om man har tænkt sig, når man så skal udforme testen, at tage et gennemsnit af, hvad den danske befolkning kan bestå. Hvem er det, der skal lave den her test?
Hvad er det for nogle kriterier, man går ud fra?
Hvordan sikrer man sig overhovedet, at det svarer til, hvad en gennemsnitlig dansker kan?
Jesper Langballe (DF), 2002-03-19:
Jeg vil da også gerne slutte mig til hr. Helge Adam Møllers glæde og sige, at jeg ikke vil lade sorgen over nutidens elendighed overskygge glæden eller i hvert fald forhåbningerne til fremtidens forbedringer.
Men jeg kunne så alligevel ikke lade være med ved denne lejlighed at udstøde et hjertesuk over, at inden vi når så vidt, skulle det være nødvendigt at lukke endnu en årgang på over 20.000 personer ind.
20.000, hvoraf vi ikke aner, hvor mange potentielle terrorister der er iblandt dem.
Det var faktisk det, mit eksempel skulle vise, som hr. Søren Søndergaard fik et eller andet sludder ud af.
Det var det, at muligheden er der.
Hvordan virkeligheden er, ved vi ikke, før den herre kommer hjem fra Guantánamobasen.
Men muligheden er der, og det i sig selv er skræmmende.
Regeringen har i andre sammenhænge sagt, at efter folketingsvalget er der ikke noget, der hedder forlig, men i dette tilfælde var man pludselig så umådelig trofast mod et gammelt forlig, som der ikke mere er parlamentarisk dækning for.
Det havde jeg måske så lidt svært ved at forstå.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-19:
Da mit partis ordfører, fru Else Theill Sørensen, er forhindret i at være til stede, vil jeg godt gøre et par principielle bemærkninger ved andenbehandlingen.
Men jeg vil nu hellere vælge den modsatte indgang, nemlig at det da er glædeligt, at der nu endelig i dette Folketing efter mere end 10 år, hvor der har været et andet flertal, nu er et flertal for markant at ændre reglerne. Det at blive dansk statsborger er der selvfølgelig fortsat en række mennesker, der skal blive, men det kræver, at de har gjort sig fortjent til det.
De skal altså opfylde en række rimelige kriterier for at kunne sige, at nu er vi danske.
Og det skal gælde, hvad enten man er svensker, amerikaner, pakistaner, tyrk, japaner eller fra Jylland, nå nej, ikke Jylland, de er født med det.
Men det skal selvfølgelig gælde for enhver uanset hudfarve, uanset religion, uanset etnisk oprindelse.
Og hvad er det så for nogle krav, der nu er flertal for
i Folketinget, i hvert fald mellem Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti?
Det er eksempelvis, at nu bliver det et krav for at blive dansk statsborger, at man ikke alene skal kunne gøre sig forståelig på dansk, man skal også kunne læse dansk.
Måske ikke en leder i Information, men i hvert fald en artikel i B.T. eller andre let læselige blade.
Det bliver også et krav, at man ikke kan blive dansk statsborger, hvis man har begået alvorlig kriminalitet, uanset om man venter 10, 20, 30 eller 40 år.
Er man straffet med 2 år eller mere, så kan man aldrig blive dansk statsborger.
Har man begået noget mindre alvorligt, skal man vente mange, rigtig mange år og gøre sig fortjent i kraft af sin opførsel ved at vise, at nu er man en del af det danske samfund.
Og måske ikke mindst vigtig er den sidste regel, vi indfører, og som der kommer et lovforslag om om kort tid.
Det er, at for at blive dansk statsborger skal man ligesom i en række andre lande gennemgå en uddannelse og vise med en prøve, at man ved, hvad det er for et samfund, man ønsker at blive statsborger i. Man skal altså kende noget til dansk historie, til dansk tradition, til vores ligestilling, til det, at vi betragter mænd og kvinder lige, til det, at vi har kønsfrihed, til det, at vi ikke går ind for tvangsægteskaber, at vi har religionsfrihed, at man ved, hvor Himmelbjerget ligger og ikke tror, at det er et bjerg ovre på Bornholm, men at det ligger i Midtjylland eller lidt nord for osv., osv. Kort sagt en række forbedringer, som vi nu endelig har flertal for, og det vil jeg godt vælge at glæde mig over bliver gennemført, og at det bliver gennemført snart.
Jesper Langballe (DF), 2002-03-19:
Jeg var egentlig lidt i tvivl om, hvorvidt jeg overhovedet skulle gå herop i denne omgang, for det er kun for at sige, at jeg simpelt hen ikke fatter, hvad det er, hr. Søren Søndergaard siger.
Hvorfor er min bemærkning om den mand, der nu sidder på Guantánamobasen, et eksempel på, hvor rigtig den indfødsretspraksis er, som fuldstændig kritikløst strør om sig med statsborgerskaber og dermed udhuler statsborgerskabets betydning?
Det er jo det, der er det forfærdelige ved det, at både for dem, der får statsborgerskab tildelt, og for landets egne børn, udhules statsborgerskabets betydning, sådan at Folketinget nu i fuldt alvor drøfter at udlevere danske statsborgere til retsforfølgning i det fremmede, fordi Folketinget ved, hvem det er, man i tidens løb har givet dansk statsborgerskab til.
Hvordan i alverden kan det eksempel blive et eksempel
på, hvor rigtig den praksis er, vi har
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-19:
Jeg vil bare sige til hr. Langballe, at det præcis er en af grundene til, at jeg synes, det er så rigtigt og så vigtigt, at vi har lagt - efter en afstemning i dette Folketing og med mulighed for at tilbagekalde det i det her Folketing - beslutning om tildeling af indfødsret i et bestemt udvalg.
Det er lige præcis på grund af den måde, hr. Jesper Langballe argumenterer på, hvor han tager en konkret person, som måske har gjort noget, måske ikke har gjort noget, og antager, at vedkommende har gjort noget, og ud fra den antagelse, at vedkommende har gjort noget, så konkluderer en masse ting.
Det er også tankevækkende, at hr. Langballe kalder det formalisme.
For mig er det et stærkt argument for, hvorfor den procedure, vi har omkring indfødsret, er rigtig, og hvorfor den procedure, hr. Langballe foreslår, er fuldstændig forkert.
Jesper Langballe (DF), 2002-03-19:
Ja, sådan snakker man sig uden om sagen med rent formalistiske betragtninger.
Nu er jeg dog begyndt at forstå, hvor hr. Søren Søndergaard vil hen, hvad det var, han anholdt i min ordførertale.
Men igen må jeg sige, at jeg havde faktisk formuleringsmæssigt garderet mig imod den kritik ved at bruge ordet angiveligt.
Der er altså tale om en mand, som angiveligt er Talebankriger.
Om han så rent faktisk er det, vil vise sig senere.
Men derfor kan vi udmærket bruge ham som eksempel, i hvert fald som et hypotetisk eksempel for en principiel drøftelse.
Lad mig så lige sige, at jeg stadig ikke fatter denne bemærkning om, at jeg ikke kan skelne mellem udøvende og lovgivende magt.
Det er tværtimod Folketingets flertal, som ved at uddelegere en kompetence, som ifølge grundloven og statsforfatningsrettens tolkning af grundloven ikke må og ikke kan uddelegeres, har nedbrudt skellet mellem den lovgivende og udøvende magt.
Hvis hr. Søren Søndergaard havde hørt rigtig godt efter, ville han have hørt, at jeg lige præcis sagde, at jeg ikke kender den pågældendes identitet, og jeg ved ikke, om han har arvet sit statsborgerskab fra danske forældre, eller om han har fået det tildelt.
Men jeg sagde også, at muligheden for det sidste foreligger, og alene den mulighed er skræmmende.
Det afgørende i mit udsagn var i og for sig ikke dette kvalificerede gæt, men vi kan jo bagefter prøve at tage et privat væddemål og se, hvem der vinder.
Det er jo ikke så forfærdelig svært at regne ud, at det ikke er en Hans Petersen fra Mariager.
Men det afgørende var, at jeg sagde, at hvis jeg var terrorist og slog mig ned i Danmark, ville jeg - og det synes jeg er ganske logisk - som det allerførste, jeg overhovedet kunne foretage mig, søge
dansk statsborgerskab.
Må jeg så lige sige om dette med den lovgivende og den udøvende magt, at det er mig, der forstår at skelne, og at hr. Søren Søndergaard ikke forstår det.
Men det når jeg ikke at udrede.