runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2002-11-07:
I dette lovforslag tror jeg ikke, der er nogen, der er i tvivl om indholdet.
Samtlige medlemmer af Folketinget har fået henvendelser fra forskellige interessenter, og det er forståeligt, at der har været en del furore om lovforslaget.
Det springende punkt i dette lovforslag er deltagerbetalingen, der skal hæves eksempelvis fra 300 kr. til 900 kr. pr. fag, og der er nogle VUC-kursister og VUC-centre, der føler, at dette er skudt langt over målet. Nu er det jo sådan, når man skal vedtage et lovforslag, at ikke alle er enige i forslaget, og det kan man vist roligt sige er tilfældet her.
Lad mig vende tilbage til deltagerbetalingen på holdene, som jeg godt kan se kan være et problem for en lille gruppe, der gerne vil dygtiggøre sig og ikke er i stand til at finansiere det selv.
Eksempelvis er det jo ikke kontanthjælpsmodtagere, der har en handleplan, eller personer, der er i AF-systemet, der bliver berørt af dette.
Desuden ved man, at ca. 15 pct. er pensionister, der deltager i VUC-kurser, og det kan da ikke være meningen, når vi taler om at målrette undervisningen til uddannelsessøgende i alle aldre, at det så er pensionister, der skal finansieres på VUC, i stedet for at de kunne gå på den almindelige aftenskole.
Den gruppe, som vil blive berørt af dette problem med deltagerbetaling, er hf-enkeltfagsstuderende eller dem, som tager en hel hf eller en fagpakke.
Derfor har jeg rettet henvendelse til undervisningsministeren og bedt ministeren se på, om det er muligt at finde en tålelig løsning på problemet.
Jeg ved, at en deponeringsordning og en rateordning, som jeg har foreslået, ikke umiddelbart er mulig, men jeg regner med, at ministeren under første og anden behandling af lovforslaget vender tilbage med et eventuelt forslag, så vi ikke er ude i dette ulyksalige problem, at en enlig mor med f.eks. tre børn, der har et fuldtidsjob i lavtlønsklassen og gerne vil dygtiggøre sig, skal betale et depositum på 12.000 kr.
Det vil være meget vanskeligt for hende for ikke at sige fuldstændig komplet umuligt.
Desuden vil jeg for at foregribe begivenhedernes gang gøre opmærksom på, at jeg er ganske klar over, at vi er med i et finanslovforlig, og at ministeren skal finde forslaget inden for de givne rammer.
Derfor er jeg yderst fortrøstningsfuld og ser frem til, at ministeren vender tilbage med en positiv handlingsplan for lige præcis dette ømtålige punkt.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Jeg skal slå fast, at et tilmeldingsgebyr på 300 kr. for en fuld fagpakke anser vi ikke for at være det store problem.
Det er der ingen, der har givet udtryk for.
Men det, der er et problem, er, at man på kompetencegivende uddannelse, som man alle andre steder kan få gratis, begynder at lægge brugerbetaling.
Det var der ikke hos os.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Jeg synes, at min pointe blev illustreret utrolig godt lige nøjagtigt med den ordveksling, der var mellem ministeren og hr. Carsten Hansen.
De begynder nemlig at diskutere, hvor mange penge det drejer sig om, man skal betale, og for hvilke fag.
For mig er det fuldstændig uinteressant.
Det, der er problemet, er, at man indfører brugerbetaling, at man bryder det princip, som jeg synes er ganske fantastisk, nemlig gratis uddannelse i Danmark for alle mennesker hele livet igennem.
Det er det, vi betaler alle vores skattekroner til.
Det er det, vi vil i Enhedslisten, og det, jeg kræver af Socialdemokratiet, er, at de heroppefra kan sige, at der overhovedet ingen brugerbetaling skal være på VUC.
Om man så kalder det tilmeldingsgebyrer, tilmeldingsafgifter, brugerbetaling, eller hvad fanden man kalder det - undskyld - er fuldstændig underordnet.
Det er brugerbetaling, og det gør, at det bliver skævt fordelt, hvem der har råd til at tage en uddannelse, og hvem der ikke har.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Jeg er yderst beæret over, at ministeren vil besvære sig herop for at blande sig i debatten mellem Enhedslistens ordfører og undertegnede.
Der var et tilmeldingsgebyr på 300 kr. for alle fag.
Men hvis man nu tager en fuld fagpakke, hvad kommer man så op på ifølge regeringen, hvis vi bare forudsætter, at det måske ikke er 900 kr., men 500 kr.?
Så kommer det, vi taler om, altså til
at ligge et sted mellem 3.000 kr. og 5.000 kr.
Altså i forhold til de 300 kr. er den betaling, regeringen indfører, en helt, helt anden; det er mindst en tidobling på de områder her.
Det kan vi efterprøve, det står i høringssvarene.
Det er habile og ordentlige folk, der har givet os de høringssvar tilbage rundtomkring fra.
Ministeren ryster på hovedet.
Men det vil vi selvfølgelig stille spørgsmål om, så vi bliver helt sikre på, at det er rigtigt.
Men jeg tror ikke på, at man skulle sidde og lyve ude på VUC-centrene.
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-07:
Det er ikke, fordi jeg sådan på nogen måde skal bryde ind i en meget interessant diskussion mellem Socialdemokratiets ordfører og Enhedslistens ordfører.
Men nu har jeg op til flere gange hørt Socialdemokratiets ordfører redegøre for det eksisterende regelgrundlag på en misvisende måde, mildest talt, nærmere på en fejlagtig måde.
Det er fuldstændig korrekt, at en række kernefag blev friholdt for deltagerbetaling, men det, som hr. Carsten Hansen glemmer eller mangler i den sammenhæng, er, at for de selv samme fag var det en forudsætning, at man betalte et gebyr for overhovedet at være med, og det gebyr svarer i dag til 300 kr.
Derfor er de ændringer, som vi lægger op til, faktisk at tilgodese de kortuddannede, for hvis vi taler om kernefag på AVU-området, dansk, engelsk, matematik og dansk som andetsprog, er der faktisk tale om en mindre deltagerbetaling, fordi deltagerbetalingen vil blive 100 kr., hvor den efter de eksisterende regler faktisk er 300 kr.
Så denne lille servicemeddelelse blot for at diskussionen mellem Enhedslistens ordfører og Socialdemokratiets ordfører foregår på et rigtigt grundlag.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil ved jo godt, at på samtlige kernefag var man friholdt, der var tilbagebetaling, hvis man tog pakker osv. Derfor taler vi om to helt vidt forskellige ting.
Det tror jeg man skal holde meget adskilt.
Vi har også talt om det, når nu vi snakker brugerbetaling for de kortuddannede på AMU, på arbejdsmarkedsuddannelserne, og på voksen- og efteruddannelse.
For os er det helt evident og vigtigt, at vi har en moderne, veluddannet befolkning og ikke kun brugerbetaling hos alle de kortuddannede.
Så det er helt sikkert.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Jeg vil gerne takke for, at hr. Carsten Hansen meget tydeligt heroppefra siger, at det skal fjernes igen, så snart
Men jeg vil gerne spørge hr. Carsten Hansen, om man - belært af den erfaring, at man indfører mere brugerbetaling, når man først går i gang med den glidebane - så vil fjerne glidebanen helt?
Altså om man også vil fjerne den brugerbetaling, som Socialdemokratiet selv indførte, mens Socialdemokratiet sad i regering?
Jeg vil gerne sige, at jeg godt er klar over, at den er tidoblet nu, og jeg synes også, det er meget væsentligt heroppefra at sige, at jeg godt er klar over, at det, Socialdemokratiet startede, bliver kørt i dobbelt hastighed under den her regering.
Men allerhelst så jeg faktisk, at den udvikling overhovedet ikke var hverken tidoblet eller i det omfang, som Socialdemokratiet gennemførte.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Jeg er ked af, at jeg ikke er så kendt, at formanden kan huske mit navn, men det kan være, det går.
Jeg skal gerne sige, at det, der er ved at ske her, jo er i en helt, helt anden størrelsesorden, det er en helt anden kategori, vi taler om.
Det er centre, der er i fare udeomkring.
Når vi tænker på det, vi indførte, så var der en lang række fag, der var friholdt.
Jeg skal indrømme, at jeg heller ikke personlig syntes, at det var den klogeste vej at gå ind på, men sådan er det jo engang imellem med nogle forligstyper.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil skal jeg sige, at det, man laver nu, vil vi gerne gå ind i og ændre, lige så snart vi kommer til magten.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi ikke vil være med til den skævvridning, vi ser både regionalt, men sørme også på brugerprofilen og fordelingspolitisk på det område her.
Lene Jensen (S), 2002-11-07:
Jeg respekterer, at fru Louise Frevert ikke føler trang til at byde på, om der kommer flere eller færre VUC-centre ud over landet som følge af den her brugerbetaling.
Men så vi jeg gerne høre, om fru Louise Frevert deler den vurdering, der er givet af de deputationer, der har været i udvalget, at det her vil betyde, at der bliver færre tilbud, fordi der er flere, der fravælger det her.
Hvis fru Louise Frevert deler den vurdering, så vil jeg gerne høre, hvad fru Louise Frevert synes om det?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Jeg var godt klar over, at det var et eksempel med den enlige mor.
Så ville jeg godt brede eksemplet lidt videre ud, og så tog jeg det eksempel, som vi havde i Uddannelsesudvalget, som er ganske typisk for en VUC'er i dag, nemlig et ungt menneske, som har været i gang med en eller anden form for ungdomsuddannelse, men er holdt op, og så efter et par år på arbejdsmarkedet vil tilbage i uddannelse igen.
Vedkommende var interesseret i at få en fagpakke for at komme ind på en pædagoguddannelse.
Det var det, vedkommende ville.
Vedkommende sagde, at han havde ikke råd til at gennemføre uddannelsen, bl.a. fordi hans kone jo også havde
en økonomi, som var lidt anstrengt, i hvert fald hvis hendes indkomst var den eneste.
De typiske personer i dag på VUC er nemlig ganske mange unge mennesker, men de er altså over den alder, hvor de går i ungdomsuddannelserne.
Det er dem, man formentlig nu forhindrer en stor del af at gå på VUC i fremtiden.
Louise Frevert (DF), 2002-11-07:
For at fremme forståelse ved jeg godt, at det altid kan være givtigt at sætte tingene på spidsen.
Nu starter vi forfra én gang til.
Det er foreslået, at man kan sætte prisen på deltagerbetalingen op fra 300 kr. til 900 kr.
Det er stadig væk op til amterne selv at fastsætte, om det skal være det ene eller det andet tal eller midt imellem
Vi tager eksemplet med den unge mand med fagpakken.
Vi er også enige om, at gennemfører en person fagpakken, det er fire fag, så vil den person få pengene refunderet i den anden ende.
Det skulle da være underligt, hvis ikke man ville betale et beløb, der så ville være 3.600 kr. Hvis det nu er 300 kr. x 4, så er det 1.200 kr. for at have en fagpakke, der bliver gennemført på 2 år. Hvis det så er 3.600 kr.
Jeg vil sige, at alt er jo selvfølgelig relativt, men hvis det er personer, som har været ude på arbejdsmarkedet, hvad vi jo så fik at vide her at det har de fleste, der går på VUC, ellers ville de gå på gymnasiet, kunne de f.eks. have haft et sommerferiejob, inden de starter.
Det her er bare en form for forklaring, men jeg skal ikke vejlede andre i deres privatøkonomiske forhold.
Jeg kan helt ærlig ikke se, at det ikke skulle være muligt at kunne betale de 3.600 kr., der vil være den maksimale deltagerbetaling, og den mindste vil være kr. 1.200
Hvis man så tænker på, man får pengene igen i den anden ende, så synes jeg helt ærligt ikke, at det er så meget.
Det tror jeg man får dæmmet op for, netop ved at man får gennemført en deltagerbetaling på denne her måde. Jeg tror ikke, det står så skidt til.
De nogle og tredive procent, som er faldet fra f.eks. i 2000 og 2001, kunne det jo godt være havde tænkt sig lidt om, før de meldte sig til, hvis de skulle betale x antal kroner for at få undervisning.
F.eks. på Niels Brock vil et engelskkursus koste 1.400 kr.
Jeg har et eksempet med et hold, der startede med 28 personer, hvoraf de syv aldrig mødte op, selv om de havde betalt de 1.400 kr. for at deltage i det her engelskkursus.
Så jeg tror ikke, at det sætter en begrænsning som sådan.
Folk bliver bare mere kritiske over for, hvad de vælger at gå til.
Det kan altså godt have en ret sund effekt.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Hvis man nu skulle følge fru Louise Freverts ræsonnement, så bør Dansk Folkeparti jo fremsætte forslag her i Folketingssalen om at indføre deltagerbetaling på alle uddannelser - på alle uddannelser!
- ellers er der jo ikke nogen mening i at høre på det ræsonnement.
Det er jo for så vidt fuldstændig underordnet i diskussionen, om det er det ene beløb eller det andet beløb.
Det er jo ikke os, der sidder herinde i Folketinget, der skal afgøre for det enkelte menneske eller den enkelte familie, om det er meget, eller det ikke er meget.
Fru Louise Frevert ved jo udmærket, at efter de eksisterende regler betyder det, at man betaler et beløb, inden man overhovedet kommer inden for døren, så der er jo erlagt en betaling på VUC.
Så kan man diskutere, om det var klogt af den daværende regering at gøre det, men det er sket, og ud over det skal man altså nu betale temmelig mange penge eller i hvert fald penge.
Men hvorfor gælder det ræsonnement, som fru Louise Frevert meget flydende fremførte her, ikke på alle andre uddannelser?
Nu venter vi på næste års finanslov.
Mit spørgsmål til fru Helle Sjelle er sådan set meget enkelt.
Der er jo i dag gebyrer som adgang til at komme ind på VUC.
Det blev vedtaget for en del år siden af et flertal i Folketinget.
Og det var jo på en vis måde med henblik på at parallelisere vilkårene for aftenskolekurserne og de aftenskolelignende fag, om man så må sige.
Men man holdt altså en række fag udenfor af uddannelsespolitiske grunde.
Nu har jeg lyst til at få at vide, om der ligger en undersøgelse bag ved lovforslaget, der viser, at det adgangsgebyr, nøglegebyret, som nogle kalder det, ikke har virket efter hensigten.
Det vil jeg gerne høre om fru Helle Sjelle ved noget om.
Hvorfor kun her?
Helle Sjelle (KF), 2002-11-07:
Lad mig starte med at gøre det klart, at Det Konservative Folkeparti er tilhængere af, at der indføres deltagerbetaling for de mennesker, der melder sig til avu-fag og hf-enkeltfag.
Vi synes også, at regeringen lægger op til rimelige grænser for, hvor meget og hvor lidt det enkelte amtsråd må opkræve for fagene.
Det er vigtigt at tilegne sig kompetencer gennem de grundlæggende uddannelser, men det er også utrolig nyttigt for både den enkelte og for samfundet, at man kan vælge at udvide eller forny sine faglige kompetencer, sådan som bl.a. avu- og hf-tilbuddene giver mulighed for.
Derfor tror jeg også, at mange er parate til at foretage en begrænset investering i den ekstra uddannelse selv.
Men der er også mange, som på grund af deres økonomiske forhold vil få dækket deres deltagerbetaling helt eller delvis.
Med lovforslaget bevares princippet om den frie optagelse til kurserne, men de ændrede bestemmelser om deltagerbetaling skulle gerne forbedre amternes muligheder for at styre efterspørgslen gennem adgang til at fastlægge deltagerbetalingen i intervallet 300-900 kr.
Der bliver således mulighed for at prioritere fagene med henholdsvis lav og høj deltagerbetaling.
Den prioritering er udtryk for en sund indstilling hos regeringen om, at der skal træffes valg, som er tilpasset behovene lokalt.
Men for at kunne vurdere forslaget, er vi selvfølgelig også nødt til at foretage en sammenligning med andre tilbud, som langtfra alle er gratis.
Hvorfor skal avu- og hf-tilbuddene så være gratis og på den måde skabe en ulige konkurrence?
Med lovforslaget sikres der også lige konkurrencevilkår mellem VUC og f.eks. aftenskolerne.
Det vil skabe en bedre balance.
Men endnu vigtigere er for os forslaget om, at deltagerbetaling for de fire grundlæggende avu-fag, nemlig dansk, engelsk, matematik og dansk som andetsprog, fastsættes til 100 kr. pr. fag, således at helt basale uddannelsesforudsætninger stadig kan erhverves af alle uanset deres økonomiske forhold.
Dermed bliver deltagerbetalingen lavere end det nuværende gebyr, som ministeren også tidligere har påpeget.
Hvorfor støtter vi så den differentiering?
Svaret er ganske enkelt.
Hvis et menneske savner kompetencer på blot ét af de fire områder, ja, så savner den person nogle af de allermest basale redskaber for at kunne begå sig i hverdagen ikke bare på arbejdsmarkedet, men også i forhold til mange sociale aktiviteter.
Det er derfor ikke underligt, at netop de fag har en særlig prioritet i regeringens handlingsplan for bedre uddannelser, og det er derfor, vi godt kan være bekendt at give de fag en særstatus i det her fremsatte lovforslag, som Det Konservative Folkeparti støtter fuldt og helt.
Men vi ser naturligvis også gerne, at de spørgsmål, som Dansk Folkeparti har stillet her i dag,
bliver afklaret, før vi vedtager lovforslaget.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-07:
Det var lige før, jeg glemte mit spørgsmål.
Det vil sige, nu tror jeg nok, at jeg forstår fru Louise Frevert.
Vi tager det i udvalget; nu skal vi stille en masse spørgsmål, og vi får en masse svar.
Vil det sige, at hvis de svar, vi får, ikke er tilfredsstillende for Dansk Folkeparti, vil de selvfølgelig ikke stemme for dette forslag.
Eller hvordan er det, jeg skal tolke det med alle de spørgsmål, Dansk Folkeparti gerne vil stille og have svar på?
Louise Frevert (DF), 2002-11-07:
Ja, det her er en svær nød at knække for os alle sammen, tror jeg.
Men jeg kan selvfølgelig ikke tages til indtægt for fru Bodil Kornbeks synspunkt og principper, det kan jeg ikke.
Men jeg forholder mig stadig væk til, at jeg ønsker nogle faktuelle tal og nogle faktuelle oplysninger. Selvfølgelig kan vi også godt begynde at tale om principperne her, men jeg tror stadig væk, at det vil være en ganske, ganske lille gruppe, det drejer sig om, og før jeg forholder mig til det principielt, vil jeg gerne have tallet oplyst.
Men åbenbart kan fru Bodil Kornbek heller ikke svare på, hvad tallet er, men forholder sig kun principielt til det.
Det kan måske være en eller to, det drejer sig om, selv om jeg selvfølgelig godt er klar over, at det drejer sig om flere.
Men lad os få tallene på bordet, og lad os gøre det under udvalgsarbejdet.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-07:
Jeg hører nemlig ikke til den type, der vil slynge om mig med en masse tal, om det så gælder pensionister, fritidsundervisning og den slags.
Jeg forholder mig bare til lovforslaget rent principielt.
Så er der her en forskel på, om man som 17-årig tager en hf, eller om man som 20-årig tænker: Nu tager jeg en hf.
Og det kan være nogle vældig fine overvejelser, der gør, at det først sker dér, men pointen er, at det sker.
Det koster altså 12.600 kr. ifølge lovforslaget, og det er det, jeg forholder mig til.
Jeg forholder mig ikke til, om det er 20 pct., eller om det er 60 pct., jeg forholder mig til, at det er sagen i en nøddeskal, og der bliver simpelt hen gjort forskel, og har vi råd til det?
Louise Frevert (DF), 2002-11-07:
Det var det, jeg faktisk prøvede at sige på en pæn måde.
Når man tænker på gymnasieelever, som også er på en ungdomsuddannelse - de fleste af dem har erhvervsarbejde ved siden af for at tjene til lommepengene - så vil jeg nok sige, at det ikke er sammenligneligt ved stadig væk indirekte at påstå, at Dansk Folkeparti ønsker brugerbetaling på erhvervsuddannelserne.
Det har vi overhovedet ikke ytret på noget som helst tidspunkt.
Det, jeg har pointeret, er, at det i det hele taget er to forskellige grupper.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Regeringspartierne fremhæver, at der i dette lovforslag er nogle fag, hvor afgiften sættes ned.
Det er korrekt.
Og fru Helle Sjelle argumenterer for, at det er sådan nogle basale fag; derfor er det godt, at man sætter den ned.
Jamen er dansk og matematik og engelsk og samfundsfag ikke også basale, hvis man f.eks. skal i gang med en sygeplejeruddannelse eller andre uddannelser?
Er det ikke også helt basalt?
Er det kun det der folkeskoleniveau, der er basalt?
Mener Det Konservative Folkeparti, at det så er nok for den brede befolkning?
Er det ikke sådan, at der også på hf-niveau er en række fag, som man kan sige er basale, i hvert fald for at gå videre i nogle uddannelser?
Hvorfor opretholder man ikke det, som var i det eksisterende, nemlig at kernefagene nu er friholdt?
Det var de jo før med hensyn til selve afgiften.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-07:
Ja, jeg hører fru Louise Frevert sige følgende: Denne gruppe, der vælger at tage uddannelse på VUC, har altså særdeles godt af at skulle betale de her 900 kr. pr. fag.
Det vil sige, at når man som 20-årig vælger at tage en hf-uddannelse på VUC og skal betale 12.600 kr. i de her to år, det tager, og vedkommende jo som sagt ikke har valgt et hf-center som 17-årig af nogle årsager, som jeg så ikke kender, men har valgt trods alt at komme i gang med en uddannelse, så har han eller hun særdeles godt af at betale de dér 12.600 kr.
Jeg kan altså ikke forstå, at der skal være nogen sammenhæng med, at det skulle være bedre, eller at han eller hun simpelt hen skulle have godt af at betale.
Jeg forstod simpelt hen ikke, hvad det var, fru Louise Frevert sagde.
Hvor er sammenhængen henne?
Det kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Jeg tænkte ikke specielt på ungdomsuddannelserne, jeg tænkte på uddannelsessystemet som helhed, og der er jo andre lande, der har deltagerbetaling, endda ganske høj, også på de lange, videregående uddannelser, så det er ikke er ukendt fænomen.
Men det, der undrer mig, er, at de mennesker, som ikke er gået den direkte vej igennem skole- og uddannelsessystemet og f.eks. går ind på et hf-kursus på et gymnasium, slipper altså for deltagerbetaling for at få en 2-årig hf.
Men de voksne, der har været ude af systemet - det er jo typisk dem, vi taler om på VUC - som kommer tilbage og måske har lidt svært ved det og ikke synes, de hører til på et gymnasium, skal altså betale deltagerbetaling for nøjagtig det samme.
Det er det, der undrer mig så meget, og det var i hvert fald ikke tilfældet i det system, der er gældende i dag.
Louise Frevert (DF), 2002-11-07:
Det kan vi jo overhovedet ikke have, det er slet ikke det, vi taler om her.
Her taler vi om et andet klientel, en anden gruppe personer, så det vil sige, at her vil det instrument med deltagerbetaling være yderst effektivt og udmærket.
Vi er alle sammen meget opsatte på at få en løsning netop på frafaldet, men vi skal altså lige se i øjnene, hvad det er for nogle grupper, vi taler om.
Det er forskellige grupper, og derfor skal der satses på en måde til at få dæmmet op for problemet med frafald.
Her taler vi om voksne mennesker, der er i en anden situation end unge mennesker, der vælger at gå direkte ind på en ungdomsuddannelse på erhvervsskolerne.
Så jeg vil sige, det er ikke sammenligneligt overhovedet, slet ikke, også fordi VUC-institutionen er en helt anden type institution, end erhvervsskolerne er.
Så det må jeg på det stærkeste afvise.
Dansk Folkeparti er overhovedet ikke til sinds på nogen som helst måde at indføre brugerbetaling på ungdomsuddannelser.
Det kan jeg slå en pind igennem med det samme, det kan der overhovedet ikke være tale om.
Jeg ved godt, vil jeg sige til hr. Aage Frandsen, at vi stemte for det, fordi jeg har altså en fortid i Centerrådet i Københavns Kommune, så jeg ved godt, hvad vi havde i tankerne på det tidspunkt.
Og lad mig sige det på den måde: Jeg er ikke forlovet med undervisningsministeren eller regeringen, men vi har indgået en aftale om finansloven.
Og som jeg udtrykte tydeligt heroppe fra talerstolen, så er det det, jeg har spurgt ministeren om hun vil være venlig at se på; det er denne her lille gruppe.
Det kan godt være, at hr. Aage Frandsen mener, at denne her gruppe er meget stor, meget spredt og meget forskelligartet, men det er stadig væk en lille gruppe, vi taler om.
Vi taler ikke om dem med fagpakkerne alene, vi taler også om dem, der tager hf 2-årig på fuld tid.
Men stadig væk, når man sammenligner med pensionisterne og med avu-kursisterne, er det en mindre gruppe, vi taler om, og det er den gruppe, jeg har bedt ministeren om at se på, og som jeg kalder for et lidt ømtåleligt punkt i denne her diskussion.