runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-05-23:
Indlæggene her og de mange beslutningsforslag vidner jo ganske tydeligt om, at der også i Folketinget er stor optagethed af ældres forhold, og det er også med det som udgangspunkt, at regeringen i »Det holdbare samfund« netop har prioriteret og sat fokus på hele ældreområdet.
Vi har gennemført en række høringer her i foråret.
De har været meget inspirerende, og det fører mig frem til at tilslutte mig det, CD's ordfører sagde heroppefra lige før, og som jeg synes er meget vigtigt, nemlig at nu skal vi passe på, at vi ikke laver knopskydning hér og en enkelt ting dér, men prøve at få sammenhæng i tingene.
Regeringen har forsøgt at bruge foråret til at få en bredere dialog med befolkningen, med de ældre selv og med dem, der er engageret i ældrearbejdet.
Vi har fået masser af inspiration, skal jeg hilse og sige.
Vi vil nu bruge de kommende måneder til netop at få sammenhæng i tingene på hele ældreområdet, og indgangsvinklen for regeringen vil være tryghed, værdighed og respekt for de ældre.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-05-23:
Jeg forstår godt, at Venstre skal bruge mange ord for at forklare, hvorfor man ikke kan stemme for de lovforslag, der ligger her, i hvert fald de to, som man tager afstand fra.
Men med Venstres melding kan vi så forstå, at man ikke ville være med til at give disse samfundsnyttige uddannelser et kvalitetsløft, som der er tale om.
Man ville ikke være med til at styrke den pædagogiske forskning, som det ville ske, når vi oprettede Danmarks Pædagogiske Universitet. Jeg har ellers forstået Venstre sådan, at man er tilhænger af, at institutionerne går sammen i disse CVU'er, disse enheder.
Der står f.eks. i Venstres betænkningsbidrag, at man gerne vil fremme mulighederne for, at den enkelte institution kan indgå i både fag- og tværfagligt samarbejde, således at der hurtigt kan ske en dynamisk udvikling.
Jeg vil gerne spørge Venstre, hvad Venstre forstår ved en dynamisk udvikling.
Er det ikke en udvikling, der hurtigst muligt fører til, at man går ind i et juridisk forpligtende samarbejde, sådan som Venstre også et andet sted siger, at man anser det for afgørende, at institutionerne kan indgå i et juridisk forpligtende samarbejde?
Jeg har indtryk af, at Venstre har koblet sig op på nogle få institutioners egen interesse i denne sag og helt har glemt at se på helheden, men jeg er meget optaget af, om ikke der netop lægges op til, at der kan laves fag- og tværfagligt samarbejde, om ikke der lægges op til, at der kan komme en dynamisk udvikling, og om ikke der også lægges op til, at der kan skabes juridisk forpligtende samarbejde.
Og det er det, Venstre siger, at de savner i det her, eller hvordan jeg nu skal forstå det.
Villy Søvndal (SF), 2000-05-23:
Det fremgår af betænkningen, at vi vil redegøre for vores stilling her ved andenbehandlingen.
Vi synes, at forslaget er udmærket, men ikke tilstrækkeligt - forstået på den måde, at det jo ikke kun er et spørgsmål om det lægelige tilsyn.
Vi har selv et forslag, som vi synes er langt bedre, idet det ud over lægernes tilsyn indebærer, at der også skal oprettes plejehjemsbestyrelser, og derfor vil vi undlade at stemme til Dansk Folkepartis forslag.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-23:
Vi er naturligvis lidt ærgerlige over, at der ikke er flere, der vil støtte dette forslag fra Dansk Folkeparti.
Vi har i den senere tid set nogle virkelig horrible tilfælde rundtomkring i landet på plejehjemmene.
Det er ikke alle plejehjem, hvor man finder disse tilstande, men vi synes, det er et godt forslag, at embedslægen som en uvildig person skal kontrollere, om der sker nogle urimeligheder, og derfor ville det have været meget fint, hvis et flertal her i Folketingssalen havde støttet det.
En embedslæge i Århus Amt har sat fokus på nogle meget, meget skrappe ting, og det har sikkert nok ikke alene her i Folketingssal, men i hele befolkningen givet anledning til spørgsmålet: Er det sådan, vi skal se vore ældre blive behandlet i fremtiden?
Derfor synes vi, det ville været godt at få indført embedslægetilsyn, både uanmeldt og anmeldt, som man havde det først i 1990'erne, men som blev sparet væk.
Der er andre partier, der har fremsat lignende forslag, men det, der er vigtigt for os, er, at det er nogle personer, der ikke er vant til at komme på plejehjemmene, som foretager tilsynet.
Et andet parti, nemlig Venstre, har stillet forslag
om, at det skal være praktiserende læger.
Men praktiserende læger har jo i forvejen deres gang på plejehjemmene, og det må aldrig være sådan, at de, der i forvejen har tilsynsopgaver, og de, der i forvejen kommer på disse plejehjem, skal deltage i disse anmeldte eller uanmeldte besøg.
Vi er selvfølgelig glade for, at nogle støtter det, og siger tak for det, men jeg synes, at man i dette Folketing skulle gå meget op i, hvorledes vi behandler de ældre, og få indført uanmeldte plejehjemstilsyn.
Preben Rudiengaard (V), 2000-05-23:
På Venstres vegne vil jeg gerne sige, at vi har stor sympati for det forslag, fru Birthe Skaarup er moder til.
Men vi mener helt klart, at vi selv har et bedre forslag. Vi foreslår bl.a., at den praktiserende læge får en anden funktion på plejehjemmene end bare det at være praktiserende læge, og det er baggrunden for, at vi ønsker, at den praktiserende læge, som bliver tilknyttet det pågældende plejehjem, foretager tilsynet sammen med embedslægen.
Jeg tror, vi derigennem styrker tilsynet, og det er baggrunden for, at vi ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at alle de uheldige sager, vi har set gennem den sidste tid med problemer på plejehjem, skal løses.
Men jeg vil altså gerne præcisere, at vi er kommet med vores eget forslag, og det håber vi vil nyde fremme her i Folketingssalen.
Jeg kan nu ikke se, det er så dårligt, for det, vi lægger op til, er jo, at den praktiserende læge kommer og besøger patienten og ordner de ting, der skal ordnes rent lægeligt, og ved siden af kommer en praktiserende læge, som har det overordnede tilsyn.
Det er vigtigt, fordi han taler det samme sprog som de praktiserende læger og også er vant til, hvordan ældre mennesker gebærder sig, og ved siden af har vi så embedslægen, som overtager tilsynsforpligtelsen med afrapportering osv. Jeg synes, vi har lavet et forslag med vandtætte skotter, og derfor synes vi, at vores forslag nok er det, der vil løse problemerne bedst muligt for vore ældre medborgere.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-23:
Jamen det er jo ikke de praktiserende læger, der har været ude og har set de horrible tilstande, som en embedslæge i Århus Amt har sat fokus på.
Embedslægen ser jo på tingene med helt friske øjne, og det er det, vi ønsker med vores forslag, så Dansk Folkeparti bider altså ikke på den påstand, at de praktiserende læger er helt eklatante.
Preben Rudiengaard (V), 2000-05-23:
Jeg skal ikke forlænge debatten, men bare orientere fru Birthe Skaarup om, at jeg selv er embedslæge og selv har ført tilsyn, og derfor ved jeg udmærket godt, at det at komme én gang om året ikke er at opfylde sin tilsynsforpligtelse.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-05-23:
Til hr. Ole Sohn, hvis sidste indlæg fik mig til at tænke på, om vi kunne mødes engang til efteråret omkring et forslag, som sikrer, at ingen arbejdsgiver kan pålægge en lønmodtager at arbejde så meget, at der ikke er plads til 11 timers hvile pr. døgn, når det gælder hjemmearbejde, vil jeg sige, at jeg mener, vi i fuldt omfang har taget hensyn til beskyttelsesformålet bag arbejdsmiljølovens intentioner.
Vil hr. Ole Sohn og SF være med til et forslag, som på den måde sikrer, at man ikke kan pålægge en arbejder at arbejde som meget, at man ikke har 11 timers hvile pr. døgn?
Det mener jeg i hvert fald må være konsekvensen af det indlæg, som hr. Ole Sohn kom med for et øjeblik siden.
Så synes jeg alligevel, vi er nået et skridt i den rigtige retning under den her debat.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-23:
Vi har i Frihed 2000 nøje overvejet vores stillingtagen til beslutningsforslaget her ligesom til de mange, mange andre beslutningsforslag, der har været om plejehjemstilsyn.
Som jeg tilkendegav under førstebehandlingen, mener vi ikke, at Dansk Folkepartis forslag er det bedste. Vi mener faktisk, at den løsning, som f.eks. Venstre har lagt op til, er langt bedre, og den ser vi hellere gennemført.
Når vi nu i dag skal tage stilling til dette beslutningsforslag og skal trykke på knapperne, har vi i Frihed 2000 allermest lyst til at trykke på den gule knap.
Men da vi aldrig plejer at gøre det, vil vi heller ikke gøre det i dag, men på enten den røde eller den grønne, og valget er faldet sådan ud, at vi trykker på den grønne knap til beslutningsforslaget - ikke så meget fordi vi synes, at indholdet er det bedste, men fordi det dog er et skridt i retning af, at nu bliver der taget hånd om tingene, og man prøver at få gjort noget ved dem.
Det, der også ligger i det, er selvfølgelig, at vi kan se, at uanset hvor mange af forslagene, der kommer til afstemning, er der formentlig ingen af dem, der bliver vedtaget.
Vores stemmeafgivning i dag er derfor lige så meget en tilkendegivelse af, hvad vi mener om området, og at vi ønsker, der skal gøres noget.
Som sagt vil vi ikke trykke på den gule knap, og derfor trykker vi på den grønne.
Karen J. Klint (S), 2000-05-23:
Når vi i den socialdemokratiske gruppe ikke kan stemme for dette beslutningsforslag, er det altså ikke, fordi vi ikke går ind for tilsyn på plejehjemmene og ikke går ind for en god behandling, men mere for at tilkendegive, at der i forvejen er en rigtig god lov om det at lave tilsyn, og at vi ønsker, at amterne og kommunerne skal skærpe deres tilsyn.
Vi skal have tilsynet skærpet, men ikke bare lave lagkagelovgivning ved at lægge ekstra lovgivning oven på den eksisterende, fordi der kommer nogle kedelige eksempler, som vi alle sammen tager afstand fra.
Derfor er det også på en måde godt nok, at vi har debatten i dag, så kommuner og amter virkelig får et alvorsord med på vejen om, at det er vigtigt, at de lever op til deres tilsynsforpligtelser, og at det er vigtigt, at de fører deres tilsyn i samarbejde med de organisationer og de pårørende, der er tæt på hjemmene.
Men vi stemmer altså imod i håb om og med ønsket om, at vi også får skærpet alle de andre tilsyn, der er i forvejen.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-23:
Jeg er da glad for, at der er en åbning hos Socialdemokratiet og fru Karen J. Klint, at man kan se, der skal ske noget, og at det er nødvendigt; ingen tvivl om det.
Forslaget kan jo udbygges på forskellige måder, men nogle embedslæger vil helt klart kunne sætte fokus på nogle ting, og som jeg sagde før, har det vist sig, at de embedslæger, der virkelig har hjertet på rette sted, ved, hvad det handler om.
De kan grave de eksempler frem.
Jeg sagde før, at det heldigvis ikke er på alle plejehjem, man finder de forhold.
Men der er altså nogle steder, hvor der har fundet nogle ting sted, som vi ikke kan acceptere i Dansk Folkeparti, og det regner jeg heller ikke med, man kan i Socialdemokratiet.
Men forslag kan jo udbygges.
Man kan f.eks. lave nogle plejehjemsbestyrelser bestående af nogle ildsjæle ude fra lokalområdet.
Karen J. Klint (S), 2000-05-23:
Fru Birthe Skaarup får det næsten til at lyde, som om vi var imod god behandling, ved at sige, at der ligger en åbning i det, jeg siger i dag.
Jeg har faktisk under debatten om alle beslutningsforslag om tilsyn på plejehjemmene sagt, at vi tager afstand fra dårlig behandling, og at vi tager afstand
Det skal ikke kun være med hjertet, det skal altså også ske med den rigtige indsigt og med den faglige viden.
At lave tilsyn med hjertet på rette sted er jo godt nok, men det kan ikke stå alene, lige så vel som det faglige ikke kan stå alene.
Der er forskel på, om det er noget generelt, eller det er noget meget, meget personligt, som det jo er, når man skal give de ældre, der ikke kan tage vare på deres eget liv, omsorg.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-23:
Det har altså vist sig, at det er nødvendigt med de uanmeldte tilsyn, for selv om kommuner og amter har en forpligtelse, har de altså ikke levet op til den, og det er det, vi vil rette op på med dette forslag, som efter vores bedste overbevisning er et rigtig godt forslag.
Tingene fungerede jo godt nok før 1992.
Karen J. Klint (S), 2000-05-23:
Jamen jeg vil fastholde, at fordi nogle instanser ikke har levet op til en forpligtelse, de har i forvejen, er der ingen grund til at fjerne den forpligtelse.
Vi synes netop, man skal fortælle dem, at de har et meget stort ansvar, og at det er urimeligt, de ikke lever op til det.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-23:
Siden sagen om det svigtende tilsyn i Plejebosagen kom op, har der jo været stor interesse for hele området fra Folketingets partier, og jeg tror ikke, der er noget parti herinde, der ikke i den anledning har lagt sin egen model på bordet for, hvordan et sådan tilsyn skal foregå.
Det kunne være, man skulle oprette en bestyrelse, det kunne være embedslægen eller en praktiserende læge, som skulle foretage tilsyn, og det kunne endelig være det begreb, som også findes i loven, nemlig kommunelægen, som i forvejen er godt inde i sociale sager og forvaltningen, der skulle stå for det. CD har også meget stor interesse for området, men vores interesse går bare lidt bredere, idet vi hen over sommeren vil arbejde med et bredere oplæg, der tager hele ældregenerationens forhold op til debat, også ud fra en faglig vinkel.
Men jeg vil opfordre ministeren til, da alle jo er så interesserede - jeg kan se, at også Socialdemokratiet netop har lagt et forslag på bordet - eventuelt at nedsætte en studiekreds.
Der er jo megen god vilje i Folketinget, og det ville være ufrugtbart, hvis vi alle sammen kom med hver vort beslutningsforslag, bare for at få dem stemt ned, fordi det var den forkerte model, vi lagde på bordet.
Udvalget stilles også gerne til rådighed, men meget gerne med ministerens support.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-23:
Igen har vi en ordfører fra CD, der også mener, at der skal ske noget, og det tror jeg nok vi alle sammen er enige om i denne sal.
Hvis vi kan samles om et forslag, synes jeg, det er meget fint, for der ligger jo forslag her i salen.
Der er bl.a. et fra SF, der faktisk ligger tæt op ad vores. Om det så er meget bedre, som hr. Villy Søvndal sagde, ved jeg ikke, men der ligger altså et forslag.
For os handler det også om, at man ikke gør tingene for bureaukratiske, og vi mener ikke, at vores forslag er bureaukratisk.
Embedslægerne har nogle helt klare regler for, hvad de skal gøre, og vi sætter dem bare i sving på nogle andre områder.
De har jo fået frataget nogle af deres opgaver her i den senere tid, så jeg tror ikke, det er meget store arbejdsopgaver, vi pålægger dem ved at give dem lov til disse uanmeldte plejehjemsbesøg.
Netop derfor var jeg også så glad, da hr. Preben Rudiengaard meldte ud til Dansk Folkeparti, at det var alle tiders forslag, og det tror jeg også hr. Preben Rudiengaard mener inderst inde.
Tak for det.
Ole Sohn (SF), 2000-05-23:
Jeg er naturligvis åben for samtaler med alle, også med fru Pia Christmas-Møller, også om arbejdsmiljølovgivningen, men min erfaring tilsiger mig nu, at når det virkelig gælder, når der virkelig skal rykkes omkring arbejdsmiljøet, så er det meget sjældent, i hvert fald ikke i den tid, jeg har siddet i Folketinget, at jeg har set Det Konservative Folkeparti flokkes om de arbejdsmiljøpolitiske initiativer, der bliver taget her i Folketinget.
Tværtimod så er det altid med bagstræb og modstand.
Jeg står meget gerne ved åbne samtaler med både Venstre og De Konservative om alle arbejdsmiljøinitiativer, men jeg tror nu nok, at jeg har mest tiltro til, at det flertal, som har udkrystalliseret sig omkring regeringen, SF og Enhedslisten, er det mest operative og det fremadrettede og det visionære, men jeg kan jo blive klogere.
Og så er jeg indstillet på at lytte.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-23:
Vi er da glade for sympatien fra hr. Preben Rudiengaard, men problemet med de praktiserende læger er, at mange af dem kommer på plejehjemmene i forvejen.
Det, vi ønsker med vores forslag, er, at det er nye øjne, der skal sætte fokus på nogle områder, hvor vi kan hjælpe de ældre mennesker.
Det kan de praktiserende læger
ikke altid, fordi de har et tilhørsforhold til patienterne på plejehjemmene, og det er det, der er det dårlige ved Venstres forslag.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-05-23:
Jeg synes, det var meget forstemmende at opleve hr. Ole Sohns seneste indlæg her i debatten; det svarer til at holde på et stykke grøn sæbe.
Hr. Ole Sohn har tidligere i debatten omkring det her forslag tilkendegivet, at man fra SF's side ville være parat til at indrette arbejdsmiljøloven efter, at vi lever i år 2000.
Man har sagt, man vil være parat til at indarbejde den situation, at mange arbejder hjemme, i de private hjem, men så flyver hr. Ole Sohn af sted fra sit eget tilsagn; det synes jeg er lidt trist og ærgerligt.
Jeg vil gerne give hr. Ole Sohn en chance til: Vil SF være med til at kigge på arbejdsmiljøloven, for så vidt angår 11-timers-reglen, det vil sige hviletidsbestemmelserne, for arbejde i private hjem?
Vil hr. Ole Sohn være med til at sikre, at man ikke kan pålægge arbejdstagere at arbejde så meget i private hjem, at de ikke har ret til 11 timers frihed, men at det i øvrigt er op til dem selv at arbejde, som de nu har lyst til, inden for fleksible rammer?
Vil hr. Ole Sohn være med til det, ja eller nej?
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-23:
Der er helt klart nogle børne- og familiepolitiske aspekter i nogle af de forslag, som vi ikke lige har været opmærksomme på.
Men det er vigtigt for os nu at gøre opmærksom på, at vi støtter en del af de fremsatte ændringsforslag fra Kristeligt Folkeparti.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-23:
Det er et af de lovforslag, som CD glade og gerne går i salen til, fordi det har haft sådan en utrolig god behandling.
Der har været meget tid til det, og vi har fået drøftet mange ting igennem.
Det ene punkt er fremkommet på baggrund af hele debatten om tvangsægteskaber, hvor CD ser problemstillingen som et socialt problem, snarere end et juridisk, kulturelt problem.
Der er samtaler, som man har med forældrene til den unge, som mod sin vilje skal giftes bort.
Der skal også være muligheden for at kunne beskytte den unge bagefter ved at sørge for, at vedkommende kommer hen et sted, hvor forældrene ikke ved, at personen opholder sig.
Vi synes, at det var den rigtige vinkel at kigge på det på i stedet for nødvendigvis at udvide grænsen for, hvornår man kunne blive gift, Den giver sådan en utrolig masse andre problemer for folk, der gerne vil giftes.
Det er bl.a. et meget stort problem, når man skal gå ind og vurdere, om det her nu er ægte kærlighed.
Jeg er glad for, at det ikke er mig, der har fået det job, for det må være et besværligt job.
Det er et socialt problem, og det skal tackles som sådan.
Det er mit ønske, at vi kan arbejde videre med den problemstilling i den nye folketingssamling, så vi kan få det lagt på plads dér, hvor det hører til, nemlig i en lov, der tager sig af truede børn og unge.
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-23:
Jeg er enig i, at vi er nået langt hen ad vejen i den balance, der må være mellem børnenes rettigheder og forældrenes retssikkerhed.
Der er mange gode forbedringer i det her lovforslag.
Derfor skal jeg ikke gentage meget af det, der ellers er blevet sagt, men jeg vil henlede opmærksomheden på et enkelt ændringsforslag, som jeg selv har stillet - oven i købet uden for betænkningen for at sætte mere fokus på det.
Det handler om, at vi ønsker, at der skal være en vis kvalifikationsspecifikation for de mennesker, der i kommunerne varetager opgaverne med at tage stilling til, om børn skal fjernes hjemmefra.
Når vi siger det, så forekommer det jo inden for andre områder temmelig banalt.
Mange synes jo, at det ville være fuldstændig utænkeligt, hvis man satte gud og hvermand til at undervise i f.eks. folkeskolen.
Der er regler for den slags.
Men det gælder altså ikke, når man taler om noget så ømfindtligt og så krævende i kvalifikationer som det at fjerne børn.
Vi synes sådan set, at det er en mangel, og at det var en stor fordel, hvis man i loven kunne indføre sådan nogle kvalifikationsbestemmelser.
Så jeg håber sådan set, at det forslag vinder tilslutning.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-05-23:
Her ved anden behandling af lovforslaget om truede børn føler jeg sådan set trang til - også med de bemærkninger, der er givet her - at give udtryk for, at det er en meget vigtig lov, hvor det er sådan, at samfundet går ind og også bruger magtmidler.
Derfor har jeg været dybt optaget af, at et udvalgsarbejde har kunnet gennemføres, så vi får så mange partier som muligt til at stemme for den her lov.
Når man laver lovgivning af den art, så synes jeg, det er vigtigt, at det hviler på et bredt fundament, og jeg oplever, at partierne har været optaget af at sikre en ordentlig, målbevidst indsats i forhold til truede børn, at værne om familierne som helhed, og også at der er efterværn i forhold til de børn, som er blevet tvangsfjernet.
Jeg kan slutte med at sige, at som det ligger nu, og med de tilkendegivelser, som er kommet fra ordførerne her,
er det faktisk en lov, som jeg tror, vi kan bygge videre på, og som kan være til gavn for dem, det handler om derude i det virkelige liv.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-23:
Der har udeomkring været en del diskussion om dette forslag, og derfor vil jeg godt understrege, at vi ser det som en aftale mellem Københavns Kommune og udlejerne, i dette tilfælde de sociale boligselskaber.
Det er normalt, at de aftaler, man laver om tilbagekøb, blander stat og kommune sig ikke i.
Når vi skal blande os i dem, så er det, fordi der skal gives adgang til, at man kan optage lån, og også gives lån til, at man kan realisere denne aftale.
Det synes vi er godt.
Det vil vi gerne være med til.
Hvis man ikke støtter denne aftale, ja,
overhovedet ikke er acceptabelt, og vi tvivler på, at Københavns Kommunes boligmarked vil fungere ordentligt, hvis det sker.
Men jeg vil da godt kommentere selve aftalen mellem Københavns Kommune og boligselskaberne.
Jeg synes, det er godt, at man går ind og lader dispositionsfonde og Landsbyggefonden betale en del af det, det koster.
De er faktisk uskyldige i denne her sag.
De er flyttet ind, uden at de har været klar over det her, og uden at det er deres ansvar.
Men sådan er aftalen ikke strikket sammen, og vi mener ikke, at det er vores opgave at gå ind og blande os i den aftale, der er lavet mellem Københavns Kommune og boligselskaber om netop huslejebetalingen. Jeg synes dog, at der står et problem tilbage, som har vist sig under udvalgsbehandlingen, og det drejer sig om, at de mennesker, der i dag får maksimal boligsikring og maksimal boligydelse, kan komme i klemme i det her system, og det synes vi faktisk det er både Folketingets og statens ansvar at gå ind og se på, således at de ikke kommer i klemme på grund af det her.