runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Larsen (V), 1999-12-10:
Må jeg først sige til SF's ordfører, at det undrer mig, at der her bliver trukket nogle ting frem om behandlingen, når der i virkeligheden er lavet en aftale mellem seks partier, heriblandt SF.
Det er klart - som det også er fremgået her fra talerstolen - at det er de samme regler, som ligger i aftalen, der skal gælde for de ansøgere, der her er tale om.
Så til hr. Søren Søndergaard og også til SF's ordfører angående spørgsmålet om behandling: Jeg hørte fru Dorte Bennedsen, Socialdemokratiets ordfører, sige her fra talerstolen, at man ønskede, at forslaget skulle igennem inden jul, og det har vi fra Venstres side ikke noget at indvende imod.
Vi har tiltrådt, at det er sådan, og så kan vi tage en 20 minutters diskussion om, hvorvidt det er i overensstemmelse med principperne.
Det blev næsten fremhævet, som om erklæringsreglerne er noget, Venstre lægger afgørende vægt på, men vi synes, det er rimeligt og i orden, at unge mennesker, som er straffri, kan få dansk statsborgerskab, når de har opholdt sig her i landet i 10 år.
Den ordning har vi ikke spor imod kan fortsætte, og de nærmere juridiske overvejelser i den anledning skal jeg ikke bevæge mig ind i.
Der er jo andre, der har taget sig af det.
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-10:
Jeg kan ikke uden videre bekræfte, at det skulle være 1½ år.
Jeg tror, jeg sagde, at 3 år var det rigtige, at når den havde virket i 3 år, så kunne man da se.
Det mener jeg jeg sagde engang, men vi havde jo de forhandlinger i Genève med UNHCR, hvor vi blev enige om, at vi var nødt til at lave en evaluering nu og her.
Men det er ikke det, det har været det væsentlige her.
Det har været den udtalelse, som både De Radikale og Socialdemokratiet kom med ved lovens vedtagelse, at hvis der var økonomiske problemer på et vist tidspunkt, så ville vi rette det, og det er det, vi gør nu. SU og flygtningehjælp mener jeg ikke uden videre kan sammenlignes.
Jeg mener, at SU er formet sådan, at man godt kan have ekstra indtægt, man kan også låne, og derfor synes jeg, at den sammenligning, som hr. Tom Behnke ofte kommer med både til ældre og til unge, og jeg ved ikke hvad, jo skaber sådan et misforhold mellem danskere og flygtninge, som er helt urimeligt.
Jeg håber ikke, at det er hensigten med forespørgslen at skabe den usikkerhed hos danskere og flygtninge, for jeg er mest optaget af, at flygtninge skal have en ordentlig introduktion og en ordentlig velkomst her i landet og et ordentligt arbejde.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Nej, jeg tror ikke, vi behøver bruge 20 minutter på at få afklaret, at Venstres retspolitiske principper er en pose varm luft.
Det er jo allerede illustreret og demonstreret, og vi kan jo blot konstatere, at hvis man har en partipolitisk interesse i at hævde, at man skal stå fast på grundighed og seriøsitet og være imod lovsjusk, så gør man det, og har man en politisk interesse i at lave lovsjusk, så laver man lovsjusk.
Det er sådan set de retspolitiske principper, Venstre betjener sig af, så jeg forstår stadig godt, at fru Birthe Rønn Hornbech ønskede at overlade til en anden at definere de principper. Så brugte Venstres ordfører det udtryk, at det var rimeligt over for de unge udlændinge, der havde været en lang periode i Danmark, at de kunne få statsborgerskab ved erklæring i stedet for gennem lov i Folketinget.
Hvorfor er det mere rimeligt at få det ved erklæring end gennem lov i Folketinget?
Det synes jeg at Venstres ordfører skal svare på.
Frank Jensen (S), 1999-12-10:
Til hr. Søren Søndergaard
: Det, som et flertal i Folketinget gerne vil forhindre, er, at der ikke er noget vandelskrav for de 18-23-årige.
Det får vi nu ind.
Har de begået kriminalitet, kan de ikke erklære sig, og så er det jo ikke alene de kriminelle forhold, som hr. Søren Søndergaard taler om nede i den nedre skala.
Det er al form for kriminalitet, som også flere af ordførerne har været inde på, der ikke får
nogen betydning for, hvornår man kan opnå statsborgerskab, hvis vi ikke ændrer § 3, og det er det, vi gør nu.
Hvis man har begået kriminalitet, og det er uanset hvilken type, det kan være den grove, det kan være den mindre grove, så kan man ikke benytte sig af erklæringsreglerne.
Så skal man via Folketingets Indfødsretsudvalg, så skal man via lov.
Og der er ens karensperiode afhængig af længden af den straf, man har fået ved domstolene.
Jeg kan ikke forstå hr. Søren Søndergaard vil prøve at skabe et billede af, at det her er vanskeligt at forstå.
Det er ikke så vanskeligt at forstå, og jeg synes
sådan set heller ikke, hr. Søren Søndergaard normalt plejer at have svært ved at forstå selv mere kompliceret stof end det her.
Reglerne for naturalisation står fortsat.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Jeg skal senere komme tilbage til det med aftalen, som jeg synes er yderst problematisk i forhold til det, man gør nu.
Men jeg fik ikke noget svar med hensyn til Venstres principper.
Man siger bare, at der er et kontorcirkulære, men det kunne da godt være, det viste sig, der var andre spørgsmål, der skulle belyses, og som var ganske alvorlige.
Dette lovforslag har faktisk en meget direkte forbindelse til grundloven, og er det givet, at det, vi laver nu, er i overensstemmelse med grundloven?
Det er en meget speciel regel i forhold til grundloven, og hvis det nu viser sig, at der faktisk er nogle problemer, er Venstre så indstillet på, at forslaget skal jages igennem med usikkerhed om, hvorvidt vi faktisk overholder grundloven?
Den skråsikkerhed med hensyn til, om lovforslaget er i orden, svarer ikke til det princip, man gav udtryk for før, altså at der ikke skal laves lovsjusk.
Hvor er Venstres principper henne?
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Nej, man kan diskutere spørgsmålet nemmere, det erkender jeg.
Jeg erkender også, at det, man grundlæggende har gjort, er, at man har indført en skat på 1.000 kr. Hvis folk har været i konflikt med loven, får de en ekstra bøde på 1.000 kr., som de skal betale.
Det er sådan set en af de centrale ting for den store gruppe, hvor vi snakker om relativt små lovovertrædelser.
Der er det en skat på 1.000 kr.
, fordi det er gebyrfrit at erklære sig, hvorimod det at søge gennem lov i Folketinget koster 1.000 kr.
Men hvis vi snakker hurtighed, er det jo ikke rigtigt.
Der er det jo præcis sådan, at for at gøre det gennem erklæring skal man have været her i 10 år, heraf - hvis vi tager de sidste 6 år - mindst 5 år i sammenhæng.
Frank Jensen (S), 1999-12-10:
Jeg ved ikke, hvad formålet er fra hr. Søren Søndergaards side med at forsøge at få ordførerne til at bide på hr. Søren Søndergaards krog her.
Den erklæringsregel, vi har, som videreføres med vedtagelse af lovforslag nr. L 151, er en let, hurtig, direkte adgang for dem, der er ustraffede.
Man erklærer sig som dansk statsborger, når man er blevet over 18 år.
Man har været her 10 år.
for de sidste 6 år.
Man har et retskrav på at kunne gå op og erklære sig.
Og for fremtiden får statsamtet hjemmel til at tjekke, om er registreret i Kriminalregistret.
Har man begået kriminalitet, kan man ikke bruge den erklæringsregel, så må man søge på helt normal vis, og så afhænger tidspunktet for, hvornår man kan opnå statsborgerskab af, hvor grov en kriminalitet man har begået. Som hr. Søren Søndergaard, som jo godt kender reglerne, ved, kan børn og unge kun opnå statsborgerskab via, at forældrene får dansk statsborgerskab, eller ved at de, når de bliver 18 år, kan erklære sig selv, eller de kan søge naturalisation efter de almindelige regler.
Det har de altid kunnet, det ændres der ikke på, og sådan er det.
Og jeg ved ikke, hvad hr. Søren Søndergaard vil opnå ved prøve at skabe et billede at, at det er nemmere at opnå statsborgerskab via naturalisation; det er selvfølgelig ikke rigtigt.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Det er måske meget klogt af hr. Helge Adam Møller, at han hverken vil be- eller afkræfte, for gjorde han det, ville det jo blive klart, at det salgsnummer, som Venstre og Konservative optræder med heroppefra og for den sags skyld Socialdemokratiet også om det særlige hensyn, man tager til de retskafne folk, der aldrig har begået kriminalitet, at det ikke er rigtigt.
Sagen er, at selv hvis man har en ren straffeattest, vil det i en lang række tilfælde tage længere tid at opnå dansk statsborgerskab via erklæring end via Folketinget.
Så kan man sige, at det måske ikke gør nogen stor forskel, men det, der er det interessante, er, at hvis man tager folk, der har begået kriminalitet, vil der være en række situationer, hvor det vil betyde, at en kriminel hurtigere vil kunne få dansk statsborgerskab gennem erklæring end gennem Folketinget.
Det kan man nemlig fortsat, fordi der er en grænseperiode på 5 år, og hvis man kan nå at opfylde den, inden man bliver 23, så kan man nå det.
Og det er det, der er det interessante, at man laver en lovgivning, hvor man bruger et argument, som bare overhovedet ikke holder vand.
Man skal bare holde op med at sige, at det er sådan en særlig ting, man opretholder for dem, der ikke begår kriminalitet.
Sagen er, at der let kan konstrueres eksempler, hvor to personer, der har været nøjagtig lige lang tid i landet, og den ene har begået en lille lovovertrædelse, der giver f.eks. 2 års karenstid eller 1 års karenstid, så kan den person få dansk statsborgerskab gennem Folketinget hurtigere end den person, der vælger at gøre det via erklæring.
Det er altså et paradoks, som jeg ikke forstår, og som jeg ikke synes er særlig hensigtsmæssigt.
Og det er en kendsgerning, som ministeren kommer til at bekræfte under udvalgsbehandlingen.
Hvis det er det, der har været meningen fra Venstre og Konservatives side,
kan de jo sige det.
Men det er ikke det, de rejser rundt og påstår.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Jeg fik ikke noget svar på, om Det Konservative Folkeparti mener, at det er så stor en forseelse at køre for stærkt, at det skal betyde, at man rent faktisk skal igennem denne her besværlige procedure og ikke bare kan blive dansk statsborger ved erklæring.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Nu er denne lov jo ifølge Venstre og De Konservative så utrolig let at gennemskue, at vi sagtens kan få den kørt igennem uden nogen særlig udvalgsbehandling og ved at lukke for spørgsmål formentlig 5 minutter efter, at dette møde er afsluttet.
Og kan hr. Helge Adam Møller bekræfte, at det for unge med ren straffeattest i al overvejende grad vil være sværere at opnå dansk statsborgerskab ved erklæring end ved at henvende sig til Folketinget?
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Til hr. Knud Erik Hansen, der mener, at Det Konservative Folkeparti overhaler Dansk Folkeparti: Jeg vil stadig gerne gøre opmærksom på, at vi fremsatte altså vores forslag sammen med Venstre for 4 år siden.
Jeg kan ikke helt huske, om Dansk Folkeparti var opfundet på det tidspunkt, men det er altså et forslag, som vi fremsatte for 4 år siden, og intentionerne var nøjagtig mage til de intentioner, som nu bliver lagt frem fra regeringens side.
Det er også derfor, vi klart og tydeligt kan støtte regeringens forslag.
Vi synes også, det er ret og rimeligt, at man - hvis man har begået kriminalitet, også mindre kriminalitet - får en lille tænkepause, inden man får tildelt dansk statsborgerskab.
Det gælder jo for alle udlændinge over 23 år, hvad enten de er 24, 37 eller 72 år, og vi ønsker i og for sig ligebehandling.
Så til hr. Søren Søndergaard, der spørger, hvorfor vi ønsker at bevare mulighederne for at gå til statsamterne for det store flertal.
Det ønsker vi, fordi det er let administrerbart og hurtigt, og fordi vi synes, at alle de unge - og det er det store flertal - som aldrig nogen sinde har begået kriminalitet, som har boet her et langt antal år, som taler sproget og ellers har opført sig normalt,
skal have en let og hurtig mulighed for at blive danske statsborgere.
Det kan de stadig få ved at gå til statsamtet, og det synes
Til hr. Søren Søndergaards spørgsmål: Dem vil jeg hverken be- eller afkræfte.
Det gik så hurtigt, at dem vil jeg godt have tid til.
Det, der for os er det vigtige i det her lovforslag, er, at unge mellem 18 og 23 år, som har begået en overtrædelse af straffeloven på den ene eller den anden måde, giver man nu samme behandling, nemlig via Folketinget, som man giver alle øvrige udlændinge, der ønsker at blive danske statsborgere. Til hr. Knud Erik Hansen.
Jeg er ikke en af dem, der bagatelliserer det at overskride fartgrænserne groft.
Jeg er formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Der blev sidste år dræbt 499 i den danske trafik; det var flere end året før.
Og et meget stort antal af dem bliver faktisk dræbt, fordi der er mennesker, der kører klart for hurtigt efter forholdene.
Det er bortset fra sprit den ting, der dræber flest i den danske trafik.
Så det synes jeg altså ikke er nogen lille ting.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at hvis man overtræder de love og regler, der er, så får man en lille forsinkelse med hensyn til at blive dansk statsborger.
Der er jo ikke nogen, der tager opholdet i Danmark væk fra én.
Der går bare en lille tid ekstra, hvor man altså skal opføre sig ordentligt, før man får dansk statsborgerskab.
Det synes jeg er rimeligt, ja.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Vi har nu i de sidste par måneder kunnet iagttage Det Konservative Folkepartis bestræbelser på at overgå Dansk Folkeparti.
Jeg ved ikke, om det er lykkedes i denne sag, men det har i hvert fald været tæt på, og det er altså stærkt overdrevet - det er det samme som Dansk Folkeparti gør - når man bringer sager som voldtægt og andre store forbrydelser ind, når vi ser på, hvad det er for et lovforslag, vi har her.
Det lovforslag, vi har her,
går jo helt ned og rammer ganske små ting, små advarsler.
Hvis det var hr. Helge Adam Møller, som kom til at køre lidt for stærkt, kunne han miste stemmeretten til Folketinget i et års tid.
Det er de ting, vi er nede i her, det er slet ikke i de proportioner, som hr. Helge Adam Møller taler om.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Det forslag, som Det Konservative Folkeparti, Venstre og CD har fremsat, B 36, er et godt forslag.
Det sikrer jo, at unge udlændinge mellem 18 og 23 år ikke pr. automatik kan blive danske statsborgere, hvis de er straffede, og det synes vi er et rigtigt princip, for det bør de selvfølgelig ikke kunne blive.
Det er efter min mening åbenbart urimeligt, at man f.eks. kan sidde i en fængselscelle og være straffet for alvorlig kriminalitet som røveri, grov vold, voldtægt eller tilsvarende og alligevel, mens man sidder fængslet, kan blive dansk statsborger ved at sætte sin underskrift på et stykke papir, hvis man er mellem 18 og 23 år og har boet i landet i mere end 10 år.
Nu tegner der sig tilsyneladende et stort flertal i Folketinget for at følge intentionerne i De Konservative, CD og Venstres forslag, og tak for det.
Men hvor er det ærgerligt, at der ikke kunne skaffes flertal for et stort set identisk forslag, fremsat af Venstre og De Konservative for knap 4 år siden.
Vi kan ikke støtte forslagene fra Frihed 2000 og Dansk Folkeparti, idet disse forslag jo lægger op til, at statsamternes rolle helt skal udgå.
Det finder vi unødvendigt, fordi vi synes, at for det meget store flertal af unge, som har opført sig fuldstændig efter reglerne og har boet her et stort antal år, er det hensigtsmæssigt og let administrerbart, at de kan få statsborgerskab via statsamterne.
Jeg har forstået, sådan som jeg læser de to forslag fra Dansk Folkeparti og Frihed 2000, at selve intentionerne i forslaget er, at det altså er de kriminelle udlændinge, man skal have fat i og ikke automatisk tildele dansk statsborgerskab.
Her er vi jo ikke uenige.
Så til justitsministerens lovforslag nr. L 151.
Ministerens forslag er sat op i korte og klare paragraffer - andet havde jeg heller ikke forventet - og det er lettere at administrere, så derfor kan vi fuldt ud støtte det og er indstillet på at få forslaget færdigbehandlet i løbet af næste uge.
Erik Larsen (V), 1999-12-10:
Igen til SF's ordfører
med hensyn til at stole på nogen: Jeg går altså ud fra, at SF også stadig mener, at det er regeringens ansvar, når den lægger lovforslagene frem, at de er i overensstemmelse med grundloven.
Venstre
Med hensyn til spørgsmålet om behandling og tidspunkter osv. er det jo, som om man nu vælter det hele ind over mig.
Jeg vil gerne understrege, at det var Socialdemokratiets ordfører, som er formand for Indfødsretsudvalget, der havde det synspunkt, at lovforslaget skulle gennemføres inden jul
, og det synspunkt har vi støttet.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Der er jo ikke så meget at sige til spørgsmålet om, hvem Venstre har tillid til.
Den tillid havde
Jeg vil bare sige, at når nu denne lov er så fuldstændig enkel, som hr. Erik Larsen gør opmærksom på, kan jeg ikke forstå, hvorfor hr. Erik Larsen - når jeg spørger, hvorfor han mener, det er rimeligt at bevare retten til erklæring i lovgivningen - giver det svar, at det er, fordi det er en ordentlig måde at gøre det på.
Jamen hvorfor er det en ordentlig måde at gøre det på?
Hvorfor er det rimeligt at bruge den i modsætning til den procedure, alle andre skal igennem, nemlig gennem Folketinget?
Jeg forstår, at hr. Erik Larsen føler, at det spørgsmål er for kompliceret til at besvare, så jeg ser frem til, at den næste ordfører fra den borgerlige blok, hr. Helge Adam Møller, med sædvanlig klarhed vil forklare, hvorfor det er så rimeligt og ordentligt, at folk, der har været særlig lang tid i Danmark, skal have statsborgerskab ved erklæring og ikke gennem den normale procedure.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Hvordan kan man vide på forhånd, før man overhovedet er gået i gang, at der overhovedet ikke er nogen problemer i en sag?
Det er jo det, man siger, men en lille smule åbenhed kunne godt være ønskelig.
Men jeg vil godt høre, hvad Venstre egentlig mener, der haster, og det er så også det andet spørgsmål.
Hvad er der i det her forslag, der haster så meget, og som gør, at det skal jages igennem?
Hvad er det, som gør, at man ikke kan vise en lille smule åbenhed, hvis det viser sig, at der er nogle, der synes, at denne sag skal behandles grundigere, og at der er nogle tvivlsspørgsmål i den? Hvad er det, der haster?
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Jeg må blankt erkende, at det ikke lykkedes mig at få Venstres ordfører til at forklare, hvad der er baggrunden for, at man skal bevare den særlige regel om erklæring - ja, det lykkedes mig oven i købet ikke, når man tænker på, at det blev fremstillet fra Venstres ordfører som noget, man skulle være glad for, og noget, man specielt skulle tilbyde unge mennesker, der havde været lang tid i Danmark.
Derfor vil jeg godt prøve med den konservative ordfører.
Hvad er egentlig grunden til, at Det Konservative Folkeparti vil bevare muligheden for at få statsborgerskab ved erklæring og ikke bare henvise folk til den normale procedure, nemlig at gå til Folketinget og søge at blive optaget på en lov?
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-10:
Jeg er faktisk temmelig forvirret, for jeg troede da, det var lige så sikkert som amen i kirken, at de partier, der har indgået aftalen om det såkaldte kontorcirkulære, ville lave tingene om, så der er nogle nye grupper, der kan få statsborgerskab på den anden måde.
Jeg synes, det virker uforståeligt, at Venstre og de øvrige partier ikke har talt igennem, hvordan den sag skal køre gennem Folketinget.
Vi, der ikke er med i det foretagende, er lidt forvirrede, må jeg nok sige, men det kan være, hr. Erik Larsen, som i øvrigt er en meget fornuftig mand, kan give en fornuftig forklaring.
Men én ting ligger i hvert fald fast, og det er selvfølgelig, at denne sag skal igennem - og så må det jo være op til flertallet her i Folketinget med Venstre i spidsen at finde ud af, hvordan man vil gebærde sig, om det skal udsættes til den 1. februar.
Det skal jeg ikke gøre mig til talsmand for, men umiddelbart er vi spændt på at høre, hvad Venstres ordfører siger.
Erik Larsen (V), 1999-12-10:
Jeg vil gerne sige til hr. Poul Nødgaard, at man kan sagtens blive forvirret af at være i Folketinget.
Til SF's ordfører: Jeg går ud fra, at når justitsministeren lægger et lovforslag frem for Folketinget, er det ikke grundlovsstridigt, men at Justitsministeriet og ministeren har sikret sig, at det er i overensstemmelse med landets grundlov.
Det har jeg ingen øvrige kommentarer til, det tager jeg som en helt given og selvfølgelig ting.
Til hr. Søren Søndergaard
med hensyn til, om det er rimeligt: Der er jo selvfølgelig mange måder at bøje ordet på, men vi synes i hvert fald, at man i første omgang skulle bibeholde § 3, fordi vi synes, det er i orden, og at det er en ordentlig måde, det foregår på over for de unge mennesker, det drejer sig om, og som har været i Danmark i 10 år.
Men vi har også hele tiden ment, at der skulle være den lighed for loven, at de, der var straffede eller kriminelle, ikke kunne få dansk statsborgerskab ved erklæring. Så kan man jo gøre sig mange overvejelser om
behandlingstiden
, men jeg finder ikke, at lovforslaget her er så kompliceret og så uigennemskueligt, at vi ikke kan tage en hurtig behandling.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-12-14:
Den situation, der nu ligger,
er jo sådan set, at det, som hr. Jens Vibjerg har været med til, og det, hr. Knud Erik Kirkegaard har bidraget med til den her lovgivning, jo har været, at der skulle være 1 uge for alle.
Og i det forslag har vi selvfølgelig ikke ønsket, at man skulle fratage det ansvar, som hr. Jens Vibjerg og hr. Knud Erik Kirkegaard har fundet var rimeligt i 1989.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-12-14:
Hr. Ole Vagn Christensen brugte udtrykket ordskvalder.
Jeg er lidt i tvivl om, hvilket indlæg det var, han karakteriserede som ordskvalder, men efterhånden fandt jeg frem til, at det var hans eget indlæg, han brugte dette præcise udtryk om.
Lighed, siger hr. Ole Vagn Christensen, opnår vi nu ved det her.
Det er i al fald en sandhed med betydelige modifikationer.
Det vil nu blive sådan, at lønmodtagere, der selvforskyldt bliver ledige, ingen karensperiode får.
Nogle selvstændige, som bliver uforskyldt ledige, vil få en karensperiode på l uge.
Andre, der bliver det uforskyldt, vil få en karensperiode på 4 uger.
Det er dog en besynderlig form for lighed, den forskel, man her gør, ikke kun mellem
lønmodtagere og selvstændige, men også mellem grupper af selvstændige
Det kan Folketinget naturligvis ikke acceptere, og derfor må hovedforslaget nr. L 29 naturligvis afvises.
Hr. Ole Vagn Christensen kan bede om ordet igen og igen og igen, men jeg er overbevist om, at der kommer ikke noget nyt om sagen fra hr. Ole Vagn Christensen ...
Jamen så må vi glæde os til hans indlæg.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-12-14:
Nej, det er svært at komme med noget nyt
, når man ikke har fået noget nyt at svare på. Det, som hr. Knud Erik Kirkegaard igen præsterede, var benytte det lille udtryk, som jeg brugte, i sin seneste bemærkning her.
Det synes jeg, hr. Knud Erik Kirkegaard burde kvittere for.
Jeg skal takke hr. Knud Erik Kirkegaard, for jeg mener, at jeg kunne høre i det, der blev sagt, at der var en anerkendelse af det ændringsforslag, som regeringen har lagt frem, som har støtte af CD og Det Radikale Venstre og SF.
Jeg kan da kun glæde mig over, at det kunne komme over hr. Knud Erik Kirkegaards læber.
Så er der det andet spørgsmål, som blev rejst, det med det selvforskyldte.
Dertil vil jeg kun sige til de mennesker, som prøver at lægge det frem på en sådan måde, at det ikke er et entydigt begreb at være selvforskyldt som selvstændig.
Det strækker sig, som jeg sagde, og det kan da ikke være rimeligt, fra folk som holder op til folk, som gradvis hen ad vejen, som det blev sagt fra hr. Jens Vibjergs side, kommer i den situation, at det da godt kunne være, man havde kørt lidt for langt.
At det så skulle være ensbetydende med, at hvis man nu ikke var kørt så langt, så havde man jo sådan set ikke haft behov for perioden, hvor man kunne få sin understøttelse, for så havde man måske haft sit eget.
Derfor er situationen, som jeg ser den, at man prøver at gøre nogle andre grupper til dem, der skal være fundamentet for, at man kan malke nogle andre, som faktisk er selvforskyldte i større udstrækning end det, der kommer frem i den måde, som hr. Jens Vibjerg argumenterer på.