runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-08:
L 133 er forslag til lov om ændring af lov om bygnings- og boligregistrering, retsafgiftsloven og tinglysningsloven.
I Dansk Folkeparti mener vi, at forslaget er et godt initiativ, der vil sikre borgerne forbedringer, og samtidig vil forslaget give økonomiske besparelser for stat, amter og kommuner.
Hovedformålet med forslaget er samling af de kommunale registre i et samlet register, hvis drift kan henlægges til enten en anden offentlig myndighed eller et privat selskab – i første omgang et selskab, der er en selvstændig juridisk enhed og ejet 100 pct. af KL, der kan udvikle registeret.
Bemyndigelsen kan højst gives for en 7-årig periode.
Kommunerne skal fortsat være ansvarlige for ajourføring af data, der omfatter bygnings- og boligforhold, samt tekniske anlæg m.v.
Her kan det undre, at ikke alle kommuner har haft mere styr på BBR-oplysningerne, end det tilsyneladende er tilfældet, da ejendomsskatterne jo netop lægges til grund for disse oplysninger.
Ifølge gældende lov er der ikke lovhjemmel til kontrolopmåling.
Dette bliver nu muligt, da forslaget giver kommunerne hjemmel til kontrolbesøg på en ejendoms udendørs arealer, dog kun ifølge aftale med ejeren.
I de situationer, hvor det skønnes nødvendigt at foretage kontrolbesøg i boligen, må kommunerne indhente retskendelse.
I Dansk Folkeparti er vi imidlertid betænkelige ved en så kraftig stigning af bødestørrelsen, især i de tilfælde, hvor man ved, hvor ukorrekte oplysningerne er.
Bødestørrelsen kunne måske sættes ned til 4.000-5.000 kr., og kommunerne kunne eventuelt gennem dagspressen eller pr. brev gøre borgerne opmærksom på lovens ikrafttræden, så de kunne nå at undersøge, om de har indberettet de korrekte oplysninger.
Jeg vil i hvert fald vende tilbage til denne del af forslaget i udvalgsarbejdet.
Lovforslaget indebærer endvidere offentlig adgang til tinglysningsdata via internettet gennem OIS, der også får mulighed for fortsat at opkræve penge for tinglysningsdata hos brugerne.
Dog bliver det nu muligt for ejere af egen bolig at få disse oplysninger uden betaling, men hvis man printer dem ud, skal der betales 30 kr.
Forslaget indeholder nye regler om forbedring af skiltning af vejnavne og husnumre på ubebyggede arealer og anlæg med adgang til offentlig vej samt private veje, bl.a. af hensyn til udrykningskøretøjer.
Det mener vi i Dansk Folkeparti er et godt tiltag.
Som sagt mener vi i Dansk Folkeparti, at forslaget stort set er fint, så vi er positive.
Der skal blot ske nogle justeringer, men det kan vi se på i udvalgsarbejdet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-08:
Der er heldigvis stor enighed i Folketinget om dette spørgsmål, så jeg skal ikke trætte Folketinget ved at gentage alle de gode bemærkninger, der er kommet fra de tidligere ordførere, men blot supplere med, at vi Konservative finder, at noget af det heldige i den ensretning, vi nu får af BBR-registeret, er, at kommunerne efter anmodning kan besigtige de udendørs arealer, mens det kræver en retskendelse, hvis selve boligen skal besigtiges.
Kommunerne og dem, der administrerer BBR-registeret, kan altså ikke blot vade ind i folks hjem, og det sætter vi stor pris på.
Det andet, man må sige er en meget, meget stor fordel, er det unikke adresseringssystem, som gør, at man kan finde ud af, hvad adressen er på eksempelvis en fodboldbane, sådan at Falck og politiet, eller hvem der ellers måtte blive sendt ud af alarmcentralen, ikke kører forkert.
Jeg tror, alle har hørt historier om, at ambulancen er kørt hen til den forkerte adresse, og det vil desværre nok også ske i fremtiden, men med det her forslag bliver der langt mindre risiko for, at den slags sker.
Så vi hilser lovforslaget velkommen og kan støtte det.
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
En række af de initiativer, jeg nævnede i min ordførertale, er jo dels ikke gennemført endnu, dels heller ikke sat i gang endnu, så vi kender sådan set ikke effekten, men vi tror på, at de vil have en god effekt.
Jeg vil imidlertid korrigere det synspunkt, at den fri ungdomsuddannelse ikke konkurrerede med de øvrige uddannelser, for det gjorde den jo.
Det lavede PLS Consult jo en udmærket undersøgelse af, der viste, at når man spurgte de unge, hvad de ville have lavet, hvis de ikke var på den fri ungdomsuddannelse, så svarede flertallet klart, at de ville have valgt en kompetencegivende uddannelse.
Endelig til det, jeg synes er virkelig relevant, som Enhedslistens ordfører peger på, nemlig at der jo er unge mennesker, som har nogle særlige kreative evner.
Der vil jeg da gerne være med til at diskutere, om vi inden for erhvervsuddannelsens fleksible rammer kan være mere åbne over for, og de faglige udvalg kan være mere åbne over for, at vi er hurtigere til at reagere på unges uddannelsesønsker, og at de faglige udvalg reagerer lidt hurtigere på arbejdsmarkedets behov, herunder f.eks. inden for underholdningsindustrien.
Karin Nødgaard (DF), 2005-11-08:
Med hensyn til it forstod jeg på ministeren, at det ikke forholdt sig sådan, som forslagsstillerne har sagt det gjorde, så det er noget af det, som jeg netop synes ville være utrolig vigtigt at man kunne få arbejdet med i udvalget.
Det havde måske været bedre, at vi havde gjort det lidt omvendt, sådan at vi havde taget tingene op i udvalget, inden vi tog debatten i dag.
Men så kan vi gøre det efterfølgende for netop at se det på det område.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-08:
Jeg synes, at fru Tina Nedergaard talte fuldstændig udenom.
Det, det drejer sig om her, er, at man får en kompetence, når man starter en uddannelse, og så går man ganske vist over i et helt andet uddannelsesforløb.
Så synes fru Tina Nedergaard, at fordi man går over i et helt andet uddannelsesforløb, må man ikke få meritoverføring.
Det er jo et af de temaer, som ligger i det.
Vi har optaget stort set alle de kritikpunkter, som Venstre bl.a. rejste på ideologisk baggrund i forbindelse med den rapport, der kom om den fri ungdomsuddannelse, og vi har systematisk forsøgt at få det knyttet ind til de eksisterende ungdomsuddannelsesforløb.
Den eneste grund til, at Venstre ikke vil være med, er ideologi.
Det er, fordi de ikke vil være med til at involvere, at det rent faktisk kan lade sig gøre at udnytte de unges muligheder for selv at tænke.
Det er jo det, der er problemet.
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
Nej, det er ikke kun ideologi.
Fru Anne Baastrup må have tillid til, at når jeg fremfører Venstres synspunkter her, så er de også baseret på en klar overbevisning om, hvad der nytter.
Det, der foreslås i det forslag, vi behandler i dag, er en ny uddannelse, og det, vi svarer, er, at det finder vi ikke der er behov for.
Inden for de rammer, erhvervsuddannelserne ligger i i dag, er der rig mulighed for, at man med brobygning kan overføre merit fra det ene grundforløb til det andet.
Man har fleksibel adgang til et grundforløb.
Det vil sige, at man kan starte i én indgang og fortsætte i en anden indgang, for så vidt man ikke får en praktikplads.
Det, jeg imidlertid gerne vil kigge på, er, hvorledes erhvervsuddannelsessystemet kan være med til at fange de nye områder op, vi ser på arbejdsmarkedet.
Det gælder f.eks. underholdningsindustrien og eventindustrien.
Men at starte et nyt egentligt uddannelsessystem op finder vi slet ikke der er behov for efter den fleksibilitet, som vi har gennemført i erhvervsuddannelsessystemet.
Margrethe Vestager (RV), 2005-11-08:
Når man ser på den vilje, der er til at bryde erhvervsuddannelserne op, og når man ser på regeringens egen redegørelse om realkompetence, så er det meget vanskeligt at forstå den her meget kategoriske afvisning af en fleksibel ungdomsuddannelse som en vej ind i et uddannelsesforløb eller som en adgangsbillet til et meget fleksibelt arbejdsmarked.
Det, der jo er den centrale pointe, er, at en fleksibel ungdomsuddannelses elementer kan fastsættes i forhold til den unges mål.
Vi taler om en meget lille gruppe unge, som måske har brug for noget andet end det, erhvervsuddannelserne kan byde på selv med den her fleksibilitet.
Det kan være højskole, det kan være noget, som måske er kreativt på en anden måde, det kan være et læsekursus, det kan være en lang række forskellige ting.
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
Det er jo, fordi vores erfaringer fortæller os, at da man havde den fri ungdomsuddannelse, som denne uddannelse i høj grad må være beslægtet med, var det således, at man meget brugte den fri ungdomsuddannelse til at søge ind i og dermed forlænge sit forløb, inden man overgik til kompetencegivende uddannelse.
Det, der er sket, siden vi havde den fri ungdomsuddannelse, er, at vi har skabt større fleksibilitet i erhvervsuddannelserne og dermed øget mulighed for, at f.eks. et ungt menneske, som starter med at være i praktik eller simpelt hen bare tager sig et job på et plejehjem, kan få det meritoverført som en praktik til en senere PGU eller erhvervsuddannelse.
Så der er jo åbnet for den merit, som efterspørges her.
Men når der nævnes et højskoleophold, så er det jo en særskilt lovgivning, som vi har i dag, om, hvornår man optages på højskole, og jeg mener, at det er meget væsentligt, at man har en god og grundig adgang til højskolerne, men for så vidt man er på en højskole, så er finansieringen som udgangspunkt uden SU.
Margrethe Vestager (RV), 2005-11-08:
To spørgsmål: Det ene er en direkte opfølgning på ordførerens svar, nemlig hvornår vi så kan forvente at det virker.
Hvornår er der flere unge, der får en ungdomsuddannelse?
Det kunne være et tegn på, at det ikke var tilstrækkeligt, men at det, regeringen gjorde, var forkert.
Det andet er ordførerens overvejelse om det, som ministeren siger om 10. klasse.
Målgruppen for det her forslag er måske, hvad ved jeg, 1,5-2 pct. af en ungdomsårgang.
Er ordføreren enig i, at 10. klasse, som ganske mange elever i dag har gavn og glæde af både personligt og fagligt, skal reduceres til at være en adgangsvej for de 1,5-2 pct., som det her forslag er rettet imod?
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
Hvornår virker vores initiativer?
Jeg kan i hvert fald sige, at det forlig, vi indgik med Det Radikale Venstre vedrørende erhvervsuddannelser og praktikpladser, jo allerede virker nu.
Altså, der er skabt 4.000 flere praktikpladser siden 2003, hvor fru Marianne Jelved og andre forhandlede den aftale på plads.
Så det virker.
Men det er jo også klart, at da man i sin tid uden blusel uddannede folk til ledighed i HKkontoruddannelsens skolepraktik med en ledighed, der var højere, end hvis folk var ufaglærte, ja, så kunne man nok få mange uddannet, men der var ikke job bagefter.
Det dobbelthensyn, vi tager i Venstre, er, at der skal være en uddannelse til rådighed, den skal være kompetencegivende, og der skal være en plads på arbejdsmarkedet efterfølgende.
Det er en væsentlig del af vores uddannelsespolitik.
Med hensyn til diskussionen om 10. klasse kan jeg bare erklære mig fuldstændig enig med undervisningsministeren i hans udgangspunkt, nemlig at vi skal se på, hvordan 10. klasse kan medvirke til, at flere gennemfører en ungdomsuddannelse.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-08:
Ordføreren nævner en række initiativer, som regeringen har taget for at sikre, at unge kan komme ind på en uddannelse, men uagtet alle de initiativer, som er blevet nævnt, står vi jo stadig væk med denne her restgruppe, som rent faktisk ikke kommer ind i uddannelsessystemet.
Det er jo rent faktisk sådan, at den individuelle indsats, som den fri ungdomsuddannelse tilbød den enkelte, gav mulighed for, at man fik tilrettelagt et uddannelsesforløb, der gjorde, at man kom videre eller fik et job.
Nu er man så kommet med et nyt forslag her om en fleksibel ungdomsuddannelse, som gør det muligt at lave denne her individuelle tilrettelæggelse af uddannelsessystemet.
Hvorfor er det ikke sådan, når Venstre nu går ind for, at det skal være så individuelt i alle andre henseender, at man også godt kan se, at inden for uddannelsessystemet kan det være nødvendigt at gøre en individuel indsats for at sikre, at folk kommer videre?
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
Jamen vi er jo fuldstændig enige i, at der kan være behov for en individuel indsats.
Det er jo derfor, at vi har gjort de nuværende uddannelsessystemer så fleksible, som vi har, hvor man kan skifte mellem de forskellige ungdomsuddannelser, mellem de gymnasiale uddannelser med fuld merit, for så vidt det er beslægtede fag, at man kan skifte fra en erhvervsuddannelse til gymnasieuddannelserne og den anden vej, for så vidt man har ønske om det.
Dertil kommer, at vi har tilrettelagt individuelle forløb i erhvervsuddannelserne, herunder grundforløb og fleksible grundforløb under medvirken også af den tidligere undervisningsminister fra Det Radikale Venstre.
Vi har simpelt hen tilstræbt en individuel retning.
Vi har nogle meget dygtige vejledere, og vi har nogle meget dygtige lærere ansat på de undervisningsinstitutioner, vi har i dag, og en af problemstillingerne for mange unge er jo, at de falder ud og falder igennem systemet, hvis det ikke bliver fulgt op af en slags mentorordning i form af en vejleder.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-08:
Jeg betvivler sådan set ikke kompetencerne hos de enkelte lærere og vejledere ude i uddannelsessystemet.
Det, jeg betvivler, er, at uddannelsessystemet kan fange alle de mennesker op, som rent faktisk har behov for en uddannelse.
Denne fleksible ungdomsuddannelse skulle jo rette sig mod en række af de mennesker, som ikke finder nogen af de etablerede tilbud, men den retter sig også imod de mennesker, som der faktisk ikke er et uddannelsestilbud til.
Her tænker jeg f.eks. på nogle mere kreative fag, hvor der faktisk er en stor industri, der har behov for folk med en meget mere kreativ og individuelt tilrettet uddannelse.
Det falder mig helt forkert at snakke om, at det her er et konkurrerende tilbud til det etablerede uddannelsessystem.
Tværtimod er det jo i høj grad supplerende.
Jeg opfatter, at det er af ideologiske årsager, at man ikke ønsker at gennemføre denne her fleksible ungdomsuddannelse, at man fuldstændig blankt afviser den og overhovedet ikke ønsker at behandle det yderligere.
Carsten Hansen (S), 2005-11-08:
Nu ved jeg ikke, om underholdningsindustrien er med her i dag, men jeg synes, det er en ganske alvorlig problemstilling, vi diskuterer.
Jeg vil spørge Venstres ordfører, fru Tina Nedergaard, der jo sagde, at man har taget en lang række initiativer, om der er nogen af disse initiativer, der ikke har været besparelsesforslag.
Jo, vi gør.
Vi kender effekten, kan jeg sige til fru Tina Nedergaard, og de tal kan ikke modbevises.
Vi er nemlig gået fra, at der var 17 pct., der ikke tog en kompetencegivende uddannelse, til, at der i dag er en 22-23 pct., ja, nogle siger 25 pct., hvis vi tager EGU med, der ikke får en kompetencegivende uddannelse.
Så vi kender jo effekten.
Kan det ikke risikere at gå sådan med præmieringsordningen på erhvervsuddannelsesområdet, at man må æde sine egne ord i sig igen og kigge på, om der kunne være nogen redskaber, der i sin tid duede.
Tror fru Tina Nedergaard ikke, at det kunne risikere at blive effekten af det?
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
Altså, hr. Carsten Hansen kan jo ikke kende effekten af f.eks. mesterlæreordningen, som der ikke engang er fremsat lovforslag om, eller måske netop i dag er blevet fremsat forslag om i Folketingssalen.
Den er der ikke nogen af os der kender, men det er endnu en indgang til det at få sig en kompetencegivende uddannelse, at elev og mester kan møde hinanden tidligere i forløbet, og dermed at også nogle af de unge, der har sværest ved at begå sig på en arbejdsplads og en praktikplads, måske får en chance tidligere.
Jeg forventer meget af de initiativer, der tages her.
Så er det jo sådan lidt interessant, at hr. Carsten Hansen vender tilbage til diskussionen om penge, for en ting kan vi jo slå fast, nemlig at der aldrig er brugt så mange penge på uddannelse, som der bliver i øjeblikket.
Men de initiativer, vi har anvendt, hvor hr. Carsten Hansen mener der er tale om store besparelser, har jo haft positiv uddannelsesmæssig effekt.
Lad mig bare nævne, at når vi nedlagde en række uddannelser i skolepraktikken, så har det betydet 4.000 flere praktikpladser.
Det er jo en kendsgerning, som man ikke kan tillade sig at se bort fra, heller ikke fra oppositionens side.
Carsten Hansen (S), 2005-11-08:
I stedet for at vi sådan fører valgkamp hen over talerstolen og den anden vej rundt, glæder jeg mig over, og det vil jeg gerne sige til Venstres ordfører, at der er flere, der får en rigtig læreplads.
Det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Men jeg synes, det burde bekymre Venstres uddannelsespolitiske ordfører, at der er så få, der, efter at man har taget denne lange række initiativer, faktisk får en kompetencegivende uddannelse.
Hvad gør vi med de utilpassede, de sårbare, de ikke modne unge, hvoraf faktisk 89 pct. kom videre?
Kunne vi ikke tage den snak frem for at føre valgkampsretorik her?
Der er dog trods alt endnu en 2-3 år, til valget kommer.
Lad os da prøve at se: Er det ikke en fælles bekymring, vi må have, at så mange unge ikke får en uddannelse, i forhold til antallet førhen?
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
Det er jo interessant, at når vi i Venstre afviser et forslag fra oppositionen, som vi simpelt hen ikke bryder os om, fordi vi ikke mener, det er det rigtige værktøj, så bliver vi skudt i skoene, at vi ikke er enige i, at der er en problemstilling. Vi kan faktisk sagtens være enige i, at der er en problemstilling, for hvis vi ikke syntes, der var noget problem, så var der ikke nogen grund til at belaste os selv med alle de lovforslag, som undervisningsministeren jo i tide og utide fremsætter.
Det er jo udtryk for, at vi tager problemstillingen særdeles alvorligt.
Vi mener bare ikke, at det løsningsforslag, vi i dag stilles over for at behandle, er det rigtige til at behandle det symptom på nogle ungdomsproblemer, som vi kan se at den manglende uddannelse er.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-08:
Da den konservative ordfører fortsat ikke har mulighed for at være til stede i aften, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremføre følgende: Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte dette forslag om oprettelse af en ny såkaldt fleksibel ungdomsuddannelse.
Navnet er et andet, men i bund og grund minder den foreslåede uddannelse meget om den fri ungdomsuddannelse, som vi stemte for at nedlægge.
Vi er om nogen interesseret i, at så mange unge som muligt starter på at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Målet er, at 95 pct. af alle unge i 2015 skal gennemføre en ungdomsuddannelse.
Vi ønsker dog at nå dette mål ved at styrke fagligheden i folkeskolen, ved at forbedre de eksisterende ungdomsuddannelser, ved at øge og forbedre vejledningen af de unge, ved at begrænse frafaldet og ikke ved at opfinde nye tvivlsomme uddannelser og ved at udskyde de unges start på en kompetencegivende uddannelse.
Vi er allerede nået meget langt, og vi glæder os over, at der yderligere er mange gode og konstruktive tiltag på vej.
Det Konservative Folkeparti kan således ikke støtte forslaget.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-08:
Jeg må også sige, at jeg var noget skuffet over denne her debat, skuffet over, at man så blankt fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti afviser en diskussion om noget, som vi ved faktisk har haft en effekt, i betragtning af det alvorlige problem, vi står over for i øjeblikket, at flere unge ikke får en uddannelse.
Det, der ligger i denne her fleksible ungdomsuddannelse, er jo, som fru Margrethe Vestager også har redegjort for, at det faktisk er en individuel tilgang til uddannelsessystemet eller arbejdsmarkedet.
Hvis Venstre virkelig mener den liberale retorik om, at det enkelte menneske skal i centrum, så kan man kun støtte det her forslag.
Såfremt det ikke sker, mener jeg faktisk, at det er hyklerisk og dobbeltmoralsk.
95 pct. af alle unge mennesker skal have en uddannelse, siger regeringen jo, og den fastholder det, og samtidig har den hele sin levetid gjort sit bedste for at gøre det svært for unge mennesker at tage en uddannelse.
Regeringen har fokuseret på det ordinære uddannelsessystem og har dermed svigtet sin egen målsætning om, at unge skal have en uddannelse.
Forslaget baserer sig på de bedste erfaringer fra den tidligere fri ungdomsuddannelse, og det drejer sig netop om at tage udgangspunkt i det enkelte menneske.
Forslaget er gennemarbejdet, og det viser, hvordan det kan lade sig gøre at få flere unge i gang med et forløb, der ender i uddannelse og arbejde.
Lad os nu tage den seriøse behandling, det her forslag faktisk fordrer.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-08:
Det er stadig væk sådan, at et land kan sige nej.
Landet kan sige nej ligesom i GATS-forhandlingerne, og så kommer der ikke noget ud af det.
Men det, man prøver på i verdenshandelsforhandlingerne, er jo, at man ikke sætter sig ned og siger nej.
Hvis man sætter sig ned og siger nej til alt, så kommer der jo ikke nogen åbning i verdenshandelen, så kommer der ikke den liberalisering.
Så ender det jo præcis i den protektionisme, som hr. Frank Aaen af forståelige grunde med hans kommunistiske fortid taget i betragtning selvfølgelig går ind for.
Så bliver det selvfølgelig de lukkede økonomier.
Men så får vi altså ikke den fremgang i ulandenes økonomi, som ligger i en liberalisering af verdenshandelen – også på tjenesteydelser.
Men det er stadig væk sådan, at der kan siges nej.
Der kan siges nej indtil sidste øjeblik.
De 148 lande skal være enige.
Det er jo ikke særlig attraktivt at få åbnet for et enkelt marked.
Det skal gå på tværs, altså man skal være enige om, at disse områder liberaliserer man. Og siger et mellemindkomstland som f.eks. Chile nej til det, jamen så er det blevet et nej.
Tina Nedergaard (V), 2005-11-08:
Det, der er vores målsætning med hensyn til merit, er, at for så vidt man opnår en kompetence, som man kan bruge i en anden uddannelse, så skal det give fuld merit, og det har vi også gjort i forhold til gynmasiereformen, vi gør det også i forhold til f.eks. PGU, i forhold til social- og sundhedsuddannelserne, og vi gør det gerne på tværs af erhvervsuddannelserne.
Så der er slet ikke nogen uenighed mellem ordføreren og undertegnede.
Men det, der er vores målsætning, er, at vi i de systemer, der ligger i dag, tilrettelægger nogle uddannelsesforløb, som bringer de unge videre.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-08:
Det kommer selvfølgelig ikke som en overraskelse, at Venstre ikke støtter forslaget, i og med at ministeren jo også er fra Venstre.
Jeg vil så godt spørge fru Tina Nedergaard, hvad argumentationen er for, at fru Tina Nedergaard er imod meritoverførsel.
Lad os tage en ung, der har gået halvandet år på gymnasium, som så skal starte på noget andet, fordi han ikke kan længere.
Det var det forkerte uddannelsesforløb, og han skal i gang med noget andet.
Hvorfor vil fru Tina Nedergaard ikke være med til meritoverførsel?
Hvorfor vil fru Tina Nedergaard ikke være med til, at den tid, man har brugt, kan man rent faktisk også få gavn af efterfølgende?