runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Jeg anerkender fuldt ud spørgerens ihærdighed på det her område, men det er sådan, at det er i en dialog mellem Post Danmarks bestyrelse og trafikministeren, det her foregår.
De der diskussioner, som nævnes af spørgeren, pågår allerede for indeværende.
Det, som jeg understreger, er, hvad min interesse og min holdning som trafikminister og regeringens holdning er: Vi har ingen planer om at privatisere Post Danmark, vi har ingen planer om at forringe den service, som allerede gives.
Og det er meget muligt, at spørgeren kan finde eksempler på en forsyningspligt, så man kunne sikre, at man kunne levere et brev helt ud til Maren i kæret, derude, hvor hr. Kristian Jensen selv befinder sig, men det er der altså ingen garanti for i virkelighedens verden, og derfor er det afgørende for mig som minister at få præciseret, hvad det er for nogle samfundshensyn, som må gælde.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-14:
Om kun tre en halv måned åbner Øresundsbroen, og dermed har vi let adgang til en by, der er større end Århus, som er flyttet tæt ind på København.
Det betyder forhåbentlig et trafikspring, der kan mærkes, forhåbentlig, for hvis det ikke gør det, så er det, fordi broen ikke bliver brugt, fordi taksterne på den er for høje.
Det er jeg bange for.
Men hvis der kommer dette forventelige trafikspring og altså væsentlig mere trafik både i Malmø og i København, hvad så?
Trafikken er i forvejen meget tungt glidende, især i myldretiderne.
Vil den ikke gå helt i stå?
Hvad har regeringen og trafikministeren tænkt sig at gøre for at undgå et trafikkaos, når Øresundsbroen åbner?
Karen Jespersen (S), 2000-03-14:
Det vil være de samme holdninger, der kommer frem, og jeg vil gøre min indflydelse gældende for at sikre den bedst mulige udnyttelse af de økonomiske rammer til gavn for borgerne, hvad enten forhandlingerne ligger i Indenrigsministeriet eller i Finansministeriet.
Derfor ser jeg ingen grund til at lave om på den arbejdsfordeling, der gælder i dag.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-03-14:
Fru Helle Degn siger, at der ikke er tale om et EU-projekt.
Det skal jeg ikke kunne sige, men formanden for Europa-Kommissionen, Romano Prodi, har tydeligt sagt, at et land i EU, hvis borgere stemmer uden for det, EU finder acceptabelt, vil blive ramt ligesom Østrig.
Så EU har i hvert tilfælde samme mening som de 14 statsledere.
Men det, der bringer mig op, er, at jeg gerne vil have at vide, hvad det østrigske folk skal gøre for at komme i det gode selskab igen.
Nu er det jo sådan, at Danmark har gode relationer til Østrig, og det gælder både på privat basis og i særdeleshed mange inden for erhvervslivet, at man får mange henvendelser fra Østrig om, hvad det her er for noget: Nu har vi lige fået opbygget et godt samarbejde, men hvad skal vi dog gøre for at få det hele til at køre igen?
Man har måske gjort en stor ting for at sælge noget for en virksomhed, men østrigerne er nu skeptiske på grund af det, der sker.
De 14 statsledere, der har besluttet de sanktioner her, må også have klare svar på, hvad Østrig skal gøre for at komme i det gode selskab igen.
Det må vi have et svar på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-03-14:
Jeg vil godt lidt tilbage til, om det er en EU-aktion eller ej.
Altså jeg synes, alene debatten her i dag fuldstændig tydeliggør, at selvfølgelig er det en EU-aktion.
Altså tilfældigvis er det 14 EU-stats- og regeringsledere, og tilfældigvis kom fru Helle Degn også til at nævne i debatten her i dag optagelsen af østeuropæiske lande, og hvordan Frihedspartiet håndterer den sag.
Det har da noget med EU at gøre.
Og tilfældigvis var det søreme formandskabet, der udsendte denne her besked på medlemslandenes vegne.
Det er da pudsigt, og har det stadig væk ikke noget med en EU-aktion at gøre? Nu sad fru Marianne Jelved jo forleden på tv med sådan en lille mønt, en ecu, en euro, eller hvad det nu hedder, og der er det da egentlig spændende, hvad der var på bagsiden. Var det måske Østrig, eller hvem var det?
Er østrigerne i virkeligheden berettigede til at være med i det fællesskab, som den danske regering så gerne vil have at vi siger ja til
den 28. september
Er det ikke betænkeligt?
Altså der er da noget, der ikke rigtig hænger sammen i denne her debat.
Enten må det jo være fuldt og helt eller også overhovedet ikke, og jeg foretrækker det sidste.
Helle Degn (S), 2000-03-14:
Til hr. Holger K. Nielsen vil jeg bare sige, at jeg agter
ikke at give mig ind i en større flygtninge- og udlændingepolitikdebat i forbindelse med denne her debat
Jeg mener, vi skal holde os på sporet og koncentrere os om den beretning, der er afgivet, og den forespørgsel, der er stillet her.
Derfor vil jeg bare sige til hr. Fransgaard: Jeg vil henvise til min ordførertale, hvor jeg svarede på spørgsmålet om, hvad Østrig skal gøre, og svaret er ikke alene i min ordførertale, men derudover vil det naturligvis også være genstand for drøftelse blandt samtlige regeringsledere, udenrigsministre, statsministre, indenrigsministre, justitsministre i den kommende tid.
Det skal blive spændende at se. Med hensyn til fru Pia Kjærsgaard: Det er nu altså en meget løsagtig omgang med juridiske forhold, fru Pia Kjærsgaard præsterer her.
Når vi andre siger, at dette ikke er en EU-aktion, så er det lidt vigtigt, at man lige præcis som lovgiver har forstået, hvad der er forskellen på en EU-aktion og en ikke-EU-aktion, og når fru Pia Kjærsgaard er betroet et sæde i dette Ting, så forudsættes det, at hun også har evnen til at skelne mellem, hvad der er en juridisk EU-aktion, og hvad er ikke er en juridisk EU-aktion.
Det er en løsagtig måde at argumentere på at sige: Jamen det har jo også noget med EU at gøre.
Det er ikke godt nok for en parlamentariker i det danske parlament.
Det må jeg sige.
Det er for løsagtig en argumentation.
Så jeg kan godt forstå, der er meget, der ikke hænger sammen
i Dansk Folkeparti.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-14:
Jeg er ked af disse fortsatte angreb fra SF sådan et lille stykke under bæltestedet, for SF og Enhedslisten har jo haft et godt samarbejde hele vejen igennem den her sag.
Nu stiller hr. Holger K. Nielsen sig så op siger, at hr. Keld Albrechtsen var den, som stod tættest på regeringen.
Ja, på ét afgørende punkt gjorde jeg, for jeg sagde hele vejen igennem med denne besynderlige faxsag, som den borgerlige blok forsøgte at vælte regeringen på: Der er ikke fugls føde på den faxsag.
Derfor blev det helt korrekt opfattet sådan, at jeg stod regeringen nærmest i faxsagen, og det er jeg faktisk lidt stolt af i dag, for den viste sig nøjagtig at være et oppustet forsøg fra den borgerlige lejrs side på at bringe regeringen til fald, men skal den falde, så skal den i hvert fald ikke falde på sådan en gang faxvrøvl.
Så skån os for mere.
Jeg ønsker nemlig at fortsætte mit gode samarbejde med hr. Holger K. Nielsen i den her sag.
Jeg undskylder, fru formand, men jeg blev jo angrebet.
Så vil jeg gerne takke fru Helle Degn for tilsagnet om, at beretningen faktisk får praktiske konsekvenser.
Nu mangler vi så bare, at statsministeren i sin svartale bekræfter, at han holder sig beretningen efterrettelig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-14:
Det er altså fru Helle Degn, der har et forklaringsproblem i forhold til EU-problematikken, og ikke fru Pia Kjærsgaard.
Må jeg sige, at i en af de store tyske aviser i dag er Antonio Guterres, den portugisiske EU-formand, refereret for at sige følgende efter et møde med sin østrigske kollega, Schüssel: Så længe der ikke sker noget, vil der ikke ske en udvikling.
Og Guterres fortsatte: Det er den klare holdning blandt de 14 EU-lande at indefryse de bilaterale forbindelser med den østrigske regering.
Og han sagde senere, at det, der var problemet med det højrepopulistiske Frihedsparti, var dets natur, som så skulle ændres, før man ville ophæve sanktionerne. Altså hvorfor er det således, at det er de 14 EU-lande, der tager et initiativ?
Det er formandskabet, der ringer rundt til sine partnere.
Det er formandskabet, der modtager de første opfordringer, bl.a. fra Belgien, til at iværksætte de her sanktioner.
Hvorfor er det sådan, hvis det slet ikke har noget med EU at gøre?
Hvorfor er det de andre lande, der har tilsluttet sig EU-aktionen
, hvis det ikke har noget med EU at gøre?
Men jeg forstår godt fru Helle Degns formelle problem, for hvis man sagde, at det også rent formelt var en EU-aktion, så havde man et problem med EU-traktaten, for så ville det være en hamrende ulovlig aktion.
Jeg må spørge fru Helle Degn, hvorfor fru Helle Degn blander udvidelsesforhandlingerne ind i dette her, hvis det slet ikke har noget med EU at gøre, og så må jeg bare minde om, at det spørgsmål, jeg tidligere stillede i den forbindelse, har jeg efter to opfordringer stadig væk ikke fået svar på.
Ulla Tørnæs (V), 2000-03-14:
Jeg er lidt optaget af, hvordan Socialdemokratiets ordfører opfatter beretningens status.
Socialdemokratiets ordfører nævnte i et tidligere indlæg, at tidsfaktoren fremgår af nævnsloven.
Hvis man nu læser beretningen fra Det Udenrigspolitiske Nævn, så fremgår det faktisk, at det var under Folketingets behandling, man diskuterede tidsfaktoren, og Alsing Andersen, som var formand for det udvalg, hvor man lavede den her lovgivning, er citeret for at have sagt, at tidsfaktoren kommer til at spille ind, når der foreligger en afgørende faktisk hindring.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Helle Degn: Hvad var det for en afgørende faktisk hindring, der forelå i den aktuelle sag, således at regeringen ikke kunne rådføre sig med Det Udenrigspolitiske Nævn?
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-14:
Jamen tak for det, fru formand.
Den socialdemokratiske ordfører sagde, at juridisk er det ikke en EU-aktion.
Nej, men reelt er det jo.
En gang imellem, når der er tale om forbrydelser, dømmer
man på indicier, og her må man også forholde sig til omstændighederne.
Det var EU's formandsland, Portugal, der her tog det praktiske initiativ.
Hvorfor skulle det gøre det?
Det henvendte sig til de øvrige EU-lande minus Østrig, ikke til Norge, ikke til USA og ikke til Israel, som så efterfølgende fandt ud af, at de skulle tilslutte sig, men
bare til EU-landene.
Det gjorde man selvfølgelig, fordi det var i strid med EU-traktaten.
Der skal være tale om grov og vedvarende krænkelse af menneskerettigheder og demokrati, og det har der ikke været tale om. Så jeg forstår godt og har stor sympati for bl.a. hr. Jens Rohde fra Venstre, som siger, at hvis Traktaten nu til december skal ændres i en sådan retning, at det, der er sket her, skal være juridisk tilladeligt inden for Traktatens rammer, så vil han stemme imod.
Det er vist sagens kerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-03-14:
I lighed med andre vil jeg godt sige, at det løb, som Enhedslisten kører, er ren, ren dobbeltmoral.
Man forsøger i dag at fremstille sig som meget regeringskritisk.
Er der nogen, der har støttet regeringen næsten i et og alt i denne her sag, så er det altså Enhedslisten.
Det kan alle, der har siddet i Nævnet, bekræfte, så det giver jeg ikke meget for.
Der er et spørgsmål til fru Helle Degn om Haiders politik.
Jeg er som sagt stadig væk enig i, at det er en forfærdelig masse ting, han går og siger, og en forfærdelig politik, han står for, men stadig væk er det vel sådan, at vi ikke dømmer andre på mistanker alene, at vi bliver nødt til at dømme på faktiske handlinger. Dertil kommer, om fru Helle Degn nu alligevel ikke synes, det er lidt underligt, at hvis man ser på det østrigske regeringsgrundlag og holdningen til flygtninge/indvandrere, så er den danske regerings politik på det område faktisk endnu strammere.
Den danske regerings udlændingepolitik er betydelig strammere end den østrigske, og jeg har forstået, at det specielt er på det område, man er meget opmærksom på, hvad de gør i Østrig. Jeg vil egentlig godt have en kommentar til, hvordan det kan hænge sammen, at man fastholder de her sanktioner i en situation, hvor den danske regering selv er værre endnu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-14:
Nu har det jo i forløbet været lidt svært hele tiden at holde helt fast på, hvor Venstre egentlig var i den her sag.
Jeg hørte Venstres leder, jeg tror, det var i en nyhedsudsendelse, sige, at Venstres formand ikke ville have handlet anderledes, end statsministeren gjorde.
Jeg har senere set en forklaring om, at det var på det da kendte grundlag, og nu var der kommet nye oplysninger, og det gav så en anden situation.
For at få skabt klarhed over situationen synes jeg det er væsentligt, ikke alene at Venstres ordfører spørger statsministeren, hvad regeringen forestiller sig der nu skal ske, men at vi spørger Venstres ordfører, hvad Venstre mener der nu skal ske.
For det første: Mener Venstre, at sanktionerne over for Østrig ikke burde have været indført?
For det andet: Mener Venstre, at sanktionerne skal bortfalde så hurtigt som overhovedet muligt?
Mener Venstre herunder, at det kan være aktuelt at diskutere, at Danmark går enegang og ophæver sanktionerne, hvis de øvrige EU-lande ikke vil være med til at ophæve sanktionerne?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-14:
Jeg vil egentlig godt spørge Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs - og så skal jeg naturligvis undskylde for navngivningen - om Venstre ikke kan støtte Enhedslistens forslag, og jeg går selvfølgelig ud fra, at hr. Per Stig Møller om lidt i sit ordførerindlæg vil give støtte til Enhedslistens forslag, for han konkretiserer det jo og siger, som sandt er, at man skal sanktionere, hvis der foreligger konkrete overtrædelser. Er det også den holdning, Venstre har?
For så var der jo måske en mulighed for, at vi faktisk kunne få vedtaget Enhedslistens forslag til vedtagelse.
Eller er problemet, at Venstre i dag har fået ondt i menneskerettighederne?
Er problemet i virkeligheden - vi har jo her i de seneste dage set visse ordførere udtale sig om EU-spørgsmål og traktater, som de måske ikke vil stemme for på grund af menneskerettighederne - at Venstre i dag er under et sådant pres fra Dansk Folkeparti, at opbakningen bag menneskerettighederne i virkeligheden er ved at skride i partiet Venstre?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-03-14:
Jeg noterer mig som noget positivt, at stilen i Venstres ordførers tale var sådan rimelig afdæmpet, og det synes jeg er positivt.
I debatten er det jo ofte blevet sagt, at aktionen mod Østrig var sådan et socialdemokratisk europæisk komplot, men vi ved jo, at Belgiens statsminister og udenrigsminister har været temmelig aktive, og de er partifæller til fru Ulla Tørnæs.
Jeg vil da gerne spørge: Hvad gør Venstre egentlig i forhold til sine partifæller i Belgien med hensyn til relationerne til Østrig?
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille: Hvordan har fru Ulla Tørnæs det med, at tyske nazister i NPD holder støttedemonstrationer i Tyskland til fordel for Jörg Haider?
Altså, bør det ikke sådan, jeg havde nær sagt sætte hele denne her diskussion i et lidt andet lys?
Ulla Tørnæs (V), 2000-03-14:
Til hr. Thulesen Dahl vil jeg sige: Nej, Venstre mener ikke, at sanktionerne burde have været indført.
til at diskutere dansk enegang
: Jeg gav udtrykkeligt udtryk for i min ordførertale, at vi ikke lægger op til dansk enegang.
Så kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen
, at Venstre ikke kan støtte Enhedslistens forslag, og det har absolut intet at gøre med, at vores opbakning til de fundamentale og principielle menneskerettigheder ikke skulle være intakt.
Den er naturligvis intakt som altid.
Til hr. Claus Larsen-Jensen: Jamen vi er helt klart af den opfattelse, at der har været nogle konsulteringer på kryds og tværs mellem en række socialdemokratiske statsledere.
Den første skete højst sandsynligt under Holocaust-konferencen - det har vi i og for sig også statsministerens egne ord for - og det blev efterfølgende fulgt op i Davos.
Så vi er af den opfattelse, at det her er noget, socialdemokraterne og socialisterne i Europa har koordineret.
Så spørger hr. Claus Larsen-Jensen, om ikke det gør indtryk på mig, at nazisterne i Tyskland demonstrerer til fordel for Jörg Haider.
Jo, det gør det bestemt, og jeg har også udtrykkeligt givet udtryk for, at Venstre bestemt ikke er enig i Jörg Haiders politik, men derfra og så til at indføre sanktioner mod et land, som vi ellers har samvær med, og som er medlem af Den Europæiske Union, synes vi er fuldstændig ude af proportioner.
Som jeg sagde i mit indlæg, sagde vi netop fra, oven i købet på et meget, meget tidligt tidspunkt, idet vi gjorde det i begyndelsen af 1990'erne, da vi ekskluderede FPÖ fra den liberale familie i Europa og også på internationalt plan.
Så vi har bestemt sagt fra med de demokratiske muligheder, vi har til at sige fra med.
Arne Melchior (CD), 2000-03-14:
Fru Ulla Tørnæs talte om en europæisk elite og henviste dermed til de 14 regeringsledere eller regeringer.
Jeg skal da ikke benægte, at statsministre og regeringer hører til et lands elite, men er de ikke folkevalgte?
Sidder de ikke alle med et folkeligt mandat, vor egen og de 13 andre landes?
Og rundtomkring i landene er der slet ikke oprør imod den beslutning, der blev truffet.
Der er stor forståelse for den.
Desuden talte fru Tørnæs om, hvordan statsministeren forholder sig til beretningen.
Hvad skal det spørgsmål så til for?
Elisabeth Arnold (RV), 2000-03-14:
Fru Ulla Tørnæs indledte sit indlæg med at kritisere statsministeren, fordi han holdt en lang svartale, som koncentrerede sig om endeløse opremsninger af fortiden i Europa.
Jeg syntes faktisk, det var en meget flabet bemærkning - undskyld, jeg siger det - og det bekræfter jo blot det, som ofte bliver sagt om de unge mennesker i vore dage, nemlig at de er komplet historieløse.
Er der noget, det handler om i denne her sag, er det altså at have historien for øje.
Det handler om Europas historie, som ikke må gentage sig.
Så vil jeg gerne gå videre til, at fru Ulla Tørnæs her sagde, at reaktionen mod Østrig var helt uden grund, for alle spilleregler var opfyldt, og det kan da være lige meget - jeg citerer efter hukommelsen, så fru Ulla Tørnæs må rette mig, hvis jeg siger det forkert - og hvad kommer det os ved, hvad vælgere i Østrig beslutter sig for at stemme på?
Noget i den stil sagde fru Ulla Tørnæs.
Jeg vil gerne spørge fru Ulla Tørnæs som repræsentant
: Mener Venstre ikke, at man har lov til at blande sig i et andet lands værdisæt, i et andet lands opfattelse af, hvad godt demokrati og hvad gode menneskerettigheder er?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-14:
Det her handler om et retssamfunds præmisser på den ene side og sindelagskontrol på den anden.
Det, man har valgt fra de 14 EU-landes side, er at forsøge at udøve sindelagskontrol.
Og jeg håber, at fru Ulla Tørnæs er enig med Dansk Folkeparti i, at det er helt uacceptabelt, og det forstod jeg egentlig også på svaret, der lød, at sanktionerne ikke burde have været indført. Men så synes jeg, kæden springer af, når det handler om, hvordan sanktionerne bliver ophævet igen, for fru Ulla Tørnæs og Venstre ønsker åbenbart at deponere Danmarks handlefrihed - i den her totalt absurde situation med nogle sanktioner, vi slet ikke burde have tiltrådt - hos andre lande, hos de andre EU-partnere. Og må jeg minde om, som jeg også sagde tidligere, at Antonio Guterres altså har sagt, at det er noget med Frihedspartiets natur, der skal forandres, for at man ophæver sanktionerne.
Fru Helle Degn har sagt her tidligere, at prøven kommer i forbindelse med EU-udvidelsen.
Hvad er Venstres bud?
Og hvis ikke man kan blive enig i kredsen af EU-lande, kan det så ikke komme på tale, at Danmark må gå enegang og ophæve sanktionerne?
Ulla Tørnæs (V), 2000-03-14:
Jeg opfattede mest hr. Arne Melchiors kommentar som en kommentar til det, jeg havde sagt.
Det var ikke noget egentligt spørgsmål, men blot en kommentar til mit indlæg.
Til fru Elisabeth Arnold vil jeg sige: Jeg er meget enig i den bekymring, som fru Elisabeth Arnold giver udtryk for over den historieløshed, som vi oplever blandt unge mennesker, og som vi i det hele taget oplever bredt i det danske samfund, men jeg havde jo ikke forestillet mig, at jeg skulle til at overvære en historisk forelæsning her i Folketinget.
Jeg havde forestillet mig, at jeg ville høre statsministeren redegøre for, hvordan han havde oplevet hele den her situation, og hvordan han havde oplevet optakten til indførelsen af sanktionerne.
Så jeg synes, fru Elisabeth Arnold skal holde skidt for sig, og hvad det ellers hedder for sig, og så holde sig til, hvad det egentlig er, der er på Folketingets bord i dag.
Jeg er helt med på, at en stillingtagen til, hvad der foregår i Østrig og Jörg Haiders politik, naturligvis også forudsætter, at man har kendskab til, hvad der er foregået tidligere i Europa, men jeg havde altså ikke forestillet mig, at statsministeren skulle bruge Folketingets tid på at forelæse om historiske kendsgerninger. Jeg vil sige til hr. Thulesen Dahl: I Venstre er vi helt enige i, at der ikke er tale om en EU-aktion eller -sanktion.
Det er nogle regeringsledere, som på egen hånd er blevet enige om at indføre en række sanktioner over for et andet EU-land.
Og vi mener ikke, at Danmark skal gå enegang.
Det mener vi slet ikke kan komme på tale.
Men jeg har til gengæld bedt statsministeren redegøre for, hvad hans tanker er om hele sanktionen, altså hvordan man kommer videre i Europa.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-14:
Det ville være et dybt forkert signal at give fra det danske Folketings side, og derfor kan Enhedslisten naturligvis ikke støtte det forslag, som hr. Kristian Thulesen Dahl har fremsat.
Men på den anden side var der jo altså også store problemer med den fremgangsmåde, som EU valgte, som statsministrene i EU valgte.
Og derfor vil jeg gerne på Enhedslistens vegne fremsætte et alternativt forslag til vedtagelse.
Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget henviser til Det Udenrigspolitiske Nævns beretning af 13. marts 2000, hvori det fastslås, at regeringen helt klart burde have rådført sig med Nævnet forud for beslutningen om sanktioner mod Østrig, opfordrer Folketinget regeringen til at give de øvrige statsministre i EU besked om, at der ikke fremover bør træffes beslutninger på den måde, som statsministrene benyttede den 31. januar 2000 med brug af EU-formandskabet til gennemførelse af en beslutning uden for Traktaten. Folketinget opfordrer endvidere regeringen til at foreslå de 13 regeringer, at sanktionerne mod Østrig suspenderes, men at den østrigske regering sættes under overvågning, og at reelle og effektive sanktioner iværksættes, i det øjeblik der foreligger konkrete overtrædelser af de grundlæggende rettigheder.«
Helle Degn (S), 2000-03-14:
Jeg synes, at til hr. Kristian Thulesen Dahl er der sådan set igen at svare: Jeg tror, det står helt klart for alle partier i Folketinget, hvad det er, der er Dansk Folkepartis overordnede dagsorden, når man bliver ved med at påstå, at det her er en EU-aktion.
Alle i Folketinget ved også, at det juridisk set er noget sludder, og derfor må man henføre disse kommentarer, som er givet både af hr. Kristian Thulesen Dahl og til fru Pia Kjærsgaard, til alene at indgå i valgpropaganda til en kommende Europadebat uden for denne sal.
Til fru Tørnæs vil jeg sige: Med hensyn til den tidsfaktor, som også Alsing Andersen forholder sig til i forbindelse med drøftelsen af nævnsloven, har jeg kun det at tilføje, at som det også er beskrevet og drøftet, er udenrigspolitik jo netop ikke love, men processer, og det er processer, som man nogle gange kan opleve hurtigt tager fart eller går langsomt.
Derfor må man indrømme, at når regeringen skal føre landets udenrigspolitik, så vil der være nogle processer, der går hurtigere, og nogle, der tager længere tid eller kortere tid, og jeg tror, at det har været situationen i forbindelse med den beslutning, som regeringen her har skullet træffe.
Nærmere kan jeg af mange forskellige grunde jo ikke gå ind på den argumentation.
Jeg har ikke yderligere bemærkninger til hr. Frank Dahlgaard.
Hr. Frank Dahlgaard er også i gang med sin Europadebat fra denne talerstol, og det har jeg ikke nogen kommentarer til.