Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Når vi skal behandle det her forslag ved andenbehandlingen, er det, fordi det har en række elementer.
Som det har været fremme i dagspressen, har skatteministeren fremsat ca. 30 forslag, siden han tiltrådte som minister.
Men det er jo så en sandhed med modifikationer.
Det forslag, vi her behandler, indeholder rent faktisk 16 forskellige forslag i alt.
Så hvis man skal se på skatteministerens mængdemæssige indsats, er vi jo oppe på 45 forslag, og det må man jo sige er rigtig godt gået sådan rent mængdemæssigt. Hvis man skal se på indholdet af forslagene, har de jo været karakteriseret ved - i hvert fald for det her forslags vedkommende - at være en udmøntning af erhvervsskattepakken.
Man skriver i forslaget om nye veje på erhvervsområdet, men det er jo et spørgsmål om, hvor mange nye veje der er.
Det, det drejer sig om, er, at man indretter en lovgivning sådan, at der til virksomhederne bliver givet en skattelettelse på flere hundrede millioner kroner.
Hvis man skal se på lovforslaget fremadrettet, hvordan det vil virke erhvervspolitisk, må man sige, at alle vurderinger er, at det er meget, meget beskedent, det er egentlig mere et spørgsmål om at levere nogle tilskud til nogle bestemte grupper.
Det er rigtigt, at forslaget er finansieret i 2002, men hvis man skal se på, hvordan det så vil se ud i årene fremover, er der altså ikke på nuværende tidspunkt nogen finansiering af det her forslag.
Det er i øvrigt også meget, meget vanskeligt at vurdere, hvad det kommer til at koste, men det betyder jo helt åbenbart ikke så meget, når det er denne her side, det drejer sig om.
Provenutabet vil rent faktisk være rent gætteri.
Der er ikke nogen, der har nogen som helst idé om, hvor meget det vil blive.
Man anslår, hvad det vil blive på kort sigt, men man kan ikke vide noget som helst om det, og det tager man jo helt åbenbart i stiv arm.
Det er ikke dér, man skal være så karrig set fra skatteministerens side.
Det bliver muligt at udskyde beskatningen år efter år, og det er så det, som skatteministeren bl.a. ønsker med det her lovforslag blandt alle de andre forslag.
Og som sagt er de begunstigende skatteregler rettet mod personer, som regeringen er nært beslægtet med.
Lad mig også sige, at det, vi ser her, jo minder meget om den underminering af indkomstskattesystemet og selskabsskattesystemet, virksomhedsskattesystemet, som vi havde, da den nuværende statsminister var skatteminister fra 1987 til 1992, regler der undergraver indtægterne.
Man kan selvfølgelig sige, at det jo er behageligt for de folk, der slipper for at betale, men i den anden ende er der jo nogle offentlige ydelser, som skal betales, og det er jo det, der giver alle problemerne, når vi så skal til at lave finansloven for 2003.
Jeg vil godt sige om de her forslag, at der faktisk er et par stykker, vi er positive over for.
Vi er positive over for, at FDB kan gå ind i den nordiske kooperationsfusion, og vi er også positive over for de ændringer, der sker i pensionsafkastbeskatningsloven, så det bliver præciseret.
Vi er også positive over for, at medarbejderne skal yde en arbejdsindsats i virksomheden for at kunne købe aktier under bestemte vilkår.
Men det var kun 3 ud af 16 forslag.
Der er 13 forslag, som vi ikke forholder os til på tilsvarende vis, fordi det
fuldstændig ensidigt er erhvervstilskud, uden at der kommer noget som helst tilbage.
Skatteministeren har jo også sagt gang på gang, at det sådan set er meningen.
De skal blive lidt mere glade for at drive virksomhed.
På trods af, at virksomhederne i Danmark konkurrencemæssigt faktisk står meget, meget, meget stærkt, vil man altså vedtage den her lovgivning.
Når jeg har sagt, at der er tre forslag, som vi kan forholde os positivt til, og 13, der går i den stik modsatte retning og altså den forkerte vej, så har jeg også dermed sagt, at vi, når vi kommer til lovforslagets endelige vedtagelse, stemmer imod.
Vi ville som sagt gerne have stemt for de tre forslag, men det er der ikke mulighed for.
Det har været behandlet længe i udvalget, fordi det er kompliceret stof, men det har jo altså ikke løst de mange problemer, som vi har peget på: ensidige erhvervstilskud, uden at der kommer flere i beskæftigelse af det her.