runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2006-11-16:
Jeg har heller ikke hørt nogen lokale borgere klynke over, at man får skatteprocenten sat op.
Jeg har heller ikke hørt nogen klynke over processen.
Jeg tror faktisk, at man har haft en meget god proces.
Men vi vil gerne have tal frem, vi vil gerne have virkeligheden frem her i Folketingssalen, men også udeomkring.
Det er den virkelighed, det drejer sig om, altså de konkrete tal.
Jeg har ikke hørt nogen klynke over, at den nye Vejle Kommune skal bidrage med 60 mio. kr., eller hvad det er, man skal bidrage med i forbindelse med udligningsreformen, men jeg kan bare ikke forstå, hvorfor man så ikke fortæller, at man har underfinansieret opgaveløsningen fra amtslig side.
Jeg har hørt om noget med 50 mio. kr., der er underfinansieret med, og så får man kun 8 mio. kr.
Hr. Thulesen Dahl var selv for lidt siden inde på, at man kunne hente en kæmpe rationaliseringsgevinst med madordningen i den nye Vejle Kommune.
Det er helt fint og godt set, men hvorfor fortæller man ikke i samme åndedrag, at man så også høster en gevinst ved at harmonisere madprisen op til det højeste niveau, så man også høster en gevinst på 5,3 mio. fra borgerne?
Det handler jo om den samme mad.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-11-16:
Nu er det jo en socialdemokratisk borgmester, der står i spidsen for den nye Vejle Kommune, og han står også i spidsen for den proces, der er tilrettelagt.
Udgangspunktet har lige præcis været at lave en proces, der sagde, at hvis man kan finde penge ved stordrift i en kommune med over 100.000 indbyggere, er det gode penge at hente for lige præcis at undgå de serviceforringelser, som vi gerne vil undgå.
Men den nye Vejle Kommune er altså en af de kommuner – det kan vi være lidt glade for – der skal aflevere penge til andre kommuner, for den nye Vejle Kommune er en af de kommuner, hvor borgerne åbenbart har et lidt bedre udgangspunkt økonomisk, end man har andre steder.
Så er der det om selve det, at vi skal aflevere nogle penge.
Der er diskussion om, hvad det præcist er, og hvad det bør være.
Men selve det, at vi skal aflevere noget, har der sådan set været rimelig stor tilfredshed med og enighed om var et acceptabelt udgangspunkt, fordi det var udtryk for, at vi lå et godt sted i landet og tjente fornuftigt med penge, og at der var mange andre kommuner, der havde behov for at få et løft, hvilket vi så kunne hjælpe med til.
Karen J. Klint (S), 2006-11-16:
Jeg hørte hr. Thulesen Dahl sige noget om, at vi skal have nogle tal, så vi kan se, hvad der er op og ned, og jeg hørte også hr. Thulesen Dahl sige, at der skal lægges nogle budgetter, der kan holde.
Der var måske også lidt kritik af den nuværende Vejle Kommunes måde at lægge budgetter på, men det skal jeg ikke forholde mig til.
Men jeg vil forholde mig lidt til, hvad der sker lige nu i vores fælles virkelighed.
Vejle Kommune er jo desværre ikke den eneste kommune, der i oktober var nødt til at lægge nogle foreløbige budgetter for at fastsætte skatteprocenterne inden den deadline, der var sat.
Det har andre kommuner også gjort.
Det, Vejle Kommune så skal hente her i løbet af november og december måned, er ifølge deres egne oplysninger på hjemmesiderne 114 mio. kr.
Jeg vil bare spørge: Er det ikke korrekt, at når man melder sådan noget ud, har borgerne i hvert fald ikke ret meget gennemsigtighed med hensyn til, hvad der er op og ned?
De får nogle skatteprocenter og bagefter nogle besparelser på 114 mio. kr.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-11-16:
Det var bare et stilfærdigt forsøg på at få fru Pia Gjellerup til at forstå, at hvis vi skal have en meningsfuld udveksling af synspunkter i Folketingssalen, er det ganske, ganske godt at lytte til det, der bliver sagt, og tage udgangspunkt i det, der bliver sagt, i stedet for at komme med citater, som er totalt forkerte, og forsøge at pådutte en taler noget bestemt, som der ikke er blevet talt om.
Jeg har overhovedet ikke taget stilling for eller imod et forslag, jeg har tværtimod sagt, at det er naturligt, at hvis der er noget i et forlig, der skal diskuteres, diskuterer man det i forligskredsen.
Jeg henviste også til, at det er den praksis, der har været hele vejen igennem, og det kan vi jo bare slå efter.
Fru Pia Gjellerup vil åbenbart fortsætte med at debattere på den anden måde, men det gør det bare lidt mere besværligt, og det tager lidt længere tid.
Fru Pia Gjellerup forholdt sig aktivt til udgifterne på ældreområdet.
Vi har fået de foreløbige indberetninger, og Ældre Sagen har foretaget en evaluering.
Jeg tror, Ældre Sagens undersøgelse viste – nu er det efter hukommelsen, for jeg har ikke rapporten her – at i 60 pct. af kommunerne er budgetterne på ældreområdet stort set uændrede, i 20 pct. hæver man udgifterne, og i 20 pct. sænker man udgifterne.
I de 20 pct. af kommunerne, som hæver udgifterne, bliver de hævet med mere, end de bliver sænket i de andre 20 pct., og det betyder, at det samlede billede er, at der bliver flere penge til de ældre næste år.
Hvis man ser på de demografiske forhold, tyder de foreløbige tal på, at der bliver lidt flere penge pr. ældre over 67 år til næste år.
Vi må vente på at få de endelige tal, men i Dansk Folkeparti håber vi, at kommunerne prioriterer på en sådan måde, at der bliver flere penge til ældreplejen.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Jeg må sige, at jeg ikke rigtig kan genkende det billede med, at der bliver skåret ned, skåret ned og skåret ned.
Fakta er, at den aftale, der er lavet, jo viser, at der er et serviceniveau i 2007, der svarer til serviceniveauet for 2006.
Jeg har også i mine mange år i kommunalpolitik stået over for, at det hele, når vi skulle lægge budgetter, så kaotisk ud i månederne og ugerne op til budgetlægningen.
Det så altid ud til, at det her altså ikke skulle lykkes, det får vi ikke til at hænge sammen.
Men det endte som regel altid med, at det dog lykkedes at få budgetterne til at hænge sammen.
Jeg tror faktisk, at kommunerne kan være glade for, at de i den her proces, vi har været inde i – det er en stor proces – har haft en indenrigsminister og en finansminister, man kunne bruge som en lynafleder for ligesom at dæmpe de store forventninger, som borgerne selvfølgelig altid har, når der kommer nye strukturer.
Jeg må indrømme, at det jo er et af de steder, hvor jeg så lige står lidt svagt med hensyn til de tal, man mangler.
Men generelt vil jeg sige, at det da vil være forkert og meget udemokratisk, hvis man styrer et demokratisk samfund ved at holde andre hen i uvidenhed.
Hvis vi ligger inde med nogen viden i regeringen, som man mangler for at kunne være med i debatterne, synes jeg, det er forkert.
Det er mere generelt set.
Jeg ved ikke præcis, hvad det her handler om, men det er min generelle holdning, og den kan jeg ikke sige anderledes end, at man ikke kan holde folk hen i uvidenhed for at holde dem ude fra en demokratisk proces.
Karen J. Klint (S), 2006-11-16:
Tak for det.
Jeg lyttede mig til, at hr. Allan Niebuhr her på det sidste sagde noget om, at forligspartierne må se på tingene igen, hvis det går helt galt.
Sådan hørte jeg det sådan set.
Jeg ved ikke, hvor galt det så skal gå, før hr. Allan Niebuhr vil gå tilbage til sin forhandler og bede om at få kigget på tingene igen.
Vi har i hvert fald oplevet et par gange, hvor det gik galt, og der blev der kigget på det.
Man så i hvert fald i går på nogle pengeposer til gymnasierne.
De pengeposer blev også fundet og åbnet, så hvad skal der til, for at vi får åbnet for de sidste tal?
Thor Pedersen (V), 2006-11-16:
Det er sådan, at det, KL trækker ud, er de 300 mio. kr., som man har sagt man skal bruge i forbindelse med ældreområdet, af de 500 mio. kr.
Der indgår det i aftalen, at man trækker 300 mio. kr. ud, og så er der 200 mio. kr. tilbage.
Ud over det siger jeg, at der er frie midler på 441 mio. kr.
Det er KL også enig i.
Ja, det er også rigtigt, men de blev brugt til it-udstyr.
Det vil sige, de var til en bunden opgave.
Det svarer til et anlæg, som er afholdt, så nu er det frie midler, man kan bruge til service.
Endelig siger man, at man også brugte de 400 mio. kr. tidligere.
Ja, det er rigtigt, de blev brugt til vederlag til politikere, men den udgift er væk nu, og derfor er det frie midler til service.
Men laver man et regnestykke og spørger: Jamen var de der ikke også sidste år?
vil jeg sige, at det var de, men de var bundet op på vederlæggelse af politikere.
Den udgift er forsvundet, og derfor er det regulært frie penge, som vi accepterede forblev i omløb.
Efter den måde, man normalt forhandler på, ja, da er det sådan, at disse midler inddrages, når man sidder og gør balanceregnestykket op.
Det gjorde vi ikke.
Og derfor er de tal, jeg giver, de rigtige, når vi skal se på, hvad det er for frie midler, man kan sidde med.
Ud over det vil jeg sige, at så diskuterer vi også produktivitet, altså at man på statens område ...
Ole Sohn (SF), 2006-11-16:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor finansministeren anfægter Kommunernes Landsforenings notat af 6. november, hvor man gør op, hvor mange penge der er til serviceudgifter i 2007.
For heraf fremgår det jo krystalklart, at tallet er lige nøjagtigt 200 mio. kr. højere end i 2005.
Og det skal dække alt inklusive hele demografiudviklingen.
Derfor er spørgsmålet: Anfægter finansministeren det notat af 6. november, som KL har lavet, hvor de opgør den totale sum til serviceudgifterne i 2007?
Thor Pedersen (V), 2006-11-16:
I forbindelse med de tal, som i øvrigt også er en del af den baggrund, som hr. Ole Sohn spørger til, er det sådan, at vi gav et egentligt rammeløft på 0,5 mia. kr. Og så frigjorde man ca. 441 mio. kr., som tidligere har været brugt på anlæg, og som jo går direkte over til drift.
Og det ligger i aftalen, som udmøntes, at de 441 mio. kr. er permanente penge, man så kan bruge.
Det vil sige, det er ikke penge, man kan beslutte at bruge til servicering, det er penge, der har været brugt som nogle låste midler, der kunne søges via en pulje – i det væsentlige til håndbåren it, altså til computere.
Så det er altså de første 500 mio. kr. plus de 441 mio. kr., man råder over, hvor vores forventning er, at de 441 mio. kr. bliver på ældreområdet.
Derudover er der 400 mio. kr. i ekstra vederlag til honorering af politikere i forbindelse med den dobbeltdækning, man har haft i 2006.
De frigøres jo, i og med at man ikke længere skal give honorarer til de politikere, der var bestemmende i de tidligere byråd og amtsråd.
Vi forhandlede om, hvorvidt vi skulle inddrage de 400 mio. kr., for udgiften er væk, og i og med at staten dækker underskuddet, når man gør udgifter og vækst op, altså dækker det, man måtte mangle ved uændret beskatning, accepterede vi at undlade at inddrage de 400 mio. kr., selv om det egentlig var meningen.
Det er 400 mio. kr., som statskassen finansierer, og som er frie, fordi den udgift, man havde til vederlæggelse, forsvinder pr. 1. januar.
Ole Sohn (SF), 2006-11-16:
Når man hører finansministeren, kan man godt forstå, at det kan være lidt svært at finde alle tallene, for der er mange tal, der ryger rundt i luften.
Jeg ved ikke, om finansministeren kan bekræfte det, huske det i hovedet, men hvis jeg nu refererer, at finansministeren til Finansudvalget har meddelt, at der i 2005 blev brugt 193,7 mia. kr. til serviceudgifter i kommunerne, og man ved, at KL har lavet beregningerne for de kommunale budgetter for 2007 den 6. november i år, hvor de gør opmærksom på, at der er afsat 193,9 mia. kr., altså 200 mio. kr. mere, vil jeg gerne vide: Hvor er det lige, hele demografikompensationen ligger?
Jeg er enig i, at vi ikke skal bestemme, om en kommune skal lave en, to eller tre børnehaver eller have en, to eller tre pædagoger, det finder den selv ud af.
Det, vi diskuterer, er, om de har forudsætningerne for at have et reelt kommunalt selvstyre.
Og det er jo det, vi anfægter, netop fordi økonomien ikke hænger sammen.
Og det gør den ikke, fordi vækstraten er den laveste i mands minde.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-16:
Jeg håber, at jeg i de korte bemærkninger, jeg har haft lejlighed til at have til de andre ordførere, har givet udtryk for, at Det Radikale Venstre finder, at det er en del af fundamentet for vores demokratiske processer, at vi har adgang til de rigtige fakta.
Det er jo der, en af de meget tydelige ting i hele diskussionen om den kommunale økonomi har været, nemlig at vi har haft meget forskellig adgang til tal om den økonomiske udvikling i kommunerne.
Derfor vil vi naturligvis gøre vores yderste for, når vi kommer i gang med næste generation eller næste heat af den her debat, at vi har et fælles grundlag at diskutere det på.
Vi diskuterer meget gerne videre, hvordan vi kan få sådan en proces.
Ole Stavad (S), 2006-11-16:
Jeg havde tidligere under debatten en ordveksling med hr. Thulesen Dahl om det at sikre, at vi får de rigtige tal frem, hvor der kom en eller anden slags tilsagn fra hr. Thulesen Dahl, men hvor man efterfølgende blev usikker på, om det nu også holder.
Da Det Radikale Venstre jo også er med i den afgrænsede del af reformen om den kommunale økonomi, vil jeg godt høre, om Det Radikale Venstre, selv om man er forligsparti, og selv om man naturligvis også diskuterer det i forligskredsen, er enig i, at det her er tal, der er så vigtige for hele samfundet, altså Folketinget, kommunerne, borgerne, at Det Radikale Venstre er med på, at vi finder en model, så vi får mere sande fælles tal og det ikke bliver en bevidstløs taldiskussion, men at regeringen med sit apparat tvinges til at fremlægge realiteterne om, hvem der har vundet, hvem der har tabt, og hvordan økonomien reelt ser ud i kommunerne.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Jeg er lidt ked af, at fru Karen Klint skulle bruge sit sidste spørgsmål på det, for jeg bliver nødt til at sige, at det er så specifikt et spørgsmål, at jeg synes, man bør gemme det, til der kommer en kompetent person, der har haft med det her område at gøre, og som vil kunne svare på det.
Jeg er ikke klædt på til at besvare det spørgsmål, så jeg synes, man skal gemme det, til der kommer en kompetent person på talerstolen.
Karen J. Klint (S), 2006-11-16:
Så vil jeg spørge på en lidt anden måde.
Det var 424 mio. kr. De blev gennemsnitligt fordelt.
Hvis det nu viser sig at være en fejl, fordi udgifterne ikke er gennemsnitlige i hele landet, men meget specifikt er højere f.eks. i nogle af de lidt større kommuner, hvor institutionerne ligger, er det så en fejl, som vi med hr. Allan Niebuhrs medhjælp kan få De Konservative til at kigge lidt ekstra på?
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Jamen så har jeg udtrykt mig lidt uklart, det må jeg nok erkende.
Jeg har ikke haft tanker om, at hvis det gik galt, måtte vi gå ind og åbne igen og måske komme med nogle flere penge.
Det var i hvert fald ikke det, jeg mente med det, jeg sagde.
Det kan godt være, at det blev forstået sådan.
Det, jeg sagde, var, at hvis der er begået nogle fejl, altså faktuelle fejl omkring udligninger og lignende, så må vi selvfølgelig i forligskredsen gå ind og se på, hvor de faktuelle fejl er, men jeg har bestemt ikke med det her haft hverken mandat eller lyst til at gå ind og åbne for en ny omgang med nye penge.
Hvis der er lavet fejl, så er det noget andet, så må forligskredsen jo selvfølgelig finde ud af, hvad det er, der er sket.
Men jeg lukker ikke op for nye penge.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-16:
Jamen jeg kan så ikke forstå, at hr. Morten Helveg Petersen ikke kan se, at en hurtig underskrift på den MoU kommer til at blokere for den fordomsfrie analyse, som Det Radikale Venstre ønsker.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-16:
Kommunerne har råderummet, således at de i hvert fald kan give den service.
Hvordan den enkelte kommune vælger at fordele de midler, man har at gøre med, er op til den enkelte kommune.
Som gammel kommunalpolitiker vil jeg også gerne have, at det skal fortsætte sådan, nemlig at det er kommunerne, der selv finder ud af, hvor mange penge de skal bruge til pleje af de ældre, hvor mange penge de skal bruge til børnepasning, og hvor mange penge de skal bruge til skolerne.
Det er nu engang sådan, at vi har en fast viden om, at det ikke altid gælder, at pengene giver den højeste service.
Der er mange kommuner, som har et lavt omkostningsniveau, men også et meget flot serviceniveau.
Jeg kan tage f.eks. mit eget område.
Den nyvalgte borgmester i Ny Aabenraa Kommune, der er socialdemokrat, har drevet Rødekro Kommune på et fantastisk flot og lavt omkostningsniveau, men med et meget højt serviceniveau, forstået sådan, at borgerne har haft meget, meget høje tanker om den service, der blev leveret i Rødekro.
Det har bl.a. ført til, at borgmesteren i Ny Aabenraa Kommune kommer fra en lille landkommune.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-16:
Jeg er da sådan set enig i en række af de mere principielle betragtninger, som hr. Morten Helveg Petersen kom med, og ikke i mindst det principielle udgangspunkt, som bør være for denne diskussion, nemlig: Hvad er det for en forsvarspolitik, vi skal have i fremtiden?
Så er det bare, jeg ikke helt forstår, at Det Radikale Venstre ikke kan indse, at vi er ved at gå i fælden allerede nu, for jo mere, vi involveres i JSF-projektet, jo vanskeligere bliver det at komme ud af det igen.
Ville det derfor ikke ud fra en radikal synsvinkel lige være det bedste at stoppe op en omgang og vente med at underskrive MoU’en, til vi har fået de analyser, som hr. Morten Helveg Petersen efterlyser?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Jo, vi har heldigvis fundet mange flere penge frem til universiteterne, men det, vi efterlyser, er: Hvis det her koster rigtig mange penge, et trecifret millionbeløb – det aner vi ikke, det erkender den konservative ordfører også – skal de penge tages et andet sted fra.
Så det eneste ærlige er jo, at vi får styr på, hvad det koster, for når vi så går ud og siger, at der er givet x antal millioner/milliarder til forskningen, jamen så skal man lige trække et andet beløb fra, som måske ender med at blive rigtig stort, og så er det ikke længere så ærligt at sige, at nu bliver der så mange flere penge til forskning, for en hel del af dem skal måske bruges på fusioner.
Vi siger: Lad os få det hele op på bordet, lave bedst mulige skøn og så give universiteterne nogle finansieringsmuligheder.
Der vil jeg godt høre principielt: Burde man ikke i hvert fald være åben for at gå ind og diskutere den her model?
For det er jo et princip, som vi også har på det øvrige uddannelsesområde, at selvejende institutioner ejer deres bygninger.
Vi har DTU, som allerede i dag ejer sine bygninger, og hvis det går for DTU, kunne det vel også godt gå for resten af universitetssektoren.
Kunne den konservative ordfører ikke være med på at sige: Jo, lad os gå ind og diskutere det her – også hvis det viser sig, at de her fusioner faktisk bliver meget dyrere, end vi går og forestiller os i dag?
Carina Christensen (KF), 2006-11-16:
Jeg vil gerne understrege, at universiteterne jo står over for en historisk sum penge her og nu.
Det Radikale Venstre har jo selv været med til at udmønte den her meget store globaliseringspulje, så jeg tror godt, vi kan slå fast, at universiteterne ikke fattes penge i de kommende år.
Så er der en drøftelse af, hvad de her fusioner vil komme til at koste.
Jeg ved det ikke, og det ved Det Radikale Venstre heller ikke.
Jeg er heller ikke sikker på, at man ved det ude på universiteterne endnu.
Min opfattelse er, at det ikke bliver særlig dyrt, bl.a. fordi der ikke fysisk skal flyttes nogen stole frem og tilbage.
Jeg tror også, man på sigt vil komme til at spare mange penge ved at lave de her fusioner.
Man kan sige, at hvis vi her og nu siger, at vi går ind og betaler det, det koster at fusionere, så kunne man omvendt sige, at vi så også skal tage pengene igen den dag, de opnår besparelser, men det har vi jo ingen intentioner om.
Derfor synes jeg, at den måde, vi griber det an på, kun er ret og rimelig.
Det skal være udgiftsneutralt for staten: De udgifter, der måtte være ved fusionen, får universiteterne, men de beholder så også selv de besparelser, de opnår.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Jeg er glad for, at den konservative ordfører understreger det med uvildigheden i undersøgelsen.
Det er faktisk helt afgørende for den undersøgelses troværdighed, og jeg kan kun ærgre mig over og undre mig over, at ordet ikke har vundet indpas i selve teksten.
Det ville jo have styrket det noget.
Så vil jeg spørge til fusionerne og til finansieringen af dem.
Vi synes, det er et stort problem, at der i regeringen overhovedet ikke er nogen lyst til at finde ud af, hvad de koster.
Ret beset har vi faktisk ikke begreb skabt om, hvor meget det her koster.
Jeg vil spørge den konservative ordfører, for jeg kender godt svaret med hensyn til at finde ud af, hvad det koster, og derfor vil jeg høre mere konkret: Dansk Folkepartis ordfører var inde på det, og vi har også tidligere foreslået, at man gav universiteterne mulighed for at overtage bygningerne – ligesom DTU har gjort det – for på den måde at give universiteterne mulighed for at tage lån i bygningerne og finansiere fusionerne den vej fra.
Hvad mener den konservative ordfører om den model?
Burde man ikke overveje det?
Carina Christensen (KF), 2006-11-16:
Universiteterne spiller en central rolle for Danmarks konkurrenceevne, vækst og velstand.
I Det Konservative Folkeparti har vi en ambition
om, at danske universiteter skal kunne måle sig med de bedste i verden.
Vi har også et mål om, at 50 pct. af alle unge skal gennemføre en videregående uddannelse i 2015.
Hvis de ambitioner skal kunne indfries, kræver det, at vi har stærke faglige miljøer, der kan tiltrække de dygtigste studerende, undervisere og forskere fra ind- og udland.
I det lys glæder vi os over det nye danmarkskort for universiteterne.
Formålet med sammenlægningerne er jo netop at skabe stærke faglige synergier, at sikre mere uddannelse baseret på forskning af højeste kvalitet, at styrke universiteternes samarbejde med erhvervene og de offentlige myndigheder, at sikre internationalt slagkraftige universiteter, at tiltrække flere EUmidler og at sikre, at vi også i fremtiden vil have et kompetent myndighedsberedskab, som nu vil blive baseret på et endnu bredere fagligt grundlag.
Vi har været igennem en lang proces, hvor vi bl.a. har modtaget næsten 1.500 sider faglig dokumentation på universiteterne og sektorforskningsinstitutionerne omkring grundlaget og perspektiverne for sammenlægningen.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at det har været en åben og dialogbaseret proces, hvor alle parter har været inddraget og har bidraget konstruktivt.
Sammenlægningerne understøttes af en historisk stor investering i uddannelse og forskning i form af globaliseringspuljen, som netop er forhandlet på plads, og der er derfor al mulig grund til at glæde sig over, at der nu er skabt et utrolig stærkt grundlag for universiteterne i forhold til at imødegå de udfordringer, der allerede er, og som må forventes at tage til i de kommende år i kraft af den internationale konkurrence.
Vi Konservative vil følge udviklingen tæt, ligesom vi vil se frem til, at der i 2009 vil blive gennemført en evaluering for at se, hvordan det er gået ude på universiteterne set i forhold til formålet med sammenlægningerne.
Med hensyn til forskningsfriheden vil jeg gerne understrege, at det er helt afgørende for Det Konservative Folkeparti, at universiteterne lever op til bestemmelserne i loven om, at de har ansvar for at beskytte og værne om forskningsfriheden.
Det skal da også siges, at vi har fuld tillid til, at universiteternes bestyrelser og ledelser forvalter loven i overensstemmelse med dens bestemmelser.
Evalueringen bør også belyse udviklingen i medarbejdernes og de studerendes medbestemmelse på universiteterne.
Også den del vil vi da se frem til at få belyst.
Vi er som udgangspunkt meget tilfredse med de bestemmelser om bl.a. studenterindflydelse, der er en del af universitetsloven, men omvendt synes vi også, at det på det her punkt kun er fornuftigt, at vi laver en evaluering af udviklingen i 2009.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
Det helt ideelle ville være, at forskerne bliver inddraget i det.
Når jeg siger rektorerne, er det vel, fordi jeg betragter rektorerne som, man kan sige korporative personligheder i forhold til forskerne som dem, der samler universitetslærernes, universitetsforskernes interesser, kender deres problemer og udtrykker dem.
Men det er klart, at til syvende og sidst er det forskernes vurdering i bredden, jeg synes vi skal interessere os for.