runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-06-17:
Jeg skal til hr. Løkke Rasmussens orientering oplyse, at jeg deler helt hr. Søvndals synspunkter i forhold til bemærkningerne om at lave om på byrdefordelingen i dette samfund.
Og så var der en anden lille vinkel, og det var det her med spillereglerne omkring den offentlige økonomi og friheden for kommunerne.
Jeg er jo i den situation, at jeg startede som kommunalbestyrelsesmedlem i 1982, og jeg kan udmærket godt huske, hvad det var for nogle spilleregler, som den borgerlige regering dengang lagde frem over for kommunerne med indefrysning af den kommunale økonomi.
Det var det ene straffetogt efter det andet, hvor kommunalbestyrelserne var nødt til at lave de budgetter om, som de havde lagt, efter at den borgerlige regering havde været inde og lagt en dæmper på.
Da var der spilleregler, så det klodsede noget, og da kørte man en meget, meget, meget stram økonomi over for kommunerne.
Sådan er det ikke i dag.
Så mangler vi stadig væk at konstatere, om hr. Løkke Rasmussen virkelig mener, at vi i denne børnepolitiske redegørelse skulle være kommet med et konkret udspil om en fleksibel orlovsordning uden at have taget arbejdsmarkedets parter i ed frem for at gøre det andet, som vi præcis peger på vi ønsker at gøre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1998-06-17:
Må jeg svare på det sidste først: Nej, det mener jeg naturligvis ikke.
Jeg har her erklæret en parathed til, at vi i Venstre gerne deltager i den diskussion, og jeg vil tilslutte mig det, der er blevet sagt tidligere.
Jeg tror, det var hr. Villy Søvndal, som skosede regeringen for, at man fra det tidspunkt, hvor statsministeren holder sin nytårstale, og endda endnu tidligere, hvor man sætter det her tema på dagsordenen, og frem til i dag ikke har startet den diskussion med arbejdsmarkedets parter.
Så kan jeg ikke lade være med at notere mig, at hr. Jørn Pedersen siger, at det er at omtale institutionerne med meget lidt respekt, når jeg kom til at kalde dem socialdemokratiske murstensinstitutioner.
Det er da lidt tankevækkende, at det skulle være respektløst at kalde noget socialdemokratisk.
Det noterer jeg mig så bare.
Det, der lå i det, da jeg talte lidt hurtigt, og det er også et svar til hr. Jann Sjursen, var naturligvis den socialdemokratiske tanke om, at man kun kan lave murstensinstitutioner. Når man nu efterspørger Venstres børnepolitiske ideologi, så må jeg sige, at Venstres børnepolitiske ideologi kort fortalt går ud på at give forældrene et økonomisk råderum, nogle økonomiske frihedsgrader, der gør, at forældrene selv kan vælge, om man vil bruge det offentlige institutionstilbud, en puljeordning, en ung pige i huset, eventuelt selv at passe sine børn eller et miks af det. Det er det element, som regeringen også kredser en lillebitte smule om både i kommuneaftalen, hvor man nu snakker private løsninger og frit valg, og i den børnepolitiske redegørelse, hvor man leger lidt med de samme ord.
Men man tør ikke slippe friheden løs.
Det vil vi i Venstre gerne ved at indføre en ordning, hvor pengene følger det enkelte barn, sådan at det enkelte barns forældre kan vælge det dagpasningstilbud eller for den sags skyld aftenpasningstilbud eller natpasningstilbud, som det enkelte forældrepar synes er det rigtige i forhold til netop deres børn.
Så kort kan det vel siges.
Regeringen går en anden vej.
Man giver ikke kommunerne mulighed for at afprøve de her ting i praksis.
Hvis man så bare tog konsekvensen af det og gav kommunerne nogle penge, ja, så kunne man måske nå nogle resultater, men det gør man heller ikke, fordi der udviser man da heldigvis lidt finanspolitisk ansvarlighed.
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Hr. Lars Løkke nævner en masse, han tror der ikke kan lade sig gøre: Der skal være plads til pige i huset, der skal være puljeordning, der skal være daginstitutioner.
Jamen alt det kan lade sig gøre i dag, de frihedsgrader eksisterer.
Det, der ikke eksisterer, er adgangen til, når man ikke betjener sig af et af de tilbud inden for alle de frihedsgrader, der allerede er, at man kan hæve penge og gå hjemme som statsbetalt husmor.
Det er det, der ikke er penge til.
Alt det andet, alle de frihedsgrader - de eksisterer, de er indført, de kan lade sig gøre.
Det er kommunen, der afgør, hvor meget af det man vil udbyde - i et vist omfang, javel.
Men statsbetalte husmødre hos folk, der ikke efterspørger et af de tilbud, deres kommune har, er vi imod - det er rigtigt.
Det er de 2-3 mia. kr., som hr. Lars Løkke Rasmussen vil lægge oveni, og som vi ikke mener der hverken er økonomiske eller seriøse begrundelser for.
Jette Gottlieb (EL), 1998-06-17:
Jeg vil spørge, om hr. Jan Petersen ikke kan se et problem i, at de goder, man nu har etableret for nogle børnefamilier, ikke gælder for alle børnefamilier.
Det første spørgsmål går på det problem, hr. Ole Sohn også var inde på, nemlig at størrelsen af børnepasningsorlovsydelsen er af en sådan art, at de lavestlønnede ikke har mulighed for at leve af den.
Også de indgreb, der blev foretaget i forbindelse med konflikten, viser jo, at det gode med børnefamiliefridage, der blev indført, ikke gælder for alle på arbejdsmarkedet, specielt ikke for de svageste på arbejdsmarkedet.
Sådan er det også med flere andre initiativer: De er ikke et retskrav for alle, men noget, der er indført for nogle og ikke for andre.
Jeg hørte i det første indlæg fra hr. Jan Petersen, at alt dette her også skulle vejes op mod arbejdsmarkedets krav om arbejdskraft. Ligger der i Socialdemokratiet tanker om, at børnepasningsorloven skal gøres betinget af, om der er truende flaskehalse på området, eller gør man sig ikke sådan nogle tanker?
René Skau Johansen (S), 1998-06-17:
Venstres ordfører kritiserede regeringens oplæg for ikke at have noget indhold, for at være meget lidt substantielt, men jeg synes heller ikke, der var noget substantielt i Venstres ordførers oplæg.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at vide, var: Nu ved jeg, at i valgkampen var Venstres ordfører ude med, at der skulle være en pasningscheck, som skulle følge barnet - det blev der sendt en flot pressemeddelelse ud om under valgkampen - men er du ikke enig i, er * De ikke enig i, at det ikke løser problemet med den fleksibilitet, som de danske børnefamilier efterspørger? Og at bruge 2-3 mia. kr. på sådan en pasningscheck er for mig at se vildt med de problemer i de danske børnefamilier, som vi i øvrigt står over for.
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at kompensationsgraden er bedre for lavtlønnede end for højtlønnede.
Hvis man har en lav løn, udgør 60 pct. af dagpengesatsen jo rent faktisk en større andel, end hvis man har en meget højere løn.
Der er i øvrigt i selve redegørelsen fremlagt et regnestykke, der kører på lovmodellen, og det viser, hvad det koster en normal LO-familie - og det kunne jo godt være en SiD-familie - at gå på børnepasningsorlov, men vel at mærke hvis det er den, der har den laveste indkomst, der anvender orloven.
Det koster at gå på orlov.
Det kunne så også være et svar til hr. Jann Sjursen: Skal man nødvendigvis tjene på at have børnepasningsorlov? Skal man tjene på at have børn?
Jeg går ud fra, at der i hr. Jann Sjursens parti er en anden indgangsvinkel, nemlig at det er et gode i sig selv at have børn, og at det gerne må koste noget.
Helhed i lovgivningen er glimrende, og det er fornuftigt at fremhæve pinsepakken og betalingsreglerne i den.
Selvfølgelig er der også helhed i det, og redegørelsen lægger netop også op til, at børnepolitikken og familiepolitikken er en del af samfundspolitikken.
Så spørger fru Yvonne Herløv Andersen
: Hvad er det konkrete udspil?
Der står i vore løfter til valgkampen noget om skatteloft for børnefamilier - det er der i øvrigt fremsat forslag om; en mere fleksibel børnepasningsorlov - den er varslet efter dialog med arbejdsmarkedets parter; ferietid i skolernes sommerferie - det fremgår af redegørelsen, at der skal spilles ud med et ferielovforslag, og deri kan indgå, hvordan placeringen af ferien i forhold til skolernes sommerferie kan være; familiepolitik i virksomhederne - det er et spørgsmål, der skal behandles i en dialog mellem parterne, og det blev også sagt i valgkampen
; sikring af pasningsgarantier - det indgår i kommuneaftalen om, hvordan vi kommer videre mod det fælles mål; frit valg over kommunegrænserne - det er lagt i faste rammer, så det kan diskuteres med kommunerne, og det fremgår også af redegørelsen; kommunalt tilskud ved tvungen børnepasningsorlov -
socialministeren
er ved at skrue et sådant forslag sammen, og hvor langt det er nået, og hvornår det kommer frem, kan socialministeren bedre svare på, end jeg kan.
Jeg har kun nået de første 4 punkter, men jeg kan godt tage de næste, hvis fru Herløv Andersen ønsker det, og der er jo hele 10.
Så skal jeg slutte med at sige til fru Jette Gottlieb, at jeg har ikke nogen konkrete vurderinger på det punkt.
Men jeg ved én ting, og det er, at alle vore gode ønsker hurtigt kan blive umulige at opfylde, hvis der kommer til at opstå arbejdskraftmangel i udvalgte sektorer. Så skifter samfundsdebatten helt karakter, og det bliver ikke til fordel for børnene, så derfor skal vi lave noget, der er langtidsholdbart.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1998-06-17:
Fru Lotte Bundsgaards spørgsmål kan vel betragtes som et ledende spørgsmål, og jeg skal sådan set afholde mig fra at besvare det her i dag, for eftertiden vil jo vise, hvad der sker med hensyn til de unge husejere, og bedømme det.
Og det bestemmer Enhedslisten og de autonome fra Nørrebro, der indgår i dens hovedbestyrelse, og det bestemmer en færing, der tager sig betalt med 1,3 mia. for at levere den sidste stemme, og på et eller andet tidspunkt i løbet af eftermiddagen åbenbares det vel.
Og det kan vi se om et år eller halvandet eller to, når børnefamilierne stadig væk ikke har mere tid til deres børn, fordi de skal arbejde endnu hurtigere og endnu mere for at få økonomien til at hænge sammen og for at få råd til at betale det, der er Socialdemokratiets standardløsning, nemlig institutioner af mursten.
Og derfor vil jeg sige til hr. Villy Søvndal: Ja, det er rigtigt, at der ikke er ekstremt mange, der benytter den frit valgs-model, vi har skrevet ind i lov om social service, men én af forklaringerne på det - og det erkender regeringen jo også selv i den børnepolitiske redegørelse - er, at den frit valgs-model er behæftet med betydeligt bureaukrati.
Men jeg har også noteret mig, at regeringen har til sinds at optage en diskussion med Kommunernes Landsforening om, hvordan man kan minimere det bureaukrati, og det var sådan set derfor, jeg efterlyste en vilje hos regeringspartierne og hos socialministeren til at gå ind i et stykke arbejde omkring dét sammen med os.
Det bidrager vi gerne til.
Og vi vil ikke presse forældrene ud i nogle bestemte løsninger, men hvis hr. Villy Søvndal er så sikker på, at forældre til enhver tid vil foretrække murstensinstitutionerne, burde hr. Villy Søvndal jo også være interesseret i sammen med os at give et reelt alternativ.
For hvis der ikke er nogen, der har lyst til at gøre brug af det, er der jo ingen, der stiller sig op i den kø.
Så jeg noterer mig, at også hr. Villy Søvndal er interesseret i at få fremmet nogle frit valgs-modeller.
Og det, der er hovedessensen i det, jeg forsøgte at sige i mit oplæg, og det, der er Venstres synspunkt, er, at vi gerne vil give friheden tilbage til forældrene.
Og vi vil gerne lade taksterne stige, ja, men mod til gengæld at give forældrene et større økonomisk frirum, sådan at de enkelte forældrepar selv kan disponere med hensyn til, om de har lyst til en socialdemokratisk murstensinstitution eller til et andet pasningstilbud eller eventuelt til selv at passe deres børn.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-17:
Jeg vil godt sige tak for svarene fra hr. Jan Petersen.
Jeg synes, det var meget elegant, at han fik det til at se ud, som om jeg mener, at børnefamilierne skal tjene på at gå på børnepasningsorlov.
Det gør jeg ikke, og det gør
Kristeligt Folkeparti ikke.
Men min pointe var, at hr. Jan Petersen i et tidligere svar nærmest gav udtryk for, at hvis orlovssatsen var omkring de 80 pct. af dagpengemaksimum, tjente man næsten på at gå på børnepasningsorlov.
Det er jo ingenlunde tilfældet, uanset om det er 60 pct. eller 80 pct., og når man samtidig betænker, at en række kommuner - faktisk de fleste - i dag afstår fra at give supplerende orlovsydelse, er det faktisk temmelig pauvert efterhånden, og så er der også færre, der benytter ordningen.
Hvis man ellers skal stille et spørgsmål til til hr. Jan Petersen med hensyn til, at han mener, det åbenbart er så godt for børnefamilierne, kan man jo henlede tankerne på regeringens pinsepakke, hvor der også sker noget - i hvert fald for de børnefamilier, som bor i egen bolig.
Hr. Jan Petersen synes måske heller ikke, at de skal tjene noget i den sammenhæng, men synes han dog trods alt ikke, at de bliver uforholdsmæssig hårdt ramt?
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Til hr. Jann Sjursen: Jeg har ikke i dag givet indtryk af og heller ikke sagt hverken over eller under bordet, at man kunne tjene på at gå på børnepasningsorlov.
Det er forkert.
Jeg kan godt finde et eksempel på det, da børnepasningsorlovsydelsen var på 80 pct., men det er ikke nogen diskussion, jeg har behov for.
Så til fru Yvonne Herløv Andersen, som ikke vil høre efter, hvad der bliver sagt: Jeg nævnte de fire første punkter i vores valgudspil.
Tager vi de sidste - mere fleksible åbningstider i daginstitutioner skal drøftes med kommunerne, der skal lægges mere vægt på integrerede institutioner og bedre kvalitet i daginstitutionerne - fremlægges der også, hvad vi har lovet, og interesserede kan endda få pjecen.
Bagefter står der alt det, der skal bygges op i en dialog med arbejdsmarkedets parter.
Det, vi lovede under valgkampen, står her, men fru Yvonne Herløv Andersen har åbenbart behov for at rende rundt og vedligeholde et troværdighedsproblem, hun mener vi har, men det har vi ikke, i hvert fald ikke hvis man skal tage udgangspunkt i fakta.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-06-17:
Man kunne vel formentlig ikke forvente et meget anderledes indlæg fra Venstres ordfører i denne debat.
Dog må man jo nok konstatere, at man i hvert fald kan høre på Venstres ordfører, at Venstres ordfører har fået en anden kasket på undervejs, når vi taler frihedsgrader til kommunerne eller til amterne.
Jeg kan også høre på Venstres ordfører, at han fuldstændig har glemt, hvilket jerngreb den borgerlige regering kørte kommunerne i i 1980'erne.
Jeg kan næsten høre på Venstres ordfører, at det der med en stram økonomisk politik, styr på finanserne osv. ikke er noget, som Venstre lægger særlig megen vægt på, så jeg må nok sige, at det er nye toner, vi her får præsenteret.
Jeg mærkede mig de ord, der faldt om mere fleksibilitet og deltidsbeskæftigelse.
Vi har lige været i den situation, at vi på arbejdsmarkedet har haft fat i overenskomsterne, og da var der jo et stort forberedende arbejde til det regeringsindgreb, der blev foretaget, men i den anledning hørte jeg ikke nogen ytringer fra Venstres side om, at vi i den forbindelse skulle tage højde for deltid.
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Hr. Lars Løkke kunne ikke lade være med at omtale pinsepakken, og det er måske også relevant i hvert fald i den forstand, at pinsepakken jo indeholder
nedsat forældrebetaling derved, at fripladsgrænserne og optrapning til fuld betaling skubbes opad, så fordelingspolitisk er pinsepakken for så vidt meget gavnlig for børnefamilierne. De regneeksempler jeg har set, jeg ved ikke om hr. Lars Løkke Rasmussen har haft adgang til dem i Venstre, er til fordel for familier med børn, også selv om de ejer et hus.
Hr. Lars Løkke burde studere de regnestykker noget nærmere, men jeg kan forstå, at vi nu skal ind i en skræmmediskussion om, hvor forfærdelig den pinsepakke er, og at Venstre - det må så være min konklusion - tilsyneladende har meldt sig ud af det ansvar for, at den generation også har det godt i fremtiden, som vi så sammen med andre påtager os. Jeg vil godt spørge hr. Lars Løkke Rasmussen om en konkret ting.
Der var varm luft i hr. Lars Løkke Rasmussens indlæg, i hvert fald når det drejer sig om forholdet til kommunerne.
Er hr. Lars Løkke Rasmussen uenig i den strategi, regeringen har lagt, hvor en lang række af de elementer, som vi ønsker, gennemføres i en dialog med kommunerne?
Er hr. Lars Løkke Rasmussen imod det?
Det lød næsten, som om den kommuneaftale var helt elendig.
Utroligt at den aftale er underskrevet af Venstrefolk.
De har måske ikke clearet den af med hr. Lars Løkke Rasmussen, inden den blev skrevet under?
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-06-17:
Jeg vil tage hr. Jan Petersens meget voldsomme forsvar som en accept af de synspunkter, jeg har fremsat.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1998-06-17:
Der er ingen forskel på at være næstformand og børnepolitisk ordfører for Venstre.
Der er heller ikke nogen forskel mellem at være næstformand for Venstre, børnepolitisk ordfører og far, som jeg selv er.
Og sandheden er den, at med den pakke, som regeringen sidder og pusler sammen i øjeblikket, er der lagt op til, at parcelhusejerne går en meget svær tid i møde, og at de børnefamilier, der skal pendle frem og tilbage mellem hjem og arbejdsplads, går en meget svær fremtid i møde.
I Venstre har vi rakt en hånd frem til samarbejde bl.a. på de to punkter under de drøftelser, der har været med regeringen om pinsepakken, men regeringen har end ikke ønsket at diskutere det med os, og det er derfor, der ikke bliver nogen pinsepakke med os, men derimod med den yderste venstrefløj i dansk politik - assisteret af en færing, der har taget sig godt betalt.
Sådan er den situation.
Og med hensyn til regnestykker skal jeg bare henvise til, at der i den aftale, der blev indgået med kommunerne i går, direkte er skrevet ind, at med den nye ejendomsværdiskat introduceres et indtægtsgrundlag for kommunerne, som i de kommende år må forventes at stige ud over lønudviklingen i det danske samfund.
Derfor kan man godt sidde og lave regnestykker på baggrund af de aktuelle ejendomsvurderinger, men sandheden er den, at når elementerne lægges sammen: ejendomsværdibeskatningen, udhulingen af rentefradragsretten og en benzinafgift, som ikke kompenseres via befordringsfradraget, så tegner det tilsammen det billede, at
nogle børnefamilier, der netop har etableret sig i ejerbolig i tillid til, at regeringen jo under valgkampen sagde, at ejerboligejerne ikke havde noget at frygte, straffes hårdt.
Må jeg så ikke lige sige to ord om det, der blev sagt om dialogen med kommunerne og de stramme rammer:
I Venstre går vi ind for en stram finanspolitik og en stram styring af økonomien i hele den offentlige sektor, men netop fordi vi går ind for en stram styring af økonomien, går vi også ind for, at man giver kommunerne og amterne nogle flere frihedsgrader.
For hvis man bliver ved med at spille efter de spilleregler, som regeringen dikterer, uden at lægge penge på bordet, varer spillet ikke ret længe, men hvis man derimod gav kommunerne nogle flere frihedsgrader også på dette område, sådan som også den socialdemokratiske formand for Kommunernes Landsforening, Anker Boye, har efterlyst, ville pengene række længere.
Villy Søvndal (SF), 1998-06-17:
Da jeg hørte på hr. Lars Løkke Rasmussens tale, sad jeg i lang tid og overvejede, om hr. Lars Løkke Rasmussen ikke havde fået den forkerte tale med - jeg har selv prøvet det engang, da jeg kom lige fra et politisk møde og skulle til en 80 års fødselsdag, og det er aldrig behageligt - men det kan selvfølgelig skyldes, at hr. Lars Løkke Rasmussen syntes, der ikke var ret meget at tale om, da han vurderede regeringens børnepolitiske redegørelse, og det er jeg for så vidt enig i.
Men det, man så kunne have forventet, var vel, at der kom et bud fra Venstre, og dér syntes jeg ikke talen var ret lang.
Der var nogle bemærkninger om frit valg-ordningerne, som Venstre er meget forelsket i, men i nogen grad i modsætning til forældrene, må man jo sige.
Og jeg vil egentlig bare bede hr. Lars Løkke Rasmussen bekræfte de tal, at der er 2.000 børn, der bliver passet i frit valg-ordninger - fuldstændig frit og utvungent; de kan gå derhen, når de vil - mens der er ½ million børn, der bliver passet i daginstitutioner.
Og så vil jeg spørge hr. Lars Løkke Rasmussen: Hvem er det egentlig, der er formyndere her?
Og er det ikke svært for så frihedselskende et parti som Venstre at være så formynderisk over for børnefamilierne?
Lotte Bundsgaard (S), 1998-06-17:
Undskyld!
Hr. Lars Løkke Rasmussen, mener I det, eller har I ændret holdning på det område?
For jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er frihed for en ung familie, at huspriserne stiger så meget, at man ikke har råd til at købe et hus, eller det er frihed for os unge børnefamilier, at der kommer lidt styr på huspriserne, så de ikke stiger så meget, og at der kommer styr på økonomien, så vi også har råd til at købe et hus?
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge hr. Lars Løkke Rasmussen: Børnepasningsorloven skal gøres mere fleksibel
Men når børnefamilierne nu skal have mulighed for at tage børnepasningsorlov, vil Venstre så fravige den holdning, der går ud på, at det skal være en aftalebestemt orlov, eller skal alle have ret til børnepasningsorlov?
Altså: Mener Venstre, at børnefamilierne generelt skal have ret til børnepasningsorlov, eller skal det kun være dem, der kan aftale det med arbejdsgiveren?
Jeg synes, Venstre lige pludselig bekymrer sig enormt meget om ungdommen, og det er jo dejligt, men, Lars Løkke Rasmussen, jeg kunne godt tænke mig at spørge dig: I valgkampen var Venstre ude med, at man skulle fjerne lejeværdien på boliger, men du ved lige så godt som jeg, at hvis man fjerner lejeværdien, kommer der en enorm stigning i huspriserne, så mener I stadig væk det, eller bekymrer I jer så meget om de unge ...
Jørn Pedersen (S), 1998-06-17:
Man kan forstå på debatten her, at der er lidt forskel på at være næstformand i Venstre og være børnepolitisk ordfører, al den stund jeg næsten oplevede det, som om hr. Lars Løkke Rasmussen undsiger, at vi i Danmark skal føre en stram økonomisk politik.
Jeg har i hvert fald ofte hørt
Venstres formand sige netop det.
Der er et par ting, der står noget uklart efter hr. Lars Løkke Rasmussens indlæg, og som jeg godt vil have svar på.
Vi hørte meget om fleksibilitet og frihed, og hvis jeg ikke hørte meget forkert, nævnede hr. Lars Løkke Rasmussen ordet frihed i forbindelse med kommunernes ret til at fastsætte takster for daginstitutioner.
I hvilken retning mener hr. Lars Løkke Rasmussen at den frihed skal gå?
Skal forældrene betale mere, eller skal de betale mindre?
Det synes jeg er ret væsentligt at få understreget i denne debat.
Er Venstre stadig væk indstillet på, at forældre skal have en garanti for, hvor meget det koster?
Jeg synes, det er ret interessant at få at vide, om friheden også strækker sig til, at kommunerne faktisk skal have lov til at opkræve en højere forældrebetaling, end de gør i dag.
Var det det, der lå i det?