runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2006-09-07:
Må jeg bare sige først og fremmest, at jeg ikke kender noget andet land, hvor man har den samme grad af kommunal frihed, som vi har i Danmark, hvor man beslutter så meget frigjort fra en central myndighed, som man gør i Danmark.
Det er helt unikt, og den danske model med at aftale med kommunerne er helt unik, også på det stade vi er på.
Jeg siger blot, at jeg i de senere år har oplevet – og det er selvfølgelig efter, at regeringen kom til i november 2001 – at der har været et massivt pres i Folketinget for at nedgøre de penge, man afsætter.
Man har sagt, at det er fint, at Dansk Folkeparti er med til at sætte penge af, men de gavner alligevel ikke noget, ingenting gavner noget, det, at man nedsætter forældrebetalingen, gavner heller ikke noget.
Altså, styk for styk for styk har man sagt det.
Vi oplever nogle resultater i folkeskolen, som vi vel er nødt til at forholde os til.
Er det detailstyring, hvis vi har verdens dyreste folkeskole og kommer frem til, at det, vi ser danske elever så kan, bare ikke er godt nok, og at alt for mange også falder ud af uddannelsessystemet og ikke får en uddannelse?
Har det noget med detailstyring at gøre, at vi siger, at der er en udfordring, som vi skal tage op?
Det er vel legitimt for et Folketing at tage den del af opgaven op og sige, at det vil man egentlig gerne forholde sig til.
Hvad er det egentlig, vi mener man som forældre har ret til at forlange af et skolevæsen, hvor der kun er ét skoleforløb og dermed én chance, om jeg så må sige, for at ens børn kommer godt igennem?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Det er jo, som om finansministeren frikender sig selv for ethvert ansvar for den detailstyring, som er sket.
Det er, som om regeringen ikke har noget at gøre med det.
Nu får vi at vide, at det er oppositionens skyld.
Det er oppositionen, der vil detailstyringen – undskyld mig, men det sagde finansministeren lige før – det er, som om regeringen overhovedet ikke har noget som helst medansvar for den detailstyring, som er sket.
Finansministeren og regeringen har jo et valg.
Finansministeren kan jo vælge at sige til oppositionen i det omfang, han stadig henregner eksempelvis Dansk Folkeparti til oppositionen: Nej, det vil vi ikke, vi siger nej til centralstyring.
Det synes jeg er meget interessant, hvis det er den type overvejelser, som finansministeren er på vej ud i.
Jeg synes, at det er meget interessant at høre finansministerens svar, og jeg skal kvittere for, hvad jeg opfattede som pæne ord om Det Radikale Venstre, og se bort fra det her med religiøse processioner og den slags.
Mit spørgsmål til finansministeren går netop på spørgsmålet om balancen mellem rammestyring og detailstyring.
Jeg hører finansministeren sige meget klart, at det er rammestyring, regeringen vil anvende.
Én ting er så, at vi mener, at der er sket alt for meget detailstyring gennem det sidste stykke tid, alt lige fra takstnedsættelser i daginstitutioner til læseplaner og test i folkeskolen, ældrepuljer og den slags ting er jo eksempler på det.
Mit spørgsmål til finansministeren er: Er konsekvensen af finansministerens udtalelser, at hvis Dansk Folkeparti kommer og beder om mere detailstyring under finanslovforhandlingerne, så er regeringens svar nej, fordi den ønsker rammestyring?
Er det sådan, finansministerens budskab i dag skal forstås?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-09-07:
Ja, det er der jo ikke nogen tvivl om at vi er enige i fra konservativ side, og det er derfor, vi gennemfører reelle skattelettelser, når vi sidder i regering, og ikke bare de her skatteomlægninger, hvor man sådan tager pengene op af borgernes højre lomme for at lægge dem ned i den venstre.
Men det, der jo rent faktisk står her på side 5, er, at man ønsker den oprindelige skat på boligen gennemført.
Det er rigtigt, at man ønsker at gøre det lidt lempeligt, men man ønsker den oprindelige skat på boligen gennemført.
Derfor stiller jeg så det andet spørgsmål: Regner man med, at det vil lykkes at overbevise Socialdemokraterne om, at boligskatterne skal hæves, hvis man kommer i regering sammen?
Det er altså mere for, at boligejerne ved, hvad de kan regne med, hvis de stemmer på S og R, om de så kan regne med, at det bliver socialdemokratisk politik eller radikal politik.
For hvis det bliver radikal politik, så betyder det jo altså hævede skatter for boligejerne.
Rasmus Prehn (S), 2006-09-07:
Ja, nu var det jo ikke mig selv, der fandt på det billede, men finansministeren, der nærmest lagde op til, at der fysisk var penge på vej til kommunerne.
Finansministeren svarede ikke på mit helt konkrete spørgsmål om forholdet mellem væksten i kommunerne og væksten i lønudviklingen, altså den forskel, der er imellem den lønudvikling, der stiger relativt mere end den mulighed, man har for at bruge flere penge i kommunen.
Det spørgsmål svarede finansministeren ikke på.
Skaber det ikke et problem, at en offentligt ansat koster mere, end væksten i kommunen giver mulighed for?
Det synes jeg ministeren skal svare kort på i forbindelse med den historik, finansministeren havde om Landsbyggefonden.
Det er jo altid interessant med historie, men det kræver, at det ikke er selektiv historie.
Er det ikke korrekt, at i modsætning til den oprindelige aftale med Landsbyggefonden, så er man begyndt gennem de senere år også at finansiere ældreboliger?
Det vil sige, at det, man betaler ind i Landsbyggefonden, og som er lejernes penge, nu også skal finansiere ældreboliger, hvilket ikke skete før.
Så det er altså ikke det samme, der sker i dag, som der skete på Jens Otto Krags eller på Thorvald Staunings tid.
Det må finansministeren kunne bekræfte.
Derudover er sagen den, at man kompenserer statens finanser med penge, der skulle bruges til nybyggeri, samtidig med at man øger regningen til kommunerne fra 7 pct. til 14 pct.
Det vil sige, at regningen bliver sendt ud til kommunerne, men pengene til at finansiere statens udgifter med – udgifter, som de altså ikke har, fordi dem har kommunerne fået – bliver taget af lejernes penge.
Er det korrekt forstået?
Finansministeren får det nærmest til at lyde, som om der er lastbiler på vej ud i det ganske land med ladet fuld af millioner af kroner til kommunerne.
Jeg tror, der er mange borgmestre og for den sags skyld forældre til børn i børnehaver og skoler, som står og spejder længselsfuldt efter de der millioner, der kommer kørende på de lastbiler.
For sagen er jo, at kommunerne er ramt af et udgiftsstop, og at der er en meget snæver ramme for væksten.
Er det ikke det, der er sandheden, nemlig at der ikke er nogen lastbiler på vej med penge til borgerne, der forventer, at der kommer en bedre service?
Der bliver nemlig en ringere service, på grund af at man lavede en alt, alt for stram aftale.
Er det ikke det, der er sandheden?
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Jeg har med stor interesse lyttet til hr. Morten Østergaards, jeg vil ikke sige ensomme kamp, for det er De Radikales kamp mod stort set alle ordførere i forbindelse med takstnedsættelser, fordi De Radikale, hvilket jeg synes er godt, som noget nyt – det har vi jo ikke hørt fra De Radikale før – er begyndt at tale om kvalitet i daginstitutionerne.
Hele det der område er jo ikke sådan noget, De Radikale rigtig har interesseret sig for før, så derfor er vi sådan set glade for, at vi får debatten.
SF er nemlig fuldstændig enig med Det Radikale Venstre i nødvendigheden af, at vi får en bedre kvalitet i daginstitutionerne.
Hr. Morten Østergaard har fuldstændig ret i, at det ikke er et folkekrav, at daginstitutionstaksterne skal nedsættes, men at det er rimeligt at lave en kombination af lavere takster på daginstitutionerne, samtidig med at man investerer i bedre kvalitet.
De to ting kan godt gå hånd i hånd, det kan de ikke i regeringens optik, det er jeg med på, men det kan de altså godt i SF's.
Det kræver, at man foretager de nødvendige investeringer, og det er faktisk derfor, at vi i vores forslag til finanslov foreslår, at der skal overføres halvanden milliard mere til kommunerne.
Morten Østergaard (RV), 2006-09-07:
Det lyder jo smukt, men det undrer mig noget, at man så ikke har lyttet til de forældre, som rundtomkring nu siger: Vi har ikke bedt om, at taksterne blev sat ned i daginstitutionerne, vi ville gerne betale mere, hvis vi kunne få lov, fordi vi faktisk ikke ønsker, at kvaliteten skal forringes; den skal forbedres.
Det undrer jo så, at man valgte at stemme for, når man ikke får den model, som SF åbenbart går ind for, og det kommer til at gå ud over kvaliteten rundtomkring.
Derfor vil jeg bare spørge til sidst: Hvis man kigger på den takstnedsættelse på daginstitutionsområdet, som SF har stemt for, har den så skabt mere eller mindre ulighed i det danske samfund?
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Vi har den opfattelse – det har vi haft i mange år, lang tid før regeringen og i øvrigt også andre partier kom ind på tanken – at man skal have sænket priserne på daginstitutioner, for det er vigtigt, at familierne kan få passet deres børn.
Den model, som ligger nu, er ikke den mest geniale, som er foreslået.
Derfor kombinerer vi i vores model en sænkning af priserne i daginstitutionerne med det, der er det altafgørende, nemlig at man får en bedre kvalitet ind i daginstitutionerne, så de ikke bare har karakter af opbevaringssteder, men også giver nogle pædagogiske udfordringer og en tryghed for børnene og kan være med til at forberede dem til den udfordring, de skal møde, når de skal i skole.
Morten Østergaard (RV), 2006-09-07:
Da SF normalt bryster sig af at have en social profil, hvor man tager hånd om de svageste, går jeg ud fra, at en sådan skattereform naturligvis også ville skulle have en fornuftig social profil.
Og derfor vil jeg gerne spørge om noget af det, som SF har stemt for, og som ikke decideret er skattelettelser, men egentlig har samme effekt, idet det er takstnedsættelser på børneområdet: Vil hr. Ole Sohn redegøre for, hvordan den sociale profil er af den takstnedsættelse, som SF har stemt for på børne- og daginstitutionsområdet?
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Selv tak.
Jo – det er den korte version.
Vi mener, det er særdeles påtrængende med en skattereform, en skattereform, der sænker beskatningen af arbejdsindkomster, men samtidig naturligvis også sikrer, at samfundet ikke bare mister indtægter, men at der også kommer andre former for indtægter.
Det var det, jeg mere eksplicit kvitterede for i ordførertalen, nemlig at De Radikale og SF med hensyn til boligbeskatningen har mange fælles punkter for, hvordan det skal ske.
Så vi er helt enige om, at det er afgørende at få en skattereform.
Jeg glædede mig faktisk over, at både Det Radikale Venstre og mig bekendt også Enhedslisten og SF har en fælles opfattelse af nødvendigheden af en skattereform, der sænker beskatningen på arbejde.
Det gør jo også, at der bliver mulighed for også i debatterne med vores kolleger fra Socialdemokraterne at overbevise dem om, at hvis vi skal indrette samfundet til de udfordringer, globaliseringen giver os, er en skattereform det altafgørende omdrejningspunkt for oppositionen, også for at vinde det kommende valg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Vi har diskuteret skat og hele skattespørgsmålet en del i dag, og mit helt åbne spørgsmål til SF's ordfører er – og det kan så være, at jeg ikke har hørt ordentligt efter under ordførertalen, men så må ordføreren korrekse mig – om SF ønsker en skattereform, der sænker skatten på arbejde og dermed øger arbejdsudbuddet, og om ikke ordføreren er enig i, at det faktisk er en af de mest påtrængende ting at gøre for at øge arbejdsudbuddet.
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Kommuneøkonomien er meget central, men hr. Thulesen Dahl må da have forståelse for, at jeg ikke har set en udsendelse og ikke har hørt en debat og ikke ved, i hvilken sammenhæng man har drøftet det, og at jeg ikke kan svare konkret på en ordveksling, der har været i en tv-udsendelse for en uge siden.
Det, jeg kan svare på med hensyn til kommunerne, er, at de er i gang med at foretage massive besparelser.
Det nærmeste, jeg kan komme på et tal, der skulle være 3 mia. kr., er, at vi kan konstatere, at i cirka halvdelen af landets kommuner er de i gang med – man kan gå det efter, for det er noget, vi har samlet ind fra kommunerne selv – at lave besparelser.
Jeg tror ikke, det er 3 mia. kr.; jeg tror faktisk, det er 3,5 mia. kr. eller 3,4 mia. kr., de er i gang med at skære ned i budgetterne, så det er sådan set ganske alvorligt.
Det er mange penge.
Hvordan det er i de øvrige kommuner, ved jeg ikke, det kan jeg ikke svare på.
Men alene halvdelen af landets kommuner er i gang med at foretage milliardbesparelser, og det er sådan set ganske meget.
Det skyldes ikke alene kommuneaftalerne.
Det kan skyldes udligningsreformen, og det kan skyldes forskellige andre ting, men en af de ting, vi ved, er, at de sammenlægningsomkostninger, som er i KL-aftalen, langtfra dækker de omkostninger, der er i virkelighedens verden, og den kompensation for demografien har tilsyneladende heller ikke været fuldstændig.
Derfor er man altså i en situation, hvor man må skære ned på ældreomsorgen, på folkeskolen og daginstitutionerne, og det synes jeg faktisk ikke er særlig heldigt i et af verdens rigeste lande.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti ikke bryder sig så meget om at diskutere det, for det har jo hovedansvaret for, at det er kørt igennem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Nu er KL's formand jo altså uenig i, at det der er billedet af den kommunale økonomi, når man ser kommunerne under et, så det er der jo nogen diskussion om om hr. Ole Sohn har ret i.
Jeg mener ikke, hr. Ole Sohn har ret i det, der er kommet til udtryk her, hvis man kigger på kommunerne under et.
Men se, det var slet ikke det, jeg spurgte til.
Det var selvfølgelig et elegant forsøg på at springe over til et andet emne, fair nok, men jeg er interesseret i at holde fast i det, der var mit spørgsmål, nemlig hvordan de 3 mia. kr., der skulle være taget fra kommunerne, fremkommer.
Jeg anerkender selvfølgelig, hvis det ikke er noget, man har diskuteret så meget i SF, at finansordføreren ved, hvorfor formanden for SF i en tv-udsendelse påstår, at vi har taget 3 mia. kr. fra kommunerne.
Men så vil jeg spørge SF's finansordfører, om det er noget, man i SF i givet fald kunne afklare med sig selv, så finansordføreren er i stand til at redegøre for så stort et milliardtal, som vi skulle have taget fra kommunerne, under en finanslovdebat, som SF selv har gjort meget ud af at gøre til en debat om kommunernes økonomi.
Jeg havde en forventning om, at jeg ville kunne få et svar på det her enkle spørgsmål, når SF selv har gjort kommuneøkonomien til så centralt et punkt under debatten i dag.
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Jeg beklager, jeg har lidt svært ved at kommentere selve udsendelsen, for jeg har faktisk ikke set den.
Men det, der er en kendsgerning, er, at kommunerne som følge af den kommuneaftale, som Dansk Folkeparti har hovedansvaret for er blevet gennemført, i de her uger er i gang med at foretage massive besparelser på de kommunale budgetter.
Og det er ikke et spørgsmål om, at man skærer fedt af nye storladne projekter; det er driften af ældreomsorgen, driften af folkeskolen, driften af daginstitutionerne.
Det er man i gang med ude i kommunerne, og det er en følge af den politik, som Dansk Folkeparti har hovedansvaret for er gennemført.
For det skyldes to ting, dels kommuneaftalen, som man lagde stemmer til som de afgørende for, at den gik igennem i Finansudvalget; dels skattestoppet, som i den grad er med til at forringe mulighederne for at udvikle den borgernære service ude i kommunerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
For i det, jeg arbejder med, kan jeg simpelt hen ikke finde de tal, og derfor er jeg selvfølgelig lidt interesseret i at få verificeret nogle af de tal, SF kommer med.
Hvis jeg må nævne et konkret eksempel – jeg har gjort det tidligere i debatten, så det kan være, hr. Ole Sohn er forberedt på det: I torsdags deltog jeg i Debatten på DR 2 sammen med SF's formand, hr. Villy Søvndal, og da sagde hr. Villy Søvndal i udsendelsen, og det kan man jo bare slå efter, at I – altså underforstået, må jeg tro, bl.a. jeg – har taget 3 mia. kr. fra kommunerne.
Jeg kan ikke finde hoved og hale i det.
Jeg mener ikke at have taget en krone fra kommunerne.
Jeg ved ikke, hvor de er.
Jeg kan heller ikke finde ud af, hvordan man skulle nå frem til 3 mia. kr., hvis det endelig var.
Så derfor vil jeg gerne have SF's finansordfører til at fortælle mig, hvordan de 3 mia. kr. fremkommer – altså, hvad det er for et tal – og hvordan de er blevet taget fra kommunerne.
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Hvis SF havde en garanti for, at der blev fuld regulering af overførselsindkomsterne, hvis vi trak os fra satspuljeforliget, så gjorde vi det på sekundet, men sådan er virkeligheden desværre ikke.
Satspuljeforliget er der, og derfor er det væsentligt med den indflydelse, vi kan øve på at sikre, at midlerne bliver brugt på en ordentlig og fair måde – det vil vi bruge vores kræfter på.
Men vi vil samtidig bruge kræfterne sammen med Enhedslisten på at sikre en bedre regulering for folk på overførselsindkomster, fordi vi i et af verdens rigeste samfund ikke kan være bekendt at se uligheden blive større og større, at fattigdommen bider sig fast i større og større grupper af samfundet.
Det er ikke rimeligt, så derfor vil vi fortsat sammen med Enhedslisten kæmpe for at sikre, at man får en mindre ulighed og dermed også en bedre regulering af overførselsindkomsterne.
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
Jo, men det er jo lidt mærkeligt, hvis de partier, der er med i satspuljen, alle sammen siger: Jamen det er, fordi de andre er med.
Nogen bliver jo nødt til at starte med at sige, at det her vil man ikke være med til.
Vi bliver nødt til at sikre en ordentlig regulering til førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere, folkepensionister og andre.
Det er jo flere tusind kroner pr. person, vi snakker om at de er sakket agterud, fordi de ikke får den fulde regulering af den udvikling, der sker i samfundet.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvornår kan vi regne med at SF siger: Nu er det nok, nu vil vi ikke længere være med til at øge uligheden ved at blive ved med at tage penge fra dem, der har mindst?
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Det er jo en stående debat, der vender tilbage med jævne mellemrum.
Når SF er med i satspuljeforliget, hænger det sammen med den historiske baggrund, hvor man gik fra en nulregulering under den forrige borgerlige regering i 1980'erne, hvor der ikke var nogen regulering af overførselsindkomsterne, men hvor det er lykkedes at få den genetableret, ikke i fuldt omfang, som SF ønskede det og ønsker det, men med den lille reduktion, som så er med til at udvikle satspuljen.
Det er baggrunden for, at SF er med.
Der er ingen tvivl om, at SF ønsker, at der skal ske en fuld regulering af overførselsindkomsterne, for den måde, som overførselsindkomsterne reguleres på, er med til at øge uligheden i samfundet.
Det er en kendsgerning, som man ikke kan løbe fra, og når hr. Peter Christensen indledningsvis i dagens debat gjorde meget ud af at sige, at man kompenserede den øgede ulighed ved satspuljen, så er det ret komisk, for satspuljen finansieres af folk på overførselsindkomster.
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
Vi har jo diskuteret en del ulighed i dag, og jeg har meget klart forstået, at SF er imod den stigende ulighed.
Derfor kan det også godt undre, at SF bliver ved med at være med i satspuljeforliget, der i den grad øger uligheden her i landet, og hvor man bliver ved med at tage penge fra kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister og mange andre.
Pengene bliver delt ud til gode formål, men de burde jo tages fra dem, der har mest, i stedet for at blive taget fra dem, der har mindst.
Så hvornår går SF fra den ordning og holder op med at være med til at tage penge fra dem, der har mindst?
Thor Pedersen (V), 2006-09-07:
Det går altså meget hurtigere med transporten af penge.
Det er rigtigt, at der ikke er nogen lastbiler på vej med pengene,
det har jeg heller ikke sagt at der er.
Vi har indført NemKonto, vi har faktisk gjort brug af moderne teknologi, så de penge overføres helt automatisk til kommunekasserne.
Hvis det var en lastvogn, så kunne der være tale om landevejsrøverier, der gjorde, at pengene ikke nåede frem, men vi får en kvittering, så vi kan jo se, at pengene er modtaget.
I år er tallet meget højt, og næste år er det så lidt højere.
Det er altså de her ca. 50 mia. kr., der går fra statskassen og til kommunerne, og så får de selv den landsudligning, der ligger mellem kommunerne.
Så det er store beløb, og det er som sagt baseret på, at der ikke er nedskæringer, det er jo aftalt i den aftale, vi har indgået.
Og med hensyn til dem, der siger, at de står ved aftalen, må man også spørge, hvem det så er, der kritiseres.
Skal man kritisere dem, der står ved en aftale?
Jeg har altid lært i aftaleret og andre steder, at hvis man skal kritisere nogen, så er det dem, der bryder en aftale, der er indgået, og det må så også gælde borgmestrene.
Vi har lavet en aftale, som KL selv siger de står ved.
Og der er efter deres mening de penge, der skal bruges for at nå uændret service.
Thor Pedersen (V), 2006-09-07:
Jeg synes, det er mærkeligt.
Jeg ved, at hr. Kristian Thulesen Dahl også på et tidspunkt sagde her i salen, at det er mærkeligt, at lydforholdene er sådan, at man ikke kan høre, hvad der bliver sagt.
Jeg siger, at der er penge nok til den service, som vi kender.
Det er også det, KL-formanden siger.
Og hvis der er penge til den service, man kender, så er der altså ikke skåret ned.
Og der er altså ekstra penge.
Det er jo alligevel ejendommeligt, at man ikke har trukket på de midler, der er afsat til brug for at imødegå omstillingsomkostninger.
Særtilskuddene er ikke udmeldt, låneadgangen til skolebyggeri på 800 mio. kr. er ikke anvendt.
Nej, der er i virkeligheden sat flere penge af nu, end man har søgt om.
Med henvisning til lydforholdene må jeg lige sige, at vi jo har sagt, at det at ændre udligningen betyder, at der er nogle, der afleverer til andre.
Det er jo vel det, der også hedder solidaritet.
Og det er rigtigt, at der er nogle borgmestre, der er irriterede over at se, hvad det egentlig er, man set ud fra deres perspektiv afleverer af kommunens penge, selv om det jo ikke er kommunens penge; det er jo i virkeligheden en omfordeling af de muligheder, som skatteborgerne får.
Så vi har jo ikke sagt, at der ikke er en udfordring.
Det er der, og den er meget stor, og derfor er det ikke klynkeri.
Der er nogle krav til medlemmerne af byrådene, der er langt større end dem, man har været vant til at skulle honorere i forbindelse med budgetlægningen.
Så det er ikke klynkeri.
Men der skal bare være en forståelse af, at der er den fleksibilitet inden for rammen, som de selv må håndtere, altså hvordan de fordeler den vækst og de midler, der er til rådighed, således at man ikke har nedskæringer.
Magnus Heunicke (S), 2006-09-07:
Så er det altså bare klynkeri, det er bare den sædvanlige omgang, vi hører fra folk ude i kommunerne, der er overhovedet ikke realiteter bag.
Det vil jeg gerne have svar på om ministeren mener.
Når ministeren citerer KL-formanden for at sige, at man står ved sin aftale, vil jeg sige: Ja, man havde da vel ikke forventet, at en KL-formand ikke ville stå ved en aftale, selvfølgelig gør man det.
Faktum er jo rent faktisk, at KL og også KL's formand har sagt, at der er meget, meget få penge i den aftale her, historisk set er der meget få penge i forhold til, hvad man er vant til.