runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-21:
I Venstre ønsker vi at tage udgangspunkt i den enkelte, og vi ønsker rent faktisk, at den enkelte får de tilbud, som lige præcis matcher den enkelte.
I det her tilfælde er der altså tale om, at der er nogle børn, som ikke kan tale dansk.
Der er tale om, at der er nogle børn, som ikke hjemmefra på nogen måde bliver stimuleret til at lære at tale dansk.
Det kan tænkes, at moren går hjemme, hun taler ikke dansk, faren taler måske nok dansk, men er på arbejde det meste af tiden. Så på den facon vil jeg rent faktisk sige, at Venstres uddannelsespolitik lige præcis er at sige, at vi differentierer i det, vi tilbyder, fordi vi faktisk mener, at man skal mødes der, hvor man står. Så er der nogle, der skal have mere, og der er nogle, der skal have mindre. Derfor synes jeg faktisk, at det her er i en meget god tråd med Venstres politik.
Der er rent faktisk nogle, der skal have mere, og det er lige præcis de børn, som ikke kan tale dansk, hvor forældrene heller ikke evner eller har mulighed for at lære dem at tale dansk, inden de skal starte i skolen.
Hvorvidt ministeren har været i dialog med kommunerne, kan jeg ikke svare på.
Jeg må opfordre fru Bodil Kornbek til at stille spørgsmålet til ministeren.
En ting er dog sikker: PLS Rambøll-rapporten var meget, meget klar i sin udmelding, nemlig at man i de kommuner, hvor man faktisk havde taget hånd om sprogstimuleringsdelen, så et væsentlig bedre resultat.
Der så man faktisk, at børnene talte dansk, da de startede i folkeskolen eller friskolen for den sags skyld.
Man så også, at der ikke var det store behov for at lave modtageklasser eller sende børnene i specialklasser, inden de overhovedet skulle starte i 1. klasse, fordi der var taget hånd om det meget tidligere.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvorfor det kan være, at Venstres ordfører i forbindelse med behandlingen af et lovforslag om kunstig befrugtning taler om, at det er naturligt og nødvendigt med en mand og en kvinde for at skabe et barn.
Vi behandler et lovforslag, der handler om kunstig befrugtning - kunstig befrugtning - og hvordan hænger det sammen med det naturlige, som fru Ester Larsen taler om?
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Jeg må indrømme, at jeg blev noget rystet, da fru Birthe Skaarup sagde, at Dansk Folkeparti ikke mener, at misbrugere skal have lov til at få børn.
Jeg vil bare høre, om Dansk Folkeparti dermed mener både narkomisbrugere og alkoholmisbrugere, for så er der godt nok mange børn i dette land, som efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke skulle være født eller ikke bør blive født, og det kunne jo nedbringe børnetallet en del.
Men nu er det jo heldigvis sådan, at en del af dem, der har misbrugsproblemer, faktisk er i stand til at få det bedre og via behandling osv. kan komme ud af deres misbrug eller i hvert fald leve med det og blive i stand til at tage sig godt af deres børn.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om det virkelig er partiets mening, at alle, der misbruger den ene eller den anden form for rusmiddel, ikke må få børn?
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Nu er det jo sådan, at det er op til en lægelig vurdering af, hvor grelle forholdene er, og hvis der er tale om nogle, der er ude i et virkelig dybt misbrug, synes jeg, der kunne være
gode grunde til, at lægen sagde: På nuværende tidspunkt er I altså ikke egnede til at få et barn.
Vi har set mange ulykkelige børneskæbner, og vi tænker altså på barnets tarv.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Jeg er fuldstændig enig i, at man skal se på barnets tarv og se på, hvad man kan gøre.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Forslaget lægger jo op til, at det er en lægelig vurdering, der skal afgøre det, og jeg synes, det er udmærket, at vi får nogle instanser på banen, som skal vurdere, om et par er egnet til at få børn.
Jeg har set nogle ulykkelige børneskæbner, og vi har set børn komme til verden med abstinenser osv., så de skal igennem en afvænning.
Vi ser som sagt på barnets tarv, vi synes, det er væsentligt, og det ligger til grund for det, jeg udtalte.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Ja, nu kan jeg faktisk ikke svare, for den røde lampe lyser allerede, men jeg prøver alligevel. Den der definition på barnløshed mener jeg ikke opstår her.
Jeg tror, den har været der hele tiden, at man er barnløs, når man ikke har fælles børn i hjemmet.
Så skulle vi fjerne den med tilbagevirkende kraft.
Men det er ikke en opfindelse, der dukker op nu her.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Jeg håber, at vi så kan drøfte det i udvalget, for som i hvert fald jeg læser lovforslaget, vil der jo ikke - hvis det skulle blive vedtaget, som det er - være nogen som helst dispensationsmuligheder.
Men jeg håber, at vi kan drøfte det i udvalget og prøve at se, hvordan vi kan få det på plads på en eller anden måde.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Jeg vil lade være med at rode mig ud i nogle sindrige forklaringer på det.
Jeg håber, at en sådan situation kan løses ved en form for dispensation, og faktisk er barnet jo så ikke i hjemmet.
Der er vi virkelig ude i de meget, meget sjældne tilfælde, og jeg kan ikke her stå og give et svar på, hvordan man skal formulere sig ud af det, for så bliver der sikkert mange andre ting, man også skal formulere sig ud af.
Det er nu engang sådan med lovgivning, at det er de generelle retningslinjer, den generelle lovgivning.
Der vil altid være noget, der ligger i yderkanten, og det er der forhåbentlig og meget ofte løsninger på.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Det fremgår af lovforslaget, at betingelsen for at få kunstig befrugtning er, at der ikke er fælles børn i hjemmet.
Der vil jeg gerne spørge: Hvis nu det skulle komme dertil - gud forbyde det - at vi vil lovgive om, at kvinder kan få ét barn, og lad os så sige, at en kvinde fik et levedygtigt barn, hvilket jo også er et af kriterierne, men som faktisk var så handicappet, at man ikke havde mulighed for at have det hjemme, hvordan definerer fru Else Theill Sørensen det så?
Sådan læser jeg det nemlig, men jeg er selv i tvivl, så derfor spørger jeg bare sådan helt åbent.
Og det er overhovedet ikke for at drille, at jeg spørger.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Til det første har jeg udtrykt, at barnløshed ikke er en sygdom, men barnløshed kan jo meget vel være en følge af en sygdom.
Med hensyn til at forbyde fru Stork at foretage insemination så har vi jo været igennem hele diskussionen sidste år.
Og der vil jeg sige, at den insemination, som en jordemoder kan foretage, er af den simple art, at den i virkeligheden ville kunne foretages af kvinden selv.
Man kan i dag købe sæd over nettet.
Så den type insemination vil det ikke i praksis være muligt at forbyde.
Men den, der kræver den store lægelige behandling, kan vi have hånd i hanke med.
Og vi ønsker ikke at udvide det til, at enlige og lesbiske skal have mulighed for den behandling.
Naser Khader (RV), 2004-04-21:
Jeg hørte fru Else Theill Sørensen sige i starten, at barnløshed ikke er en sygdom.
Er barnløshed ikke en sygdom i nogle tilfælde?
Der kan være eksempler, hvor barnløshed kan være begrundet i en sygdom, eksempelvis hvis der er noget galt med æggestokkene.
Har jeg ret, eller har jeg uret?
Mit andet spørgsmål er: Man vil ikke være med til at give de lesbiske mulighed for at få hjælp til insemination.
Hvorfor tager man ikke konsekvensen og forbyder eksempelvis jordemoderen Nina Stork at foretage det?
Hvorfor er man ikke konsekvent? Hvorfor er det kun lægerne, der ikke må foretage det?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Som det vist har været nævnt af en af de tidligere ordførere, så er det her jo ikke nogen ny definition på det at være barnløs, at der ikke er fælles børn i hjemmet.
Jeg tror i og for sig nok, at hvis vi skulle formulere det forfra, så ville jeg hælde til den opfattelse, at hvis der er børn i hjemmet, som den ene eller den anden har forældremyndigheden over, hvis der faktisk er børn i hjemmet,
så er man egentlig heller ikke barnløs.
Men nu er det sådan, og det er ikke foreslået ændret.
Så derfor anser jeg det ikke som en diskrimination i den her sammenhæng, og det er ikke en ny definition.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål om det her med, at man kun kan få kunstig befrugtning, hvis man ikke har et fælles barn.
Hvorfor mener De Konservative, at man skal diskriminere mellem forskellige familietyper?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Uanset at vi ikke behandlede det færdigt i sidste samling, så tror jeg, at jeg meget tydeligt gav udtryk for min og partiets holdning.
Vi kan ikke støtte et forslag om, at der åbnes mulighed for, at enlige og lesbiske får lægehjælp til kunstig befrugtning.
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Jeg vil først høre De Konservatives holdning til spørgsmålet
Derfor vil jeg gerne høre, når vi nu fra Enhedslistens side stiller et ændringsforslag om, at lesbiske også skal kunne få kunstig befrugtning, at der ikke skal kunne diskrimineres, hvordan De Konservative så vil stille sig til det.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Jamen nu er der jo eksempelvis nogle læger på Skejby Sygehus, der har gjort opmærksom på, at der kan være nogle problemer omkring det her.
Det er fint nok, at vi får debatten om det, men igen: Vi ser det meget ud fra barnets tarv, og det synes jeg selvfølgelig vi skal blive ved med.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er om vurderingen af forældreegnethedskriteriet.
Har fru Birthe Skaarup en eller anden grænse for, hvornår hun mener det er nødvendigt at lave et sådant tiltag i forhold til, i hvor mange tilfælde det har været nødvendigt at lave en sådan vurdering?
Jeg har forstået, at der jo næsten ingen tilfælde er, hvor det har været nødvendigt at fjerne et barn efter en kunstig befrugtnings-graviditet.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Der har vi samme indstilling, som vi har haft hidtil, at det mener vi ikke lesbiske skal have mulighed for.
Så det kan jeg gøre meget kort.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Jeg vil godt lige give Dansk Folkeparti lejlighed til at fortælle, hvordan Dansk Folkeparti forholder sig til det her eventuelle ændringsforslag, der skulle komme, om, at man åbner op for, at også lesbiske kvinder kan få adgang til den samme kunstige befrugtning, som andre par kan.
Kunne fru Birthe Skaarup ikke fortælle, hvordan Dansk Folkepartis gruppe forholder sig til det spørgsmål?
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Mange tak for det enkle spørgsmål.
Selvfølgelig skal lægen ikke vurdere det enkelte par og afgøre, om kvinden skal have lov til at blive gravid.
Men der er nogle tilfælde, hvor samfundet betaler en dyr fertilitetsbehandling, og fru Lone Møller ved godt, hvad det var, jeg mente.
Men hvis vi skal have denne pingpongdebat om emnet, er det selvfølgelig fertilitetsbehandling, det handler om, og selvfølgelig er der misbrugere, der er så langt ude, at de ikke kan overskue, hvorledes de kan håndtere et barn.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Jeg fik ikke svar fra fru Birthe Skaarup.
Der er meget stor forskel på at forholde sig til det lovforslag, som vi behandler her, og anden lovgivning.
Her foreslår man en eller anden form for forældreegnethedskriterium, og det har vi jo ikke på andre områder i samfundet.
Fru Birthe Skaarup siger, hun synes, det er synd, og hun har set mange eksempler.
Men det kan ikke have været i forbindelse med kunstig befrugtning, og derfor går mit spørgsmål helt klart på: Mener fru Birthe Skaarup, at i alle tilfælde, hvor kvinder bliver gravide, skal lægen vurdere, om de er egnede som forældre eller ej?
Det er et enkelt spørgsmål, og det kan ikke være så svært at svare ja eller nej på det.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Med hensyn til det sidste, altså at raske kvinder skal kunne donere æg til kvinder i fertilitetsbehandling, har jeg givet udtryk for, at det mener vi naturligvis i Dansk Folkeparti, så det kan jo være, vi kan gå sammen om et ændringsforslag. Med hensyn til at børn bliver født af eksempelvis misbrugere, har vi set eksempler på, at det er sket, og det synes vi er synd for barnet, for vi ser på barnets tarv.
Det er ikke mange tilfælde, der har været, men de har været der, og jeg har selv været præsenteret for det.
Det synes jeg er synd for børnene, og det er som sagt børnene, vi skal sætte i højsædet i denne sag.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Jeg blev lidt forvirret.
Vi har faktisk ikke set mange tilfælde i forbindelse med kunstig befrugtning, hvor der har været problemer, men skal jeg forstå det sådan, at fru Birthe Skaarup mener, at læger skal vurdere samtlige, der bliver gravide, og afgøre, om de er egnede til at være forældre?
Fru Birthe Skaarup siger, at hun har set mange ulykkelige tilfælde, men der har faktisk ikke været mere end et enkelt tilfælde i forbindelse med kunstig befrugtning.
Det var mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål går på, at jeg kan forstå, fru Birthe Skaarup er lidt ærgerlig over, at muligheden for ægdonation ikke er med i lovforslaget.
Det synes fru Birthe Skaarup ville være godt, og derfor vil jeg spørge: Skal jeg forstå det sådan, at hvis Socialdemokraterne laver et ændringsforslag vedrørende ægdonation, kan vi regne med Dansk Folkepartis støtte til det ændringsforslag?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Jeg vil indledningsvis sige, at den overordnede konservative holdning til det område, vi her behandler, er, at barnløshed ikke er en sygdom, og at det ikke er en menneskeret at få børn, men at det er en menneskeret for et barn at have en mor og en far.
Der har igennem mange år været en stigende anvendelse af kunstig befrugtning.
Det kan der være flere grunde til, dels er teknologierne på området stadig blevet forbedret, og det giver flere muligheder, dels er der flere par, der ikke er i stand til at få børn ad naturens vej.
Det sidste kan der så også være flere grunde til.
En overset grund, føler jeg, er den, at kvinders ægkvalitet falder betydeligt med alderen.
Jeg har i hvert fald ikke før for nylig været klar over, at det er tilfældet i så høj grad, som det åbenbart er.
Når alt skal være i orden og barnet eller børnene skal være toppen af kransekagen, oplever mange par desværre, at graviditeten bare ikke vil indfinde sig.
Derfor vil jeg godt være med til at udbrede det budskab, at en kvinde har meget lettere ved at blive gravid som 22-24-årig end som 37-årig.
At mænds sædkvalitet så også mindskes med alderen, forstærker jo kun problemerne.
I sidste samling drøftede vi enkelte elementer af lov om kunstig befrugtning, nemlig parforholdskravet, og i den forbindelse lovede sundhedsministeren, at der i denne samling skulle ses samlet på lov om kunstig befrugtning, og det er så det, vi gør nu.
Som det allerede har været nævnt, er der et enkelt punkt, nemlig punkt 3 om anvendelse af præimplantationsdiagnostik, der allerede er behandlet og vedtaget, så det behøver vi ikke at tale mere om nu.
De ændringer, der så er,
er for det første, at det offentlige sygehusvæsen ifølge lovforslaget nu kun må yde behandling til par, der er barnløse, og det defineres sådan, at man ikke har fælles børn i hjemmet.
Det indebærer altså, at behandling ikke kan opnås i det offentlige sygehusvæsen, når parret har fået et barn sammen.
Det andet er spørgsmålet om forældreegnethed.
Der er tale om, at lægen har mulighed for at sige fra.
Det er formuleret sådan: »Hvis den for behandling med kunstig befrugtning ansvarlige læge vurderer, at der er åbenbar tvivl om en kvindes eller et pars evne til at drage fornøden omsorg for et barn efter fødslen, skal lægen afvise behandling med kunstig befrugtning.«
Så det er altså noget, erkender jeg, som vil blive meget lidt anvendt, men jeg tror, at de ganske få tilfælde, hvor det vil blive anvendt, er nogle oplagte tilfælde, hvor vi alle vil være enige om, at det er på sin plads.
Med hensyn til opbevaringstiden lægges der nu op til, at æggene opbevares i offentligt regi, indtil parret har fået et levende barn.
Derefter destrueres de eller doneres eller overflyttes til opbevaring i private klinikker med henblik på senere behandling.
Den maksimale opbevaringstid sættes til 5 år.
Herefter skal æggene destrueres.
Efter Det Konservative Folkepartis opfattelse er de foreslåede ændringer gode, fornuftige og afbalancerede, og vi kan støtte forslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-21:
Det fremgår af den rapport, som fru Gitte Lillelund Bech allerede har refereret til, og det fremgår også af den redegørelse, ministeren gav for 1 år siden her i salen, at i de kommuner, der lever op til folkeskolelovgivningen, har vi ingen problemer.
I de kommuner, hvor man gør, som man skal, er der ingen problemer.
Der kommer børnene i skole, og de kan tale dansk.
Hvad er så årsagen til, at Venstre ikke vælger at gribe ind fuldstændig stringent over for de kommuner, der ikke gør, som de skal?
Hvordan kan det her lovforslag overhovedet bidrage til, at de begynder at handle, som de skal?
Hvad skal de stakkels forældre gøre, hvis de faktisk ønsker at sende deres børn til sprogstimulering, når tilbuddet ikke er der i kommunen?
Vil Venstre bidrage til, at der indføres nye sanktionsmuligheder over for kommunerne?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-21:
Hvad vil regeringens sanktioner være over for de kommuner, der ikke sørger for, at der er det tilbud, som forældrene nu er pligtige til at tage imod?
Anne Baastrup (SF), 2004-04-21:
Der havde man gode erfaringer, således at man rent faktisk vidste, hvad børnenes sproglige niveau er, når de er 3 år, så man kan sætte ind og forhindre hørelidelser og andet.
At Børnerådet har denne her opfattelse, synes jeg er fint, og jeg er da glad for på Socialdemokraternes vegne, at Børnerådet støtter det, men vi ved samtidig, at der er en lang række gode eksempler på, at man via frivillighedens vej kan klare sig med nogle ordentlige kvalitative gode tilbud.
BUPL skriver jo også i deres høringssvar, at de simpelt hen frygter, at det her er starten på, at sprogstimulering er noget, der kommer til at ske ovre i folkeskolen.
Så burde jeg måske have spurgt hr. Thomas Adelskov: Er hr. Thomas Adelskov enig i, at det er en god idé, at små børn skal starte i folkeskolen?
Jeg ved godt, at han ikke kan svare, men det er jo også konsekvensen af lovforslaget.
I sidste sætning i bemærkningerne står der jo, at hvis forældrene ikke lever op til sprogstimuleringskravet, skal et 4-årigt barn i folkeskolen - hallo.
Thomas Adelskov (S), 2004-04-21:
Skal jeg tolke det derhen, at SF vil støtte forslaget, hvis det var sådan, at det omfattede alle børn, spørgsmål 1?
Spørgsmål 2: Nu er SF jo ikke et af de partier, der jo er nogle stykker af her i Folketinget, der er bange for eksperter og viden og at have den slags som belæg, når vi træffer beslutninger herinde.
Jeg forstår fru Anne Baastrup sådan, at man i SF ikke tror på det.
Det er derfor, jeg så spørger: Gør det ikke noget indtryk, når der i en række af høringssvarene er anbefalinger af det her lovforslag, bl.a. fra Børnerådet, som man jo, når vi nedsætter sådan et råd, der arbejder, et eller andet sted bør tillægge en vis vægt, når vi lovbehandler?
Anne Baastrup (SF), 2004-04-21:
Vi synes, det er vigtigt.
Men vi tror ikke på, at man kan tvinge forældrene til på den her uigennemtænkte måde at få børnene i gang med at lære dansk.
Vi frygter simpelt hen, at det her lovforslag vil få forældrene til at opleve marginalisering.
Og den positive udvikling, der har været i mange kommuner, hvor man har udviklet nogle gode tilbud, vil ryge.
Forældrene kommer pludselig til at opleve sig som en særlig gruppe, fordi lige præcis deres barn skal sprogstimuleres, men ikke naboens barn, samtidig med at de kan høre, at naboens barn simpelt hen ikke kan snakke dansk.
Han har bare lyst hår, blå øjne, og bedstefar var også dansker.
Thomas Adelskov (S), 2004-04-21:
Jeg skal spørge fru Anne Baastrup, om ikke det gør en lille smule indtryk, at høringssvarene generelt er meget positive over for det her lovforslag, og at f.eks. Børnerådet i deres høringssvar jo tilslutter sig og anbefaler lovforslaget og endda skriver, at tidlig sprogstimulering har vist sig at have stor indflydelse på elevernes danskkundskaber ved skolegangens begyndelse, og på den baggrund anbefaler rådet det foreliggende forslag.
Gør det ikke noget indtryk?
Helle Sjelle (KF), 2004-04-21:
Jeg kan ganske enkelt sige, at vi synes, det her er en god idé.
Vi ønsker, at børn, der også er tosprogede, har gode muligheder for at klare sig, når de kommer i den danske folkeskole, og også når de har endt deres skolegang.
Det er derfor, vi er parate til at tage det her skridt.
Vi vil gerne sikre, at alle får den sprogstimulering, som de skal have.
Det er derfor, vi er tilhængere af, at den bliver gjort obligatorisk.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-21:
F.eks. i Københavns Kommune er der i alt ud af den kæmpestore gruppe af tosprogede børn kun fem familier, der har afslået tilbuddet om sprogstimulation med dårlige begrundelser - fem familier.
Og det er i en kommune, som har lavet ganske strålende tilbud.
Det vil sige, at man efter vores opfattelse skyder spurve med kanoner med det her forslag.
Og man risikerer faktisk at ødelægge nogle meget glimrende ordninger baseret på frivillighed, og hvor forældrenes positive indstilling netop er baseret på, at det er frivillige tilbud til børnene.
Helle Sjelle (KF), 2004-04-21:
Jeg er sikker på, der også er rigtig mange forældre, der gerne vil sende deres børn i skole, men vi vil bare gerne være fuldstændig sikre.
Og derfor er vi tilhængere af, at man indfører det her og gør det obligatorisk.
Vi kan jo se i de undersøgelser, der har været, at der faktisk, som jeg sagde i mit ordførerindlæg, har været en overvægt af tosprogede børn, der har haft problemer med f.eks. læsning.
Så derfor er vi parate til at tage det skridt, som vi har taget her.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-21:
Jo, men skal man ikke altid sørge for, at der er en eller anden sammenhæng mellem mål og midler?
Kan det passe, især på en borgerlig regering, at man altså mener, at det er staten, der - uanset hvad - står over forældrene, når nu der er en undersøgelse, der, så vidt jeg kan se, viser, at forældre vil deres børn det bedste, og hvis de får at vide, at der noget, der hedder sprogstimulering, så sender de børnene til det?
Hvad er så årsagen til, at De Konservative finder det så nødvendigt at overrule, undskyld, altså gå ind og lave en regulering, der ligger over forældrene, når vi nu ved, at forældrene faktisk gerne vil det her?
De vil gerne gøre det frivilligt.
Hvorfor er det så vigtigt for De Konservative, at det bliver med tvang?
Helle Sjelle (KF), 2004-04-21:
Det, der har været vigtigt for os i denne her sammenhæng, er ganske enkelt, at vi klæder børnene på til at kunne et ordentligt dansk, når de starter i skolen, og derfor er vores udgangspunkt, uanset hvor mange rapporter der så bliver lavet, at uanset hvad forældrene mener i øvrigt om den sag, så vil vi gerne have, at børnene ikke mindst får de tilbud, men at de faktisk også tager de tilbud, der er mulighed for at få.
Det er det, der er vores udgangspunkt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-21:
Jeg har prøvet at øje PLS-rapporten igennem, og jeg kan simpelt hen ikke finde, at der står, at der simpelt hen er forældre, som siger nej til tilbud om sprogstimulering.
Det kan godt være, jeg tager fejl, og at jeg ikke har læst det grundigt nok, men så kunne fru Helle Sjelle måske som en del af forligskredsen gøre mig lidt klogere.
Hvorfra er det, man ved, at vi altså har et så massivt problem med, at der er forældre, der siger nej til, at deres børn lærer dansk, så det nu er nødvendigt at ændre hele den danske skoletradition og lave undervisningspligt ned til 3-års-alderen?
Hvor er det, eksemplerne er?