runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2004-01-30:
Jeg er ret sikker på, at der ikke er nogen misforståelse her.
Jeg vil da gerne lige læse det afsnit op igen, som netop handler om det svar, fru Anne Baastrup fik før: I Venstre har vi i øvrigt den almindelige holdning, at vi ikke går ind for inkorporering af FN-konventioner.
Det drejer sig altså ikke alene om børnekonventionen.
Lovgivning er et dansk anliggende, og hvis vi inkorporerer konventionen, forskydes magten fra Folketinget til domstolene.
Én ting er, at konventionerne kan påberåbes under retssagerne, noget andet er, at domstolens magt øges på bekostning af den udøvende og den lovgivende magt.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-30:
Jeg forstår ikke helt argumentation med, at det er en tredeling af magten.
Ved at man inkorporerer konventionen, går man jo netop ind og laver det danske Folketings fortolkning af konventionens enkelte bestemmelser.
Hvis Venstre ønsker at have magt over, hvad det er, domstolene lægger til grund, hvis/når de måtte anvende konventionen, er det jo netop via en inkorporering, at de kan styre det.
Irene Simonsen (V), 2004-01-30:
Der må jeg gøre fru Anne Baastrup opmærksom på det, der netop også fremgår af fru Inge Dahl-Sørensens tale, nemlig den tredeling af magten, som vi har, og som er ret væsentlig her i Danmark.
Det skal jo i hvert fald ikke forhindre, og det fremgår også tydeligt af talen, at vi varetager barnets tarv; barnets tarv ligger i alle henseender Venstre meget på sinde.
Men vi skal også kigge på, hvor den sunde fornuft er henne, og den vil vi gerne tage med i forhold til, hvor barnet skal høres og de her ting inkorporeres.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-30:
Nu tror jeg, at fru Irene Simonsen har læst fru Inge Dahl-Sørensens tale op til det sidste beslutningsforslag.
Dette beslutningsforslag handler ikke bredt om børns rettigheder.
Det her handler kun om inkorporering af børnekonventionen.
Hvad er den konkrete begrundelse for, at Venstre ikke kan støtte en inkorporering af børnekonventionen?
Morten Bødskov (S), 2004-01-30:
Nu skal jeg starte med at læse den sætning op, som jeg indledningsvis læste op, nemlig at jeg udtaler mig på vegne af Socialdemokratiets ordfører i det her spørgsmål.
Så jeg vil tillade mig at søge efter svaret på det i det videre udvalgsarbejde.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Tak for det, hr. formand.
Det er ikke altid, jeg er enig med De Radikale, men det hænder da. Men jeg indrømmer blankt, at jeg har stor respekt for De Radikales ordførere og også hr. Morten Østergaard, for det er utrolig sjældent, man kan gribe dem i en faktuel fejl.
Det er ment meget positivt.
Men her er jeg bange for, at hr. Morten Østergaard alligevel har overset et eller andet, for det der Inkorporeringsudvalg bliver fremhævet i argumentationen, og det er altså et særligt udvalg af kloge mennesker, der har siddet og vurderet, hvilke konventioner vi skal tage med i dansk lovgivning, og hvilke vi ikke bør tage med.
Jeg vil godt lige gøre opmærksom på, at den her børnekonvention var en af de konventioner, hvorom man sagde, at den burde man ikke medtage i lovgivningen.
Derfor er det ikke et godt argument.
Det var altså modsat det, hr. Morten Østergaard sagde.
Morten Østergaard (RV), 2004-01-30:
Jeg håber ikke, at jeg har udtrykt mig på en måde, så det virkede, som om jeg har taget Inkorporeringsudvalget til indtægt for at ønske børnekonventionen inkorporeret som det første.
Jeg tror, at formuleringen er noget i retning af, at det ikke er det, der skal prioriteres først, som det hedder i bemærkningerne til lovforslaget.
Så det var ikke meningen.
Tanken var blot at påpege det, som udvalget gør, nemlig at en inkorporering kan fremme borgernes retsstilling i forhold til konventionen.
Sådan har jeg læst betænkningen, og det er det, vi henholder os til.
Jann Sjursen (KD), 2004-01-30:
Jeg må indrømme, at som debatten skrider fremad, synes jeg faktisk, at fru Anne Baastrup har en lidt dårlig sag.
Og det beklager jeg sådan set.
For det første synes jeg egentlig, fru Anne Baastrup selv undervurderer de mange debatter, vi har haft her i Tinget i de senere år, om børns rettigheder, og også det, at vi har forsøgt at fastholde både ministre og ministerier på, at de skal holde øje med børns rettigheder.
Der har været uenigheder hen ad vejen, men jeg synes, det hele bunder i, at der har været mangel på politisk vilje til at gennemføre nogen af de initiativer, som Socialistisk Folkeparti og også Kristendemokraterne i øvrigt har været enige om.
Jeg synes, at fru Anne Baastrup i hele sin argumentation her underkender det faktum, at det, som jo til syvende og sidst er stridspunktet, er, hvordan børnekonventionen bliver fortolket, og den fortolkning vil til syvende og sidst være et Folketings, og Folketingets sammensætning ændres jo ikke - i hvert fald ikke på denne side af valget; den ændres formentlig efter et valg, vil jeg tro.
Men en inkorporering gør i den sammenhæng dybest set ikke nogen forskel, og det er dér, jeg synes, fru Anne Baastrup med sin argumentation prøver at få det til at se ud som om, at hvis bare vi får inkorporeret børnekonventionen, så har vi måske alle SF's forslag vedtaget og forhåbentlig også alle Kristendemokraternes, og sådan spiller klaveret jo ikke.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-30:
Nu har vi en justitsminister, der sagde, at det var unødvendigt at inkorporere børnekonventionen, for den danske regering fulgte børnekonventionen meget omhyggeligt.
Når vi får inkorporeret den, vil den jo i højere grad komme på lystavlen rundtomkring i ministerierne, og så vil man i langt højere grad være opmærksom på, at den rent faktisk skal følges, og domstolene vil også i højere grad bruge den.
Vi kan jo se på den der statistik, der er, at den jo stort set ikke bruges.
Jann Sjursen (KD), 2004-01-30:
Jeg synes sådan set, det er en interessant debat at videreføre.
Nu har fru Anne Baastrup jo netop givet nogle eksempler på, at SF har fremsat nogle beslutningsforslag, som skulle give børn bedre rettigheder, og jeg nævnte også i min ordførertale nogle beslutningsforslag, som Kristendemokraterne har fremsat, bl.a. forslaget om en børneombudsmand og også et forslag om, at børn skulle høres i langt højere grad i forbindelse med konfliktfyldte samværssager.
Men fru Anne Baastrup ved jo lige så vel som jeg, at de forslag er faldet i Folketinget; der kan være en fortsat debat om nogle af forslagene, og vi kan gøre os forhåbninger om, at der sker forbedringer, men de er umiddelbart faldet.
Derfor er mit spørgsmål til fru Anne Baastrup: Hvis nu man vedtager det her beslutningsforslag fra SF om at inkorporere børnekonventionen i dansk lovgivning, tror fru Anne Baastrup så, at vi lige pludselig får en børneombudsmand, og tror fru Anne Baastrup, at de forslag, vi f.eks. har fremsat på samværsområdet, bliver vedtaget?
Det tror jeg nemlig ikke.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-30:
For 2 år siden kom jeg med et forslag om at give børn ret til at udtale sig i anbringelsessager.
Det blev afvist af et flertal.
Det er delvis blevet gennemført.
Vi mangler stadig væk at give børn rettigheder, når de er anbragt på en institution.
Sidste år fremsatte jeg et forslag om børns ret til at udtale sig, selv om de var under 12 år, når det drejer sig om samværssager.
Det blev også afvist af Venstre.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-01-30:
Jeg spørger bare, om fru Anne Baastrup klart vil fremsætte de retsregler som forslag, så vi kan diskutere dem og dem alene, for der er åbenbart ikke flertal for de holdninger, fru Anne Baastrup har til konventioner, fordi hun nu har hørt nogle uden for huset, som hun af en eller anden grund skal rette sig efter.
Vi har altså nogle andre standpunkter, og vi ønsker at tage stilling til de konkrete retsregler, sådan som fru Anne Baastrup formulerede dem i et forslag.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-30:
Nu er det ikke alene mig, der har den opfattelse, at børnekonventionen skal inkorporeres i dansk ret.
De høringsberettigede organisationer, der har udtalt sig om Inkorporeringsudvalgets betænkning, som har viden om børn og børns rettigheder, har samstemmende foreslået, at børnekonventionen inkorporeres i dansk ret.
Fru Birthe Rønn Hornbech spurgte før vistnok hr. Morten
Bødskov
: Hvilke retsregler skal ændres?
Jeg har formuleret de problemer, vi i hvert fald har, når det drejer sig om familieretlige spørgsmål og sociale spørgsmål, hvor børns rettigheder, artikel 12, ikke er gennemført.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-01-30:
Jeg skal ikke tage stilling til, om fru Anne Baastrup er i besiddelse af en profetisk gave med hensyn til, hvad der sker efter næste valg, men jeg synes, at fru Anne Baastrup skulle tage og lytte til det, der er sket i dag.
Men det er jo ikke sikkert, at det er fru Anne Baastrups fortolkning, der er så entydig, når vi først begynder at diskutere det.
Det er vist artikel 1, der siger retten til liv, og fru Anne Baastrup går ind for fri abort.
Sådan kan man jo have mange meninger om den samme ordlyd.
Line Barfod (EL), 2004-01-30:
Jeg tror netop, at det, når vi giver støtte til projekter, der giver folk flere rettigheder, så nogle gange kan være med til at underminere det styre, der sidder, og som ikke vil være med til at prioritere, at f.eks. børnearbejdet bliver stoppet.
Så jeg tror, vi kan være med til at sikre børns rettigheder med nogle af de projekter, vi giver støtte til.
Der mener jeg altså, det er vigtigt, at vi selv i Danmark går forrest og sørger for, at børnene også får de bedst mulige rettigheder i Danmark.
Per Dalgaard (DF), 2004-01-30:
Fru Line Barfod ved jo godt, at selv om man siger, at man ikke giver ulandsstøtte til et givet land, man giver støtte til projekter af den ene og den anden art, er det jo landet som sådan, der får hævet sin BNI på en eller anden led, og dermed fritager vi faktisk landets regering for en udgift i forbindelse med et eller andet givet projekt, som de ellers selv skulle have betalt, hvis de ville have det.
Jeg synes ikke, vi kan adskille tingene på den måde og sige, at når vi giver støtte til givne projekter, så behøver vi ikke at kere os om, at de egentlig er fuldstændig ligeglade med f.eks. at overholde børns rettigheder.
Line Barfod (EL), 2004-01-30:
Nu brugte jeg faktisk vendingen: hvilke projekter man giver støtte til.
Jeg mener, det er utrolig vigtigt, at vi vælger at give støtte til nogle projekter, som vi tror på styrker børns rettigheder, f.eks. nogle projekter, der kan gøre, at det er forældrene, der er i arbejde og får løn, i stedet for at det er børnene, der skal hive indkomsten hjem til familien.
Det er også vigtigt at have nogen støtte til udviklingsprojekter, hvor kvinderne får flere rettigheder, så man derigennem også styrker familien og børnene.
Per Dalgaard (DF), 2004-01-30:
Må jeg tolke fru Line Barfods udtalelse omkring andre landes manglende overholdelse af børnenes rettigheder, uanset om de er inkorporeret i lovgivningen eller ej, på en sådan måde, at hvis det viser sig, at et land, Danmark giver ulandsstøtte til, ikke vil overholde børns basale rettigheder, igen uanset om de er inkorporeret i lovgivningen eller ej, så vil Enhedslisten være med til at sige, at så får de ingen ulandsstøtte?
Line Barfod (EL), 2004-01-30:
Enhedslisten støtter forslaget.
Vi synes, det er positivt, at man i de senere år har haft en udvikling, hvor vi giver børnene større og større rettigheder.
Som noget af det væsentligste i de sidste mange år fik vi fjernet forældrenes ret til at slå børnene.
Det mener vi var et stort fremskridt.
Og vi overvejer på en række områder, hvordan vi kan styrke børnenes retssikkerhed både i forhold til samværsregler og i forhold til anbringelse osv.
Vi tror, at det kunne have en betydning, at vi inkorporerede konventionen om børns rettigheder, at det kunne være med til at forstærke processen om og sætte fokus på børnenes ret til at være med til at træffe afgørelser i deres eget liv, være med til at øge muligheden for, at vi ser på børnenes rettigheder i stedet for primært at se på de voksnes rettigheder.
Så rejste hr. Per Dalgaard debatten om forholdet til andre lande, og kunne det ikke være fuldstændig ligegyldigt for børnenes forhold i andre lande, om Danmark inkorporerer konventionen eller ej.
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen skulle tro, at fordi vi inkorporerer en konvention i Danmark, så bliver verden lykkeligere af den grund: at med et slag så ophører alt børnearbejde. Men jeg tror faktisk på, at det har en betydning, at vi får en stigende grad af international opbakning bag, at man har rettigheder, at man har menneskerettigheder, at børn har rettigheder.
Det tror jeg faktisk har en stor betydning for udviklingen i verden.
Det har også betydning, når vi skal overveje, hvad vi gør i forhold til andre lande som enkeltforbrugere, når vi skal stå og købe varer, men også når vi som land skal overveje, hvilke lande vi giver udviklingsbistand til, hvilke projekter vi giver bistand til osv.
Så har det betydning, at vi har nogle internationale konventioner, som vi er med til at udvikle, og at vi også tager dem alvorligt herhjemme, og tager dem så alvorligt, at vi også inkorporerer dem i vores egen ret.
Det mener jeg faktisk er en væsentlig del af vores arbejde med internationale konventioner, at vi også derigennem kan være med til at påvirke andre.
Det er altså sværere at påvirke andre, hvis man ikke selv ønsker at leve op til det. Det er jo desværre den udvikling, vi har på nogle områder inden for retspolitikken i øjeblikket, at noget af det, vi siger til andre lande de skal gøre, når de laver forfatninger og opbygger demokratier, gør vi ikke selv, men går den stik modsatte vej.
Så jeg synes, det kunne være positivt, at vi i forhold til børns rettigheder faktisk var med til at sige, at vi går i spidsen på det her område og sikrer børns rettigheder bedst muligt.
Så vi synes, det er et godt forslag.
Morten Østergaard (RV), 2004-01-30:
Jeg er ret sikker på, at det står sådan, at de ikke prioriterer den, men de prioriterer andre konventioner højere.
Men lad os ikke skændes om det.
Det afgørende her er, at hvis man vælger at inkorporere, så kan det have en positiv virkning for borgernes retsstilling i forhold til konventionens bestemmelser, og det er det, som gør, at vi har sympati for forslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
O.k., man kan læse betænkningen lidt forskelligt, men der er ingen tvivl om, at de ikke anbefaler det med denne konvention.
Der er andre konventioner, hvor de siger, at det kunne være en god idé, men om den her siger de klart, at det mener de ikke.
Det er jeg meget overbevist om står i betænkningen.
Karsten Nonbo (V), 2004-01-30:
Jeg tør godt gå et skridt videre og tilkendegive, at en tilbageholdelse ikke skal være længere end højst nødvendigt,
det vil sige, at vi derunder skal afkorte tiden, inden afhøringen kan starte.
Ofte går tiden med at få enten en medarbejder fra socialforvaltningen eller forældrene til stede, så hvis de kan speede op, og vi kan være med til, at de speeder op, så vil det jo være med til at forkorte tilbageholdelsesprocessen.
Det, det gælder om, er at få tilbageholdt barnet, få sagen færdigefterforsket og så komme videre set med barnets øjne.
En tilbageholdelse skal jo være kortest mulig
, fordi den ikke må være en straf i sig selv, så på det punkt er vi enige.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-30:
Det er altid meget underholdende, når skatteministeren begynder at komme ud omkring ideologi og socialisme og sådan noget.
Men hvis vi nu skal prøve at være lidt konkrete: Hvis vi nu har en håndboldspiller, som har som hovederhverv at være skolelærer, så har vedkommende måske ved siden af også en kontrakt og tjener, lad os sige, 150.000 kr. om året ved at spille håndbold.
Vedkommende skal jo, når vedkommende holder op med at spille håndbold, måske ikke ligefrem skifte karriere eller starte ny virksomhed.
I givet fald kan han eller hun vel spare op til ny virksomhed ligesom andre på alle mulige andre områder.
Var det ikke dem, som havde det som hovederhverv, vi skulle have fat på her?
Det kan ministeren så kalde detailregulering og alt muligt andet, og han har tiltro og laver store armbevægelser.
Men det er jo sådan, at når man laver det upræcist, når man ikke er skarp nok i definitionen, så åbner man for fup og misbrug og plattenslageri.
Karsten Nonbo (V), 2004-01-30:
Umiddelbart kan jeg ikke se, hvor de bekymringer skulle være, men man er jo altid åben for, hvis der skulle komme noget, som vi ikke lige har kendskab til i dag, men jeg synes omvendt, at det er et godt lovforslag. Jeg kan også sige, at der jo ikke er nogen, der har ønske om f.eks. at holde de unge mennesker tilbage længere end højst nødvendigt, og når der måske sker en tilbageholdelse, og hvis den bliver forlænget, så er det jo gerne, fordi enten en advokat eller en sagsbehandler skal nå frem. Men hvis der er noget konkret, er vi parate til at se på det.
Jeg ved ikke, om spørgeren lige havde noget specielt in mente.
Leif Mikkelsen (V), 2004-01-30:
Man må jo undres.
Vi plejer i øvrigt at have bred opbakning i Folketinget, når det drejer sig om idræt, foreningsarbejde, sportsudøvere, og hr. Jacob Buksti står jo her og påpeger, at det er et længe næret ønske, som er udtrykt fra en bred kreds.
Alligevel bruger hr. Jacob Buksti tiden til at stå og kritisere et forslag frem for at fortælle, hvad Socialdemokratiet vil.
Det er ikke længere siden, end at nogle af os kan huske, selv om vi forsøger at fortrænge det, at Socialdemokratiet sad i regering.
Det var et længe næret ønske, det har været fremført utallige gange, hvorfor foretog Socialdemokratiet sig intet?
Hvorfor løste man ikke problemet, da man sad i regeringen, hvis man har de gode viljer, man her står og udbreder sig om, i stedet for blot at kritisere det, der nu forsøges som en løsning?
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Det er det, det handler om.
Derfor har vi svært ved at se, hvorfor man skal lave en generel ordning for alle og enhver, så man, bare man har noget, der er sportsindtægter, kan få mulighed for at udskyde skat.
Det er sådan set det eneste. Vi har sagt: Vi er åbne over for alle de indvendinger og forklaringer og afklaringer osv., der måtte komme, og jeg har bare tilkendegivet, at i den form, forslaget ligger her, er det for upræcist.
Det er et stort hul, og det kan vi ikke støtte.
Men hvis det er sådan, at man under udvalgsarbejdet kan få det afklaret, samtidig med at Dansk Folkeparti måske endda vil gøre sig umage for at sikre, at det, som hr. Mikkel Dencker tror er indeholdt i L 111, faktisk også bliver indeholdt i L 111, så er vores holdning helt åben.
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Vi har på intet tidspunkt lagt skjul på, at det, der er gældende, ikke er overskriften, det er indholdet af lovforslaget, netop en bred fortolkning af, at det er al indkomst erhvervet i forbindelse med en sportslig karriere, der kan indgå.
Det opponerer hr. Jacob Buksti imod, og så er mit spørgsmål ganske enkelt: Hvem er det så, der ikke skal have glæde af ordningen?
Hvem er det, Socialdemokratiet vil pille ud?
Jeg går nemlig ud fra, at formålet med den dialog, vi har her, også er at prøve at se, om vi måske kunne finde hinanden.
Men det kræver jo, at den socialdemokratiske ordfører er lidt mere præcis med hensyn til, hvem det er, der ikke må få gavn af den her ordning.
Hvis jeg ikke kan få det at vide, kan vi jo ikke gå i dialog om, hvorvidt der kunne være ting, der kunne ændres i lovgivningen.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Jeg synes, det er helt mageløst at høre Venstres ordfører stille det spørgsmål, når vi ser på, hvad lovforslaget hedder i parentesen: »Opsparingsordning for professionelle sportsudøvere«, og når man i øvrigt læser kommentarerne til høringssvarene i lovforslagets bemærkninger, hvoraf det allerede fremgår, at det er falsk varebetegnelse, nemlig at man vil komme med et ændringsforslag, som fjerner ordet professionelle.
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Men i stedet for at vi står og slår hinanden oven i hovedet, så kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, hvilke sportsfolk det så er, hr. Jacob Buksti og Socialdemokratiet ikke vil have skal have gavn af den her ordning.
Kan vi få præciseret lidt, hvad er det for sportsgrene, hvad er det for en type sportsudøvere, hvad skal deres indkomstgrundlag være, skal det kun være et hundrede procent professionelle, der må have glæde af den gode ordning, vi har her, eller ryger man ud med badevandet, hvis man har lidt indkomst ved siden af?
Vil hr. Jacob Buksti være lidt præcis med, hvilke sportsudøvere der ikke skal have lov at være med?
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Når nogle af os mente, at det var en god idé, at Dansk Folkeparti fik lejlighed til at fremsætte B 3, så var det, fordi vi er vant til, at Dansk Folkeparti løber fra det, som de ellers går ind for.
Vi kan jo konstatere med den finanslovaftale, som Dansk Folkeparti indgik vel vidende, at der her i Tinget var et flertal for det forslag, Dansk Folkeparti selv var kommet med, og som bygger på det forslag, der er udarbejdet af Spillerforeningen, at så går
Dansk Folkeparti med til en fuldstændig udvanding, en udvanding, som ikke engang Spillerforeningen selv synes er særlig hensigtsmæssig.
Af det høringssvar, der er kommet fra Spillerforeningen, og de kommentarer, der i øvrigt er, tror jeg, hr. Mikkel
Dencker vil få meget svært ved at føre sandhedsbevis for, at L 111 er en direkte udmøntning af B 3.
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Jeg må sige, at jeg fortsat har den opfattelse, at det nærværende lovforslag ved dets vedtagelse kommer til at fungere på nøjagtig samme måde, som B 3 ville være kommet til at fungere; derfor undrer det mig meget.
På den anden side er jeg heller ikke så overrasket, for jeg havde godt nok en mistanke om her i september
, da der pludselig var så stor, positiv tilslutning fra de socialistiske partier, at det sikkert var, fordi sportsfolkene skulle bruges som en form for kølle til at banke regeringen oven i hovedet med.
Det er jo så det, man får bekræftet.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Jeg står noget uforstående over for det spørgsmål.
Det må jo være et udtryk for, at Dansk Folkepartis ordfører ikke har hørt, hvad jeg lige har sagt.
Jeg har sagt, at Socialdemokratiet støttede B 3, og at grunden til, at vi ikke kan støtte det her forslag umiddelbart, er, at vi har meget, meget, meget, meget, meget svært ved at se, hvor B 3 er henne i det her.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti har et enormt stort problem.
Der er absolut ikke taget højde for B 3 i det her forslag.
Der er ikke tale om nogen målrettet ordning for sportsfolk.
Der er ikke tale om, at det, det drejer sig om, er at investere i uddannelse og i selvstændig virksomhed.
Det er i øvrigt kompliceret derved, at sportsfolkene kun kan tegne én kontrakt, selv om der er mulighed for, at de skal flytte rundt fra den ene arbejdsgiver til den anden.
Det her handler alene om at lave en ordning, hvor alle, der dyrker sport, kan udskyde skat, og det var ikke det, B 3 handlede om, i hvert fald ikke hvis B 3, som jeg læser det, var en direkte afskrivning af det forslag, som er udarbejdet af Ernest og Young for Spillerforeningen, som er blevet diskuteret med flere partier her, også med Socialdemokraterne.
Jeg tror ikke, at hr. Leif Mikkelsen er opdateret med hensyn til, hvad det her handler om.
Grunden til, at det her overhovedet er med og på Folketingets dagsorden nu, er, at der blev konstateret et flertal for det beslutningsforslag, som man altså fik Dansk Folkeparti til at fremsætte. Regeringspartierne, Venstre, har aldrig nogen sinde udtalt sig positivt om det her, aldrig. Jeg har også tilkendegivet her, at vi har været skeptiske med hensyn til at anvende pensionsbeskatningsloven på det her område.
Men jeg har også sagt, det er sagt her også, at hvis man ikke kunne finde andet, så ville vi være villige til at støtte det. Derfor kan jeg slet ikke forstå, at hr. Leif Mikkelsen står og efterlyser, hvad det er, vi så vil.
Jamen vi vil være villige til, hvis det skulle være, at tage Dansk Folkepartis beslutningsforslag nr. B 3 og fremsætte det her og så se, hvordan regeringspartierne i givet fald ville forholde sig til det.