runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Allerførst til det der med at gifte sig med hinanden: Jeg kunne lige så vel stå her og berette om, hvordan partiet Venstre er gift med fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti.
Så det kan vi sagtens få noget tid til at gå med, det der med ægteskaber eller tvangsægteskaber, eller hvad det måtte være.
Jeg ved ikke, hvem der står sig bedst ved den diskussion – jo, jeg ved det godt, men det er så op til vælgerne i øvrigt at afsige dommen.
Vi hørte hr. Jens Rohde sige tidligere på dagen, at i partiet Venstre vil man kun sige det, som man ved der er flertal for, og over for det står, at i vores finanslovforslag, som formentlig er det mest ansvarlige finanslovudspil, som noget oppositionsparti nogen sinde har fremlagt, lægger vi vores politik frem.
Ud af det skulle så gerne komme en diskussion, der gør, at man kan gennemføre reformer, men der kommer ikke noget ud af det, hvis man på forhånd siger, at man ikke vil pille ved noget før et valg, man vil ikke pille ved noget efter et valg, og i øvrigt vil man kun mene det, som et flertal af befolkningen måtte mene er fornuftigt.
Men det er to meget forskellige anskuelser på det her.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Hr. Morten Helveg Petersen taler meget om, hvem der kan udøve handling i Folketinget, men det ville jeg være meget varsom med, hvis jeg var hr. Morten Helveg Petersen, ikke mindst set i lyset af at fru Marianne Jelved jo har giftet sig med hr. Mogens Lykketoft.
Hvad er sandsynligheden for, at det radikale krav kommer igennem der?
Hvad er sandsynligheden for, at den radikale skattepolitik bliver gennemført hos hr. Mogens Lykketoft?
Hvad er sandsynligheden for, at udlændingepolitikken bliver gennemført efter radikale krav?
Børnechecken, som hr. Morten Helveg Petersen nævner, skal hæves, og jeg gør opmærksom på, at Socialdemokraterne vil skære i børnechecken.
Hvad er sandsynligheden for, at man vil kunne holde de offentlige udgifter inden for vækstrammen med det partnerskab, man har indgået med Socialdemokraterne?
Så taler hr. Morten Helveg Petersen så flot om skattelettelser, og på den baggrund synes jeg sådan set, det er lidt interessant, at man fra Det Radikale Venstres side er gået med i det her fælles forslag, hvor man jo har 2 mia. kr., man kan bruge – nu vælger man at bruge 2,8 mia. kr., selv om man kun har 2 mia. kr., men nu siger vi så, at tallet er 2 mia. kr., som man kan bruge – og det bruger man så til offentligt forbrug.
Hr. Morten Helveg Petersen taler stolt og glad og fro om, at man vil bruge en masse penge på at levere skattelettelser, så det bedre kan betale sig at arbejde, også med hensyn til mellemskat og topskat, men lige så snart man får nogle penge til det, går de til offentligt forbrug, fordi det er den dagsorden, Socialdemokraterne sætter.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Nu bliver jeg lidt ærgerlig, for jeg blev jo rost af Dansk Folkepartis finansordfører før, fordi vi har stillet ændringsforslag, hvor vi afskaffer starthjælpen, og hvor vi siger, at i tilfælde af, at konventionerne overholdes, kan der også være tale om en merudgift.
Så jeg synes, at det er lidt ærgerligt, hvis den ros, vi fik for blot få minutter siden, nu er afløst af vrede fra fru Pia Kjærsgaard.
Jeg er lige ved at sige, at så må Dansk Folkeparti finde ud af med sig selv, hvad de mener med deres kritik af Det Radikale Venstre.
Først får vi ros, og så får vi ris, men sådan går det åbenbart op og ned.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-12-15:
Det synes jeg, og det tror jeg også danskerne mener, for det har bestemt også noget med økonomi at gøre.
Alt er jo på en eller anden måde under finansloven, og jeg synes, det er for nemt sluppet af hr. Morten Helveg Petersen at svare på den måde.
Jeg synes, at vi må forlange et svar fra hr. Morten Helveg Petersen: Hvordan går det nu med Det Radikale Venstre, 24-års-regel, 21-årsregel, 18-års-regel, og hvordan er alliancen med Socialdemokraterne om det her punkt?
Det er dog væsentligt, og lad være med at skyde det ind under, at det ikke har noget som helst med finansloven at gøre.
Selvfølgelig har det det, finansloven er det hele.
Det er en almindelig rund debat, og vi har en tredje behandling her i dag, som selvfølgelig betyder, at alt kan komme ind under den, alt kan der spørges om, og alt bør der svares på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Nu er det mig bekendt en finanslovdebat.
Vi diskuterede ændringsforslag i torsdags, og det er den generelle debat om finansloven i dag, så jeg skal ikke stå her og snakke om valgkamp.
I øvrigt sagde formanden for Finansudvalget, at det jo ikke var sikkert, at valget kom her og nu.
Der spurgte vi jo til Dansk Folkepartis holdning til skattestoppet i lyset af den foranstående valgkamp og fik nærmest svaret, at det jo ikke var sikkert, at der kom valg her og nu.
Med hensyn til det om venner og fjender vil jeg sige, at jeg heller ikke tror, at fru Pia Kjærsgaard er under mistanke om at være ven med Det Radikale Venstre og Det Radikale Venstres politik.
Så lad det være ved det.
Jeg skal ikke stå her og tale om 24-års-regel i en finanslovdebat.
Jeg synes ikke, det har noget med finansloven at gøre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-12-15:
Jeg sad faktisk og tænkte lidt på før under debatten mellem hr. Morten Helveg Petersen og De Konservative, at med sådan nogle venner behøver man jo faktisk ikke nogen fjender.
Der, hvor jeg tror at Dansk Folkeparti og De Radikale er allerallermest uenige, må være omkring udlændingepolitikken.
Og så er det, jeg vil høre – bare fordi jeg synes, det er så vigtigt, at danskerne ved, hvad de har at forholde sig til også i den valgkamp, vi skal ud i på et eller andet tidspunkt – hvordan det egentlig ligger med De Radikale med hensyn til 24-års-reglen.
Er det 24-års-regel, 21-års-regel, 18-års-regel?
Har man indgået en alliance med Socialdemokraterne omkring det her meget, meget væsentlige emne, som hører under en af de mest debatterede ting, når man er ude til møder, når man læser aviser, og som er et område, som den danske befolkning går meget op i?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Jamen mig bekendt har der da været indikationer af, at der skabes flere praktikpladser.
Vi kan diskutere tallene meget og i hvert fald få en længere diskussion om det, men lad mig sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at vi vil følge det her meget nøje.
Men vi står selvfølgelig ved det forlig, som vi har indgået.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Nu skal jeg i morgen mødes med en masse af de her unge mennesker, som står uden praktikplads på den anden side af den 1. januar, og det, jeg skal sige til dem, er, at om nogle måneder vil ministeren gå ind og kigge nærmere på området.
Jeg kan jo godt regne ud, hvad de har tænkt sig at spørge mig om, nemlig hvad det så er, de skal stille op i mellemtiden, for deres uddannelse bliver jo så afbrudt, hvis de skal vente nogle måneder på, at ministeren går ind og finder ud af, hvad der skal ske på området.
Det er jo nu, de har behov for praktikpladsen, ellers afbrydes deres uddannelsesforløb.
Så vil jeg sige til hr. Morten Helveg Petersen – og det kan måske være anledningen til, at De Radikale vælger at lægge lidt mere pres på ministeren eller decideret vælger at gå fra forliget – at forudsætningen jo er brudt.
Forudsætningen for det her forlig var, at regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre var i stand til at skabe mellem 5.000 og 6.000 nye praktikpladser.
Man har skaffet 1.000.
Så det vil sige, at den forudsætning, der lå til grund for det her forlig, er bristet.
Jeg mener sådan set, at De Radikale med al rimelighed kan sige, at nu skal ministeren træde ind, ikke om et par måneder, men nu.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Det ligger ikke til os.
Når vi indgår i forlig, så holder vi dem også.
Det er vores udgangspunkt.
Lad mig sige om skolepraktikken, at det jo er en nødløsning i forhold til uddannelsespolitikken generelt.
Jeg vil også godt sige til fru Rosenkrantz-Theil, at vi selvfølgelig overvåger udviklingen i praktikpladser meget nøje, for selvfølgelig ligger det os på sinde; selvfølgelig håber vi alle på, at det fornødne antal praktikpladser også oprettes, således at det kan gå så godt som muligt for de unge mennesker på det her felt.
Jeg kan derudover sige til fru RosenkrantzTheil, at undervisningsministeren om nogle måneder skal gøre status på det her felt, og der agter Det Radikale Venstre over for ministeren at gøre ganske klart, at hvis ikke det her virker, hvis ikke der er den fornødne fremdrift, så må vi altså kigge på det her felt igen.
Så lad det være et tilsagn til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Vi har jo talt en del om arbejdsmarkedsreformen i dag, og jeg har samme ønske som hr. Ole Sohn, nemlig at det forlig bliver opsagt inden et valg, sådan at man har frie hænder til at få gennemført noget bedre og noget, der har en lidt bedre social profil end det, at man har taget 1.000 kr. fra de fattigste familier i Danmark.
Men der er også et andet forlig, der ligger mig lidt på sinde.
Det er ikke et arbejdsmarkedsforlig, men et forlig om det, der ligger før, man kommer på arbejdsmarkedet, nemlig det, at man skal have sig en uddannelse.
Det handler om skolepraktikken.
Og uret tikker.
Vi havde den her diskussion for en uge siden om, hvad der skulle ske med de 4.000-5.000 unge mennesker, der den 1. januar står uden praktikplads, fordi Det Radikale Venstre sammen med regeringen har gennemført et forslag til ændring af skolepraktikken, som betyder, at der ikke er praktikpladser nok.
Nu er der gået en uge mere, så nu er vi vel efterhånden ved at være nået dertil, at der er 2 uger tilbage til at skabe 4.000-5.000 nye praktikpladser.
Vil Det Radikale Venstre være villig til at opsige det forlig, såfremt regeringen ikke finder en løsning på det her problem?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Jeg tror, vores frustration i Det Radikale Venstre går på, at vi kan høre, at De Konservative siger mange af de rigtige ting, men problemet er handling eller mangel på samme.
Det er derfor, vi hæfter os ved, at når Venstre vælger sloganet »Så ved du, det bli’r til noget«, er det altså for groft i forhold til Det Konservative Folkeparti.
Problemet er handling eller mangel på samme.
Hvis Det Konservative Folkeparti har brug for en hjælpende hånd i forhold til at lægge pres på Venstre, så vi kan sikre en egentlig skattereform, hvor skatten på arbejde sænkes markant, er hr. Lars Barfoed velkommen til at ringe.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Det er altså rent faktisk sådan, at halvdelen af dem, som før valget betalte mellemskat, ikke længere skal betale mellemskat.
Det må hr. Morten Helveg Petersen vel indrømme er en markant forskel i forhold til tidligere.
Jeg kan i øvrigt informere hr. Morten Helveg Petersen om, at vi agter at gå videre i det spor.
Vi vil gerne have skatten yderligere ned, og det håber vi da også vi vil få tilslutning til fra Det Radikale Venstres side.
Indtil nu har vi jo ikke hørt nogen særlig rosende ord fra Det Radikale Venstre i anledning af de skattenedsættelser, der er gennemført, men det kommer måske på et senere tidspunkt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Jeg kan svare ja til, at vi bekymrer os om Det Konservative Folkeparti, og det synes jeg der er al mulig grund til at gøre, desværre, var jeg lige ved at sige, for jeg synes, man får en for hårdhændet behandling af sin regeringspartner.
Så er der jo behov for allierede andre steder i Folketingssalen, og der tilbyder vi os gerne på stedet.
Det skal der ikke være nogen som helst tvivl om, det vil jeg gerne sige også i dag.
Jeg synes, problemet er, at der desværre er en hel del grund til bekymring i forhold til, at Det Konservative Folkeparti jo ellers har sagt pæne ting om miljø, om velfærdsreformer og også skat, som hr. Barfoed siger, men jeg synes, at den skattelettelse kun er en krusning på overfladen, i forhold til hvad der er behov for, hvis vi kigger på strukturen og det, som samfundet har behov for.
Så det er rigtigt, at Det Konservative Folkeparti har sagt ordet mellemskat, men jeg synes ikke rigtig, at det, vi har oplevet i foråret, er udtryk for en grundlæggende strukturel forandring, desværre.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg noterede mig, at hr. Morten Helveg Petersen bekymrede sig noget om Det Konservative Folkepartis velbefindende i regeringen, og det er jo sympatisk.
F.eks. nævnte hr. Morten Helveg Petersen skatten.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Morten Helveg Petersen kan erindre, at inden sidste valg var Det Konservative Folkeparti stort set det eneste parti, som sagde, at vi altså skal have nedsat skatten på arbejdsindkomst, og det er først og fremmest mellemskatten, der skal gøres noget ved.
Er hr. Morten Helveg Petersen ikke enig i, at nu er der faktisk sket det, at antallet af skatteydere, som betaler mellemskat, er blevet halveret?
Henrik Vestergaard (V), 2004-12-15:
Den sociale profil tror jeg nu mit bagland er ganske glad for i modsætning til den, som De Radikale her lægger op til.
Hr. Morten Helveg Petersen sagde også, at regeringen gemte Velfærdskommissionens udspil til senere.
Nu har vi lige fundet ud af, at S og R ikke støtter hinandens skatteudspil, men forleden dag, da vi stemte om ændringsforslagene, havde Socialdemokraterne et oplæg til, hvordan de ville finansiere deres 1.000-kroners-forslag til børnepasning.
Jeg spurgte hr. Morten Helveg Petersen om, hvordan De Radikale ville forholde sig til det, og det kunne han ikke huske.
Men jeg skal så oplyse, at man ikke stemte for det, så man er altså hverken enig om børne- og familiepolitikken, skattepolitikken eller finanslovpolitikken.
Når man så beskylder andre for ikke at komme med velfærdskommissionsbud, før der eventuelt kommer et valg inden for det næste år, så kunne jeg bare godt tænke mig at vide: Kommer der et fælles oplæg om finanslovpolitikken, den økonomiske politik, skattepolitikken og familiepolitikken fra S og R, der jo siger, at de vil gå til valg sammen, og hvor de jo for at nå 90, hvis De Radikale ikke kan det alene, må formodes at komme med det udspil?
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jeg vil ikke give et præcist tal, når jeg ikke har det præcise tal her.
Jeg vil blot sige, at det er milliarder af kroner, der er lagt oveni, og det er 1 mia. kr. lagt oveni.
Det er alene indføringen af midler fra satspuljen, der har givet et milliardbeløb.
Mogens Lykketoft (S), 2004-12-15:
Jeg forstår faktisk overhovedet ikke spørgsmålet, og jeg er ikke sikker på, at det er min fejl; det kunne være den måde, det var formuleret på.
Vi har sagt – det har vi sagt gentagne gange, og det har vi sagt vedvarende uden rigtig at få nogen reaktion fra den forrige skatteminister, det var i det hele taget en svær sag – at der var et hul i selskabsskattelovgivningen, hvor man gav et tilskud til at flytte arbejdspladser ud af Danmark, og hvor man ikke havde en kinamands chance for at kontrollere, om de investeringer, der blev lavet i Kina, nu også gav underskud.
Vi sagde, at det må man hellere lukke, de penge må man hellere bruge ikke mindst på den forsknings- og uddannelsesindsats, som er det vigtigste for, at det danske samfunds konkurrenceevne kan blive bedre.
Det er det, vi har sagt i vores finanslovforslag, og det er det, vi har gentaget i hvert fald som hovedsagen i det forslag, der nu er formuleret af de fem oppositionspartier.
Så det er ikke noget med at bruge de samme penge to gange, men det er noget med at sige: Hvis vi skal prioritere til erhvervslivets gavn og også til beskæftigelsens gavn, så er der ikke brug for at sænke selskabsskatten, så er der brug for at investere i forskning og uddannelse langt mere ambitiøst, end det nuværende flertal ønsker det.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jeg synes, det er besynderligt, at man i sådan bred forstand kan have noget imod støtte til at indføre fleksjobordninger og løntilskudsordninger.
Meningen er vel, at personer, der har svært ved at komme i arbejde, kan komme i arbejde.
Personer, der ikke kan bestride et fuldtidsjob, kan så bestride et job, der ikke er fuldtids.
Det synes jeg man skulle glæde sig over.
Jeg ved ikke, hvorfor man i Socialdemokratiet har så travlt med at sætte A- og B-mærkater på mennesker.
Jeg synes ikke, man skal se på, om de har tilskud for at komme på arbejde eller de ikke har det.
Det, man skal glæde sig over, er, at de er kommet i arbejde.
Det var vel meningen med det, at man i højere grad kunne blive selvhjulpen.
Så for mig er det positivt, at de, der ikke kan få et arbejde under gængse vilkår med almindelig overenskomst alene, vil komme i arbejde f.eks. som fleksjobbere.
Det synes jeg er et godt resultat af ordningen.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Nu skal det jo ikke komme hr. Villy Søvndal til skade, at han ikke til daglig beskæftiger sig med forskning.
Der er jo ikke tale om, at der sker et fald nu.
Sandheden er jo, som jeg nu har forsøgt at sige adskillige gange, at der er sket en markant stigning.
Det fald, vi taler om, når vi taler om skrænten, var altså i 2001 og 2002.
Siden har vi så bygget den op, således at den nu er fyldt op ved hjælp af de bevillinger, som Folketinget jo heldigvis har vedtaget.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-15:
Jeg har et samvittighedsspørgsmål til videnskabsministeren.
Jeg vil spørge, om videnskabsministeren ikke havde det slemt, da han sad på Venstres landsmøde og hørte statsministeren tale om, at der nu skal satses på forskning og uddannelse.
Videnskabsministeren har jo i dag redegjort for, at de her tal om faldet i bevillingerne ikke er nye for ham, for dem kendte han godt.
Der har siddet en klemt videnskabsminister og hørt på en statsminister, der sagde, at han nu ville satse, og der har siddet en videnskabsminister og vidst, at statsministeren talte i en situation, hvor bevillingerne faldt.
Har det ikke været en stor samvittighedsmæssig udfordring for ministeren?
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Nu er det jo et meget dårligt eksempel, for selvfølgelig var der ikke nogen steder, der stod minus 100 mio. kr. i Herning.
Dernæst så udskriver man ikke bare nye skatter under den her regering.
Derfor er der hverken hoved eller hale i spørgsmålet, hvis jeg må være lidt fri.
Til gengæld forstår jeg udmærket godt, hvor hr. Per Kaalund vil hen.
Derfor må jeg sige, at der her er tale om, at man bevidst har skabt en mere gunstig situation for de borgere, som vi gerne vil betjene i Videnskabsministeriet, nemlig forskerne, ved at sikre, at der er stabile bevillinger over alle 4 år, også selv om der er skattestop, fordi vi har prioriteret, at det her område kunne hjælpes op på et niveau, hvor vi til sidst, i 2010, havner på den ene procent.
Per Kaalund (S), 2004-12-15:
Hvis vi stadig væk skal holde os til principperne, vil det så sige, at hver gang man i Herning Kommune havde et overslagsår, hvor der f.eks. stod minus 100 mio. kr. på en eller anden konto, og man så i øvrigt videreførte et uændret niveau som sådan, merudskrev man 100 mio. kr. i skat?
Så har man sandelig udskrevet mange penge.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Nu kan jeg sige til den tidligere amtsborgmester, at sandheden forholder sig således, at regnskabstallene selvfølgelig er afgørende, men det er lidt lettere at være både videnskabsminister, borgmester og amtsborgmester, hvis man kigger lidt længere frem end blot 1 år.
Man kiggede ikke frem til år to, tre og fire, og derfor stod vi med et kæmpemæssigt problem, som vi nu har løst.
Det er næsten det samme beløb i alle årene, fordi vi har fyldt op.
Hvis der ikke var blevet fyldt op, havde der stadig væk været en stor skrænt.
Per Kaalund (S), 2004-12-15:
Nu har videnskabsministeren jo været borgmester i Herning i en række år, og i kommunerne arbejder man jo med budgetter og med flerårsbudgetter.
Man har selvfølgelig også regnskaber, og på et tidspunkt foreligger regnskabet.
Regnskabet her viser, hvis man sammenligner over til forskningsmidlerne, et fald fra år 2001.
Uanset hvad der måtte have stået i flerårsbudgetterne, hvis man laver den kommunale sammenligning, så går jeg ud fra, at videnskabsministeren som borgmester i Herning gerne vil bedømmes på, hvad der kom til at stå i regnskabstallene.
Og regnskabstallene for de år, der er tale om her, viser jo et stort set uændret forbrug og så et svagt fald på de her 100 mio. kr.
Derfor fatter jeg ikke, at den tidligere borgmester i Herning kan blive ved med at tale om, at man har fyldt en skrænt op med 8 mia. kr.
Hvis man gennem årene havde brugt samme metoder i Herning, skulle man sandelig have skatteudskrevet en hel del kroner i Herning Kommune.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Nu taler fru Pernille Rosenkrantz-Theil om vidensamfundet, og det er jo netop det, der er hele udgangspunktet, når vi diskuterer forskningens betydning i det her samfund.
Det er også derfor, at vi har lavet Højteknologifonden som et indspil til at kunne svare på det store spørgsmål: Hvordan kan vi sikre, at der fortsat i Danmark fremover er mulighed for at producere til konkurrencedygtige priser, og at der fortsat kan være beskæftigelse?
Lige akkurat det, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil ofte fokuserer på.
Det er det, vores indspil går ud på, hvor Højteknologifonden er et supplement til de øgede midler, der er tilført forskningen gennem de sidste tre finanslove.
De øgede midler kan man da ikke komme uden om.
De er så bare fordelt på en anden måde, end den tidligere regering fordelte dem på.
De ønskede blot at satse på det kortsigtede, nemlig år et, og så skidt være med år to, tre og fire.
Vi har taget det alvorligt, at i forskningsverdenen er stabile bevillinger helt afgørende, og de er derfor fordelt ud over alle 4 år, således at de først kommer til udtryk i de fine skemaer, når vi når frem til de år, som så bliver budgetårene.
Det er lidt teknisk, men jeg er helt sikker på, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil udmærket kender sammensætningen og forklaringen på, hvorfor tallene optræder, som de gør i skemaerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Det vil sige, at de tal, som finansministeren har leveret, de facto er forkerte, eller hvordan skal jeg forstå videnskabsministerens udtalelser her?
Det er jo ikke tal, vi har trukket op af en hat, som viser, at det samlede bevillingsniveau på forskningsområdet går ned.
Det er jo tal, som kommer fra regeringen selv.
Derfor mangler jeg stadig væk at få at vide, hvad der så ligger i de ord, som regeringen vel må have talt om, da statsministeren i åbningstalen talte om vidensamfund.
Jeg mener sådan set, det er lidt væsentligt, for vi har også i denne her debat været inde på, at der har været en stigende ledighed.
Jeg tror sådan set, at alle her i salen er fuldstændig enige om, at vi i fremtiden skal leve af viden.
Det er det, vi kan i det her samfund.
Vi kan ikke konkurrere på lønninger.
Vi ser arbejdspladser flytte ud, og det eneste, vi kan sætte i stedet for, er sådan set, at vi øger uddannelsesniveauet, og at vi hæver vidensniveauet og forskningsniveauet i det her samfund.
Derfor må det da alt andet lige være på tide, at vi får et svar på, hvad der så skal ske, når vi kan se, at bevillingsniveauet falder.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Jeg har overhovedet ikke udtalt mig om hverken voksen- og efteruddannelse, om politiet eller om andre emner.
Jeg har kun forholdt mig til de udsagn, der er kommet om, at der er sket en besparelse på forskningsområdet.
Til det kan jeg sige, når fru Pernille Rosenkrantz-Theil spørger, om det er ord, der tæller, eller om det er tal, der tæller, at det er tal, der tæller.
Slå op i finansloven og se, at der er blevet tilført 8,1 mia. nye kroner til forskning de sidste 3 år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Jeg synes stadig væk, at vi mangler at få et klart svar fra videnskabsministeren.
Er det ord, der tæller, eller er det handling, der tæller?
Er det den ene fugl i hånden, eller er det de ti på taget, der tæller?
For det, vi taler om her, er jo, at bevillingsniveauet de facto er faldet i forhold til, hvad det var under SR-regeringen.
Det vil altså sige, at når statsministeren under åbningsdebatten holder en fin tale om, hvordan vi skal satse på vidensamfundet som grundlag for fremtidens velfærdssamfund, er det tomme ord.
Det er jo tomme ord, når vi kan konstatere, at bevillingsniveauet de facto er faldet.
Det vil altså sige, at vi har en regering, der går til valg på, at der intet grundlag er for fremtidens velfærdssamfund, fordi man de facto skærer ned på bevillingsniveauet til vidensamfundet.