runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2006-01-26:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at give hr. Karsten Nonbo ret, som på et tidligt tidspunkt sagde, at SF kommer til at stå ret alene med det her forslag.
Man foreslår, og det er ikke en udtømmende liste, jeg nævner her, men jeg nævner det blot i flæng: mulighed for at behandle klager fra borgere, altså sagsbehandling for borgere; mulighed for ubegrænset indsigt i arkiver, registre, installationer m.v.; mulighed for at afhøre alle nuværende og tidligere ansatte i efterretningstjenesterne; kompetence til at rejse sager, herunder straffesager, altså opgaver, som det overhovedet ikke på nogen måde tilkommer parlamentarikere at beskæftige sig med, og som der findes masser af kloge og professionelle folk rundtomkring i systemerne der kan klare, og som de er uddannet til.
Jeg mener, at den måde, et kontroludvalgs opgave er beskrevet på her, er fuldstændig forfejlet.
Altså, det ligner nærmest kommissoriet for en undersøgelseskommission som dem, vi somme tider nedsætter i henhold til lov om samme, og det gør man, hvis man har en mistanke om en konkret lovovertrædelse eller uregelmæssigheder begået af myndigheder eller ministre eller andre institutioner.
Hvordan den parlamentariske kontrol i virkeligheden skal være med efterretningstjenesterne – jeg synes måske ikke, den nuværende måde er helt tilfredsstillende – vil vi gerne diskutere, men den måde, SF har beskrevet det på her, er i hvert fald fuldstændig uantagelig, og man gør vold på magtens tredeling og på traditioner, som vi har, for at skille sagerne ad her i de gamle demokratier, som jeg slet ikke kan forstå at man kan have haft øje for, da man skrev det her.
Jeg vil gerne sige noget positivt om det her forslag, og det er så, at den opremsning, der er om de ting, der skal indeholdes i den årlige beretning fra PET, er en rigtig, rigtig god liste.
Der er opremset en masse ting, som den årlige beretning skal indeholde, og der er ikke nogen af de elementer her, som vil kompromittere tjenesternes virke, men det vil være meget, meget oplysende og give befolkningen et indtryk af, at tjenesterne beskæftiger sig med relevante ting.
Jeg synes, det ville være glimrende, hvis der i forbindelse med en lov om PET's og FE's virke kom en beskrivelse af, hvad sådan en årlig beretning skal indeholde.
Og jeg vil gerne føje min ros til den ros, der i forvejen er uddelt til især PET, fordi de har igangsat en ny tradition med at udarbejde en hjemmeside og en årsberetning.
Det er en hidtil uset åbenhed, som de i hvert fald skal have mange tak for, og det er begyndelsen til en ny æra, tror jeg, inden for efterretningstjenesternes virke.
Så det synes jeg i hvert fald de skal have ros for.
Jeg beklager at måtte sige det, men den her gang blanden sammen af kompetencer og magtens tredeling, som bliver fuldstændig opløst og blandet sammen, som SF har demonstreret her, er det meget, meget uforståeligt at SF kan fremsætte et forslag om.
Søren Espersen (DF), 2006-01-26:
I det samfundsmæssigt nødvendige arbejde, som efterretningstjenesterne udfører, er det vigtigt, at Folketinget giver dem de bedste arbejdsbetingelser, og at vi som politikere i Folketinget har tillid til de ministre, som vi har givet ansvaret for tjenesterne.
Tillid til ministrene er det helt afgørende i vores politiske system.
Hvis Folketinget ikke længere har tillid til en minister og Folketinget udtrykker det, jamen så ved vi alle sammen, hvordan det går vedkommende.
Det kan oven i købet være, at regeringen ryger; så er det farvel og tak.
I Dansk Folkeparti har vi ikke nogen grund til at nære mistillid til, at de ministre, som tjenesterne hører under, udfører deres opgaver på den bedste måde.
Yderligere har Folketinget jo gennem Kontroludvalget en bred indsigt i tjenesternes arbejde, og det er mit indtryk, at de beføjelser, udvalget har, er omfattende.
I hyppige møder har Kontroludvalget en god underretning om de sager, som tjenesterne beskæftiger sig med, og om, hvordan tjenesterne løser opgaverne.
Åbenheden omkring tjenesternes virksomhed har i de seneste år været markant stigende.
PET har oprettet en hjemmeside, og vi får også en årsberetning fra PET.
Forsvarets Efterretningstjeneste er begyndt med årlige risikovurderinger om Danmarks sikkerhed, og ingen af cheferne for nogen af tjenesterne er i dag ukendte for offentligheden.
Der er i det seneste år kommet en masse ny åbenhed om tjenesterne, og det er en åbenhed, som vi syntes var tiltrængt, og som har givet borgerne en større forståelse for det nødvendige arbejde, der udføres.
Det ville være til ingen verdens nytte.
Vi er i Danmark og i de vestlige demokratier i øvrigt blevet vant til, at alt inden for regeringsførelse, myndighedsvæsen, offentlig funktion i det hele taget skal foregå åbent, og det er et sundhedstegn, som vi i Dansk Folkeparti er tilhængere af.
Men lige præcis når det drejer sig om efterretningstjenesterne, som har til opgave at opsnuse trusler mod Danmarks sikkerhed, er fuld åbenhed ikke mulig.
Jeg vil ligefrem sige, at fuld åbenhed om efterretningstjenesterne rummer en indre modsætning.
Man arbejder i tjenesterne med sensitive kilder, som ligefrem vil kunne blive bragt i personlig fare, hvis den fulde åbenhed blev en realitet.
Man har internationale samarbejdspartnere, som ville afvise fortsat at arbejde sammen med Danmark, hvis denne fulde åbenhed blev gennemført.
Tjenesternes informationsstrøm ville simpelt hen tørre ud, og det siger sig selv, at det ville være til ødelæggende skade for Danmarks sikkerhed.
Jeg synes som nævnt, at den nye åbenhed, der nu eksisterer om tjenesternes arbejde, har været gavnlig.
Jeg er ikke i tvivl om, at yderligere åbenhed også gradvis vil kunne indføres, uden at det skader Danmarks sikkerhed, og i den forbindelse afventer vi jo med interesse de anbefalinger, der kommer fra det nedsatte udvalg vedrørende tjenesterne, og det vil vi positivt medvirke til mere åbenhed om.
SF's forslag, som vi nu behandler, kan vi derimod ikke støtte.
Frank Aaen (EL), 2006-01-26:
Ville det i givet fald for Venstre være et problem, hvis der f.eks. var en fra hvert parti i Kontroludvalget?
Karsten Nonbo (V), 2006-01-26:
Jeg tror ikke, at jeg nævnte et antal partier.
Jeg nævnte i almindelighed, at det ikke stod anført, hvem der skal sidde i det der Kontroludvalg, herunder antallet af medlemmer og selvfølgelig partier eller enkeltmandspersoner, der måtte komme ind i Folketinget.
Det har vi jo før set at vi har haft.
Det står der altså ikke noget om i det her beslutningsforslag.
Frank Aaen (EL), 2006-01-26:
Et af de kritikpunkter, jeg hørte fra hr. Karsten Nonbo, var, at det ikke var angivet, hvor mange partier der skulle sidde i det udvalg, som SF har foreslået.
Sådan hørte jeg det i hvert fald.
Må jeg lige få præciseret, hvorfor det er et særligt kritikpunkt, at det ikke er nævnt, hvilket antal partier der skal sidde i Kontroludvalget?
Karsten Nonbo (V), 2006-01-26:
Nej, ikke engang det var det muligt at læse ud af det.
Marianne Saxtoft (RV), 2006-01-26:
Enhedslistens forslag om afskaffelse af sort rengøring er et meget vigtigt og meget sympatisk forslag, som skal være med til at sikre opkrævning af bidrag til det offentlige, at vi får ordnede løn- og ansættelsesforhold til de ansatte, og at de ansatte har et ordentligt og forsvarligt arbejdsmiljø.
Alt sammen vældig vigtige formål.
Forslaget indeholder også flere meget konstruktive elementer, som kan bidrage til at fremme intentionerne bag forslaget.
Vi synes bl.a., at forslaget om udbyderansvaret kan være et interessant instrument at gå ind og kigge nærmere på.
Vi synes også, at forslaget om afvikling af kursusforløb i forbindelse med de nyetablerede virksomheder kan være et af de instrumenter, man kunne gå ind at anvende.
Vi er derimod ikke så meget fortalere for en autorisationsordning.
Vi tror ikke så meget på, at den vil medføre det ønskede resultat, men frygter tværtimod, at den vil være med til at indføre yderligere bureaukrati, som kan gøre det meget vanskeligere for små iværksættere og små selvstændige, som har en vældig, vældig vigtig rolle med at skabe nogle flere job i lavtlønnede arbejdsområder og til personer med lave faglige kvalifikationer.
Vi vil derimod hellere prøve at kigge lidt på, hvad det er det for nogle incitamenter, der kunne medvirke til at lovliggøre området.
Der kunne man, som tidligere sagt, gå ind og at på udbyderansvaret som et element.
Et andet element, man også kunne kigge på, er selvfølgelig hele skatteinstrumentet, som vi gerne vil benytte i den her forbindelse, nemlig ved sænke skatten for lavindkomstgrupperne.
Tidligere ordførere har nævnt, at man før i tiden har haft hjemmeserviceordningen, som var et andet instrument, men skatteinstrumentet kunne være et alternativt instrument.
Vi mener selvfølgelig stadig væk, at man skal benytte sig af alle de redskaber, der ligger, til at lave målrettede razziaer mod de brancher, som er under særlig mistanke for brug af sort arbejdskraft.
Som vi har set tidligere, har der været lignende aktioner, der har vist sig at have en effekt på specielle områder, som er særlig ramt af det sorte arbejde.
Alt i alt er der nogle interessante instrumenter i forslaget, men vi vil ikke kunne gå ind for det på grund af den autorisationsordning, som vil medføre øget bureaukrati.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Jeg går ud fra, at hr. Niebuhr er fuldstændig klar over, at på uddannelse og forskning har regeringen svigtet.
Det var fuldstændig fremme i finanslovdebatten.
Der mangler altså et temmelig stort beløb.
Det, som jeg retorisk godt kunne vende tilbage til, er, om der er nogen, der kunne være uenig i, at det er nødvendigt at styrke uddannelsesindsatsen i de områder, vi taler om, ikke mindst for de mange arbejdsløse.
Det er jo det, der står i forslaget.
Er der nogen, som er imod en satsning på fremtidens energi, herunder ikke mindst vedvarende energi?
Det var der, regeringen svigtede, da den trådte til og startede med at stoppe udbygningen af vindmølleparkerne.
Er der nogen, der synes, det er forkert, at man skal gå i gang, når man ser de oliepriser, vi har?
Sådan kan man fortsætte: Er der nogen, der har noget imod, at man f.eks. laver tiltag, der gør områder til grønne foregangsområder?
Det er der også mange, der efterspørger.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Der er jo ikke noget unaturligt i, at hr. Nødgaard brugte taletiden til at lave et reklameindslag for sin egen kommune.
Spørgsmålet er, hvad de områder, det her drejer sig om, 12 kommuner i Nordjyllands Amt, 4 på Lolland, 7 på Fyn og Langeland og på Bornholm, kan bruge det til, når det er derovre, man har den ekstra arbejdsløshed.
Jeg må spørge, om det er rigtigt forstået, at man virkelig mener, at de skal løfte sig selv, de skal klare sig selv derude, fordi det her, som det blev sagt, skal hvile på lokalpolitisk basis.
Er det virkelig det, hr. Nødgaard mener?
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-26:
Hør nu her, det er jo en skævvridning af det, jeg eventuelt har sagt.
Naturligvis består et godt, lykkeligt dansk samfund af et samspil mellem regering, Folketing, kommuner og også fremover med regioner.
Det er da logisk for enhver, at der laves love herinde næsten dagligt, som på en lang række områder berører de folk, der bor ude i både kommuner og regioner, og sådan skal det også være.
Men mange initiativer kan, hvis hr. Vernersen overhovedet har levet i et landdistriktsområde, løses lokalt med lidt god hjælp fra kommunens side og eventuelt også her fra Folketingets side.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
O.k., systemet er gået i langsomt gear.
Jeg ved ikke, om det har lært det af regeringen, eller hvad der er sket.
Tingene kan løftes lokalt, og ordføreren nævnte også, at tingene skal vokse ude lokalt.
Vi er meget enige i – det burde også fremgå af forslaget, og sådan læser jeg det selv – at tingene selvfølgelig så vidt muligt skal foregå lokalt, men vi har da et samfundsansvar som politikere for at tilrettelægge, at det kan ske, og det er det, det her forslag drejer sig om, nemlig at lægge nogle retningslinjer ud, så de har en chance i yderområderne.
Lad mig minde om to historier, vi formentlig har i baghovedet: vindmøller, økologi.
Har ordføreren ikke forstået det på den måde, eller kan ordføreren ikke forstå det på den måde?
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-26:
Nu vil jeg gerne lige have lov at sige, at jeg har siddet i Folketinget i 15 år, og jeg tror, at jeg har deltaget i mindst ti regionalpolitiske debatter også omfattende landdistrikterne, så det er et emne, vi har vendt og drejet.
Hr. Hedeboe ligesom antydede, at jeg ikke følte, at samfundet som sådan – det er altså staten – har et ansvar for, hvad der foregår rundtomkring.
Selvfølgelig har det da det, og det er derfor, vi lovgiver herinde 100 dage om året.
Det er for at skabe de bedste rammer for den danske befolkning.
En af de ting, vi har lavet her i Folketinget – jeg kan ikke huske, om SF stemte for – var jo bl.a., at de, der vælger at bosætte sig i yderområderne og som følge deraf får langt til arbejde, har fået nogle ekstra store kørselsfradrag i forhold til andre.
Det var en af de måske små ting, som vi alligevel gjorde for at animere folk til også at bosætte sig i et yderområde, for så kunne de få noget ekstra i kørselsfradrag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
Jeg vil godt bare have retorikken på plads, for vi er mere interesseret i erhvervsudviklingen rundtomkring.
Det er fint med infrastrukturen, men det vigtige er erhvervsudviklingen derude.
For at der skal kunne ske en lokal igangsætning derude – de kan ikke bare lave ideerne af ingenting – skal der være lagt nogle rammer til rette, og det er det, det her forslag drejer sig om.
Vi vil lægge mulighederne ud, så man lige præcis kan sætte i gang.
Det er ikke et spørgsmål om statsstøtte.
Det er et spørgsmål om igangsætningsstøtte.
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-26:
Nu har SF og andre partier her i Folketinget holdt sig langt væk fra kommunalreformen, og jeg lægger ikke skjul på, at det havde været en lykke for Danmark, hvis der havde været et stort, bredt flertal bag kommunalreformen.
Det ønskede hverken Socialdemokratiet, SF eller for den sags skyld De Radikale.
Men hele ånden og ideen i kommunalreformen er jo bl.a. noget, det her forslag indeholder.
Økonomi- og erhvervsministeren, som står i salen i øjeblikket, har været med til på positiv vis at få sat en lang række ting i gang omkring de såkaldte vækstfora, som på en lang række områder også gerne skulle gavne yderområderne.
Netop erhvervsudviklingen slås der nu på i spørgsmålet til mig.
Det er jo en ledestjerne for os at få en erhvervsudvikling i gang, men det kræver også i yderområderne, at der er rigtig gode vejforbindelser til de pågældende områder.
Man knipser ikke bare lige med fingeren, og så ligger der en stor fabrik et sted.
De, der investerer i erhvervsvirksomheder, vil også være sikre på, at de ligger rimelig centralt i forhold til at komme frem til motorveje og baner osv. osv.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
Kan ordføreren medgive, at det, at vi er gået fra nogle amter, som havde nogle muligheder for dynamik, over til nogle regioner, som ikke har særlig mange handleredskaber, er en mere stiv og mindre dynamisk form, som godt kan sætte yderområderne skakmat?
Så har vi fået nogle vækstfora, som ordføreren lægger meget vægt på, men de er lige præcis meget topstyrede, kan vi sige.
Kan ordføreren ikke medgive det?
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Hr. Poul Henrik Hedeboe må ærlig talt undskylde mig, men jeg kan ikke se, at den nye struktur, hvor amterne bliver nedlagt, og hvor nogle opgaver bliver lagt ud i regionerne, men hvor hovedopgaverne bliver lagt ud i kommunerne, på nogen som helst måde skulle sætte yderområderne i en dårligere situation.
Vækstfora er da efter min bedste overbevisning ikke topstyrede.
De består af en samling folk fra lokalområdet, fra de forskellige grene.
De samles i et vækstfora, og der kan de bedst pege på: Hvor skal der gøres en indsats lige nøjagtig her i vores område for at få det bedste ud af det?
Det har jeg utrolig svært ved at se skulle være topstyret, og jeg har meget, meget svært ved at se, at det kommer langt væk fra yderområderne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
så får de på den måde også et fokus imod de områder.
Eller er ordføreren med på at lave en decideret målretning i aktiviteter, så man simpelt hen afsætter midler og siger: Det her er øremærket til yderområder?
Det ville vi være med på.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Jeg mener stadig væk ikke, at en stor by i et område som en region er til nogen skade, for selvfølgelig har enhver region brug for en dynamo.
Det har vi alle sammen, og det har vi over hele landet.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke både på Lolland-Falster, i Sønderjylland, i Vestjylland og i Nordjylland har brug for nogle helt lokale indsatser for at få nogle områder op i fulde gear.
Bornholm har også været nævnt nogle gange.
Der skal der gøres en fælles indsats, og vi er også fuldstændig med på at arbejde langsigtet på at få den indsats gjort, men stadig væk mener vi, at forankringen altså bedst kommer helt derude, hvor skoen trykker.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Mener hr. Allan Niebuhr med den tale, der blev holdt her for et øjeblik siden, at det løser problemerne for disse kommuner, der ligger i udkantsområderne, og som har den overarbejdsløshed på 8.000-9.000 personer?
Det er da et voldsomt problem, som man må have nogle helt andre svar på end at sige, at det bliver klaret med den nye kommunalreform.
Det må da indrømmes.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Jeg har ikke sagt, at alle problemerne klares med den nye kommunalreform.
Jeg sagde netop, at den nye kommunalreform i sig selv ikke løser de grundlæggende problemer omkring infrastruktur og uddannelser, for de skal stadig væk bearbejdes.
Det ligger også i regeringens oplæg, at vi satser på regionale uddannelser, og det er derfor, at der ligger alle former for forskellige uddannelser der, både center for videregående uddannelse og arbejdsmarkedsuddannelser, og at der i enhver region er et universitet til videregående uddannelser.
Det er vores mål, at der skal gøres en indsats for, at netop uddannelse kommer ud i alle områder af Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Undersøgelserne viser også, at der er behov for 10 pct. flere faglærte bare om 10 år.
Der bliver ikke brug for 10 pct. ufaglærte.
Det er altså et flyt, der skal ske.
Det at få løst den opgave hænger jo slet ikke sammen med det, der sker i øjeblikket, når man ser, at færre kommer ind i erhvervsuddannelsen.
Under den her regering ser vi jo i øjeblikket et fald.
Vi var nede på, at alene 20 pct. ikke fik en uddannelse, nu er det oppe på 30 pct.
Det går jo den fuldstændig forkerte vej.
Undersøgelsen viser, at det, der er brug for, hvis man skal løse de problemer, der er derude, er, at man har uddannet arbejdskraft, og at det så også får den virkning, at virksomhederne får lyst til at etablere sig derude.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Jeg synes ikke, at jeg på nogen måde har sagt, at det her er en opgave, der umiddelbart er løst.
Jeg sagde netop, at vi under ingen omstændigheder negligerer, at der er en opgave at løse for yderområderne.
Jeg mener også, det er skitseret, at det er noget af det, vi ser meget på og gerne vil gøre.
Men det, der ligger som den store forskel i det her for nu at holde os til beslutningsforslaget, er jo netop som tidligere nævnt, at vi ønsker en lokal forankring af de ting, der skal sættes i gang, og vi ser det her beslutningsforslag som en mere central styring af, hvor indsatserne skal gøres.
Det er det, der er den store forskel på det, vi gerne vil, og det, vi mener der ligger i det her beslutningsforslag.
Morten Bødskov (S), 2006-01-26:
En ting er, at man ikke har forberedt sit beslutningsforslag på kritiske spørgsmål.
Noget andet er, at man i anden omgang får mulighed for at svare her.
Det gør man så heller ikke.
Jeg vil bare bede hr. Holger K. Nielsen bekræfte, at det arbejde, der er sat i gang, eksempelvis om et nyt regelgrundlag for PET, og det arbejde, der nu kører i det her Wendler Pedersen-udvalg om PET's og FE's registreringer, er sat i gang under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering.
Det blev fremhævet i min ordførertale, hvor jeg sagde, at det måske var et bedre grundlag for at diskutere de spørgsmål, som bliver rejst i beslutningsforslaget.
Kan vi som minimum, hvis hr. Holger K. Nielsen eventuelt lige hælder den der kop koldt vand over hovedet, der står deroppe, få bare et nogenlunde seriøst svar på de spørgsmål, vi har stillet?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
Jeg beklager, at jeg missede det, for så fratog jeg jo i virkeligheden hr. Allan Niebuhr et ekstra spørgsmål, og det var ikke meningen.
Med hensyn til yderområderne og vækstfora må der åbenbart være flere yderområder, for vi færdes tilsyneladende ikke helt de samme steder.
Jeg har altså hørt, at i yderområderne er man skeptiske og har lidt angst for fremtiden, fordi yderområderne ikke er prioriterede via vækstforaene, fordi vækstforaene dækker nogle meget store områder, og fordi det er topfolk, der sidder i dem.
Hvis vi kigger politisk på dem, er det en meget snæver række partier, så alle nuancerne ikke er med; hvis vi kigger kønsmæssigt på dem, er der rigtig mange mænd og meget få kvinder, og hvis vi kigger på repræsentationen af store og små virksomheder, er der virkelig en overvægt af de store.
Derfor er der en fare for, at de kan blive for stive, og at de ikke er målrettet yderområderne.
Afstemning
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Så skal jeg sige som min anden korte bemærkning, at det andet, jeg spurgte om, var, om SF ikke tror på fremtiden for yderområderne via de vækstfora, som man ude lokalt glæder sig til at få i gang, så den lokale forankring kan komme til at spille ind.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
For at tage det sidste om økologi først: Vi er som sagt en konstruktiv, aktiv opposition, og derfor er der fortsat håb for økologien.
Men jeg har faktisk glemt det første spørgsmål, må jeg sige.
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-26:
Nu tager hr. Vernersen normalt, når han taler både her fra talerstolen og nede fra sin plads, så mange emner op, at jeg er nødt til at udvælge ét af områderne.
Lad mig tage min egen kommune, Ringsted Kommune, som eksempel.
Den er Sjællands største kommune geografisk set, altså før den nye kommunalreform.
Vi nedsatte fra den første dag i 1970, da den kommune kom til verden, et landdistriktsudvalg – det er stort set berømmet over det ganske land – fordi vi så det som en udfordring for os i Ringsted, at landet kom til at virke sammen med byen.
Og de dele – jeg vil selvfølgelig ikke nævne dem ved navn – vi følte var lidt forsømte i landområderne, har vi stille og roligt i tæt samarbejde og i tæt dialog med beboerne i de berørte områder rettet op.
Vi har haft lokalråd, som vi har arbejdet tæt sammen med.
Det går rigtig godt hjemme hos os, og andre kan lære af det, også i relation til den nye kommunalreform.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Jeg skal medgive hr. Poul Henrik Hedeboe, at et godt og velfungerende demokrati har brug for en konstruktiv opposition; det kan vi ikke være uenige om.
Men når det er sagt, vil jeg spørge hr. Poul Henrik Hedeboe: Nu færdes jeg også i yderområderne, og jeg ved, at man derude glæder sig meget over vækstforaene, og at man ser meget frem til at arbejde i vækstforaene.
Men jeg kunne forstå på det, hr. Poul Henrik Hedeboe sagde nede fra sin plads for noget siden, at han mener, de er et topstyret fænomen, som ikke får nogen gavnlig virkning, og er det det budskab, hr. Poul Henrik Hedeboe mener, vi skal tage hjem og sælge i yderområderne: Dem skal man altså ikke forvente sig noget af?
Det samme gælder for det økologiske landbrug.
Her er der også en vis optimisme at spore rundtomkring i landdistrikterne, og er det også en optimisme, som vi skal skyde ned, inden der overhovedet rigtig er kommet noget i gang?
Erling Bonnesen (V), 2006-01-26:
Det var dejligt at få en bekræftelse på, at vi har en god udvikling, også på vindmølleområdet.
Tak for det.
Mit næste spørgsmål går lidt på pengespørgsmålet, som ordføreren selv bragte ind i diskussionen.
Derfor går mit spørgsmål til ordføreren på, om man ikke har lyst til at banke på døren til de forhandlinger om den nye udligningsreform, som kører netop nu.
Reformen skal tilbageføre nogle af de penge, som SF selv var med til at fjerne, og vil SF være med til at rette op på skaderne?