Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-03:
Da mit partis ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg i hans sted og på Det Radikale Venstres vegne gøre nogle bemærkninger. For det første vil jeg henvise til udenrigsministerens indlæg, som helt dækker mine synspunkter.
For det andet vil jeg sige, at denne debat startes på et forkert grundlag.
Den udrykningsstyrke, som EU diskuterer at oprette og har besluttet at oprette, som Danmark ikke deltager i, oprettes ikke i en konkurrencesituation med NATO, men oprettes i et samarbejde med NATO.
Det er det, der er hele pointen.
Og den EU-ledede operation kommer jo på tale, hvor alliancen ikke er engageret.
Dermed er der jo sådan set skudt et grundskud ind i hele hr. Peter Skaarups begrundelse for denne her debat.
Med disse få bemærkninger skal jeg derfor sige, at Det Radikale Venstre ikke kan stemme for det af hr. Peter Skaarup fremsatte forslag til vedtagelse.
Da mit partis ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, er forhindret i at være til stede, skal jeg i hans sted og på Det Radikale Venstres vegne gøre nogle bemærkninger til forespørgslen.
Lad mig starte med en tak til udenrigsministeren.
Jeg synes, det var en god tale, udenrigsministeren holdt.
Jeg er i alt væsentligt enig i udenrigsministerens analyse og holdning, og herunder, at det på nuværende tidspunkt ikke ville være rigtigt for Danmark - på nuværende tidspunkt hvor der end ikke foreligger en anmodning - at tage en endelig stilling.
Jeg tror, det er den holdning og det standpunkt, der ud fra en samlet vurdering bedst tjener danske interesser.
Jeg må så samtidig føje til, at det er meget vigtigt for mig og mit parti, at der om dette standpunkt, denne holdning, er enighed mellem Danmark og Grønland.
Jeg må tillægge det helt afgørende vægt, at danske og grønlandske holdninger i denne sag hele tiden er på det mest nøje afstemte.
Vi ved på nuværende tidspunkt med sikkerhed, at den amerikanske administration, præsidenten, har besluttet sig for at søge at udvikle et missilskjold.
Vi ved, at USA har til hensigt at bruge mange ressourcer på udviklingen.
Det har i øvrigt været klart lige siden valgkampen, hvor begge præsidentkandidater gik ind for den idé.
Kan USA udvikle et sådant missilskjold?
Det kan jeg ikke vide, men med den udvikling, der er i computerteknologien, ville det vel være naivt at udelukke, at det kan ske.
Så vi ved noget om amerikanernes holdning, men vi ved ikke, hvilket system de sluttelig kunne tænkes at beslutte sig for.
Er det eksempelvis et mobilt eller et stationært eller en kombination?
Vi ved ikke, hvornår et sådant system kan opstilles.
Sandsynligheden taler for, der går mindst 10-12 år, før det kan være operativt.
Vi ved især ikke, og det er det mest afgørende, under hvilke politiske omstændigheder et missilskjold eventuelt opstilles.
Sker det ensidigt?
Det vil jeg advare imod, det vil jeg tage afstand fra, men det kan jo også tænkes, at det besluttes som led i en større international aftale omfattende f.eks. store nedskæringer i arsenalet af langtrækkende atommissiler og også eventuelt omfattende en revision af ABM-traktaten.
Det er altså især vores uvidenhed på nuværende tidspunkt om de storpolitiske omstændigheder, hvorunder et missilskjold eventuelt opstilles, der gør, at jeg er enig med den danske regering i den holdning, den indtager.
Jeg hilser meget velkommen, hvad præsident Bush sagde om intensive konsultationer med de europæiske allierede, med Rusland og med Kina.
Og lad mig gøre nogle bemærkninger om truslerne imod freden i det hele taget.
Dem er der jo mange af: fattigdom, uligheder, epidemier, mangelen på demokrati, mangelen på respekt for menneskerettigheder, etniske og religiøse modsætninger, biologiske og kemiske våben, a-våben.
Men spredningen af atomvåben og spredningen af missilteknologi hører også til truslerne, og især hører det til truslerne, at hensynsløse og upålidelige diktatorer får rådighed over masseødelæggelsesmidler.
Det er en trussel, man er nødt til også at tage alvorligt ved siden af alle de andre.
Til sidst en bemærkning om forholdet til Kina.
Det er rigtigt, at der er svære uoverensstemmelser vedrørende Taiwan.
Der var uoverensstemmelser vedrørende overflyvning, spionfly osv. Og om menneskerettigheder.
Ja, det er der.
Men forholdet til Kina er ikke sort i sort.
Kina har i de senere år i FN's Sikkerhedsråd indtaget en mere konstruktiv holdning og har ikke blokeret eksempelvis for fredsbevarende operationer, som de vel tidligere ville have gjort.
Kina udvikler sin økonomi.
Kina søger optagelse i WTO, og Kina er på vej til at indtage en mere normal position i verdenssamfundet.
Det hører med til billedet af kineserne, at de også er stærkt afhængige af USA i økonomisk henseende.
Derfor er der også, ved at Kinas forhold til det internationale samfund normaliseres, tale om et mere giv og tag-forhold imellem Kina, USA og os andre.