runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Fergo (V), 2003-04-11:
Nu fortæller hr. Jann Sjursen Folketinget, at der ikke ligger en skjult synodal ordning, en fødsel af en synodal ordning, i forslaget, det er overhovedet ikke det, det går ud på.
Det er alene et spørgsmål om at få redt de økonomiske tråde ud, altså at få fundet ud af, hvad det er, statens tilskud skal gå til i folkekirken.
Jeg forstår også, at hr. Jann Sjursen er helt enig i det princip, der er i øjeblikket, at staten økonomisk understøtter folkekirken.
Men hvad skal pengene gå til?
Det er det, hr. Jann Sjursen vil have nedsat en ret så stor kommission, der skal se på.
En kommission bestående af masser af menighedsrådsmedlemmer, af repræsentanter for biskopperne, de kirkelige retninger, menneskerettighedseksperter og mange flere.
Hvis det nu bare er for at finde ud af, hvordan den økonomiske støtte til folkekirken skal være i fremtiden, så forstår jeg ikke, at hr. Jann Sjursen og Kristeligt Folkeparti ikke er tålmodige og venter på at se, hvad der kommer ud af regeringens udvalg med hensyn til et bloktilskud.
Det er, fordi hr. Jann Sjursen er så utålmodig og ikke vil vente på det, at man får den mistanke, at der ligger noget andet til grund for dette forslag.
Det må der gøre, for
hvis det blot var for at få redt de økonomiske tråde ud og den form, støtten skulle gives under, og det, støtten skulle gives til, så havde hr. Jann Sjursen været jublende glad over regeringens initiativ med at nedsætte et bloktilskudsudvalg, og så havde hr. Jann Sjursen set frem til det og ventet med at tage den debat til efterfølgende. Så der må være en anden hensigt med det her forslag.
Det er min bedste overbevisning, for ellers ville det ikke være kommet på det her tidspunkt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-04-11:
Hr. Jann Sjursen er overrasket over, at det nu har udviklet sig til en drøftelse om synodekirke mellem kirkeministeren, Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører, og deri er det, som om hr. Jann Sjursen lægger, at Venstre også skulle være blevet omvendt i forhold til sidst.
Dertil må jeg svare:
Men hr. Jann Sjursen har ret i, at det var en langt mere kedsommelig debat sidste gang.
Der var også en anden minister.
Der var et andet stort regeringsparti.
Men vi er altså gået mere i dybden i vore indlæg i dag både kirkeministeren og Venstres ordfører og andre ordførere.
Men der er ikke sket nogen ændringer; der er ikke sket nogen omvendelse.
Jesper Langballe (DF), 2003-04-11:
Hr. Jann Sjursen svarede overhovedet ikke på mit spørgsmål, men på noget helt andet, og det synes jeg da faktisk er utroligt.
Det kan godt være, at det er hr. Flemming
Kofod-Svendsen, der for 3 år siden har skrevet den tekst, vi diskuterer, men jeg må gå ud fra, at hr. Jann Sjursen, når han fremsætter forslaget, har læst bemærkningerne til det. Det tager jeg så alvorligt, at jeg diskuterer en detalje i det og vil stille hr. Jann Sjursen spørgsmål herom.
Det fremgår her, at man vil tilbage til tilstanden fra før 1919, hvor folkekirken var selvfinansierende.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at man ikke sådan kan købe folkekirkens jord tilbage og genindføre tiende.
Så er det, jeg spørger hr. Jann
Sjursen: Mon ikke snarere man vil komme tilbage til tilstanden før 1536, hvor kirken var en selvstyrende og selvberoende magtfuld størrelse?
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-11:
Til det sidste spørgsmål: Jeg tror nu, uanset hvad man måtte ønske sig, at det er svært at komme tilbage til en tid, der var.
Det er svært, når vi er i 2003, at nå tilbage til tiden
engang i 1500-tallet, uanset hvor stærkt man kunne ønske sig det. Så når vi foreslår, at der skal nedsættes en kommission, er det jo sådan set for at finde ud af, hvordan folkekirken kan blive selvfinansierende, som vi rigtigt nok siger det i bemærkningerne, og på hvilke vilkår, men sådan så vi altså får en model 2000-og-et-eller-andet og ikke en model 1536.
Sådan er det.
Til fru Birthe Rønn Hornbech
omkring omvendelsesspørgsmålet: Jeg tror sådan set heller ikke, at Venstre har ændret holdning i forhold til det, der er blevet sagt.
Man var ikke inde på spørgsmålet denne gang, men jeg konstaterede tidligere i debatten, at Dansk Folkeparti havde ændret holdning i forhold til, hvad man tilkendegav sidst, og det synes jeg sådan set er fair nok.
Det bliver efter hr. Jesper Langballes mening til, at jeg ikke vil diskutere vores forslag, men på det tidspunkt, hvor jeg tog ordet i forhold til hr. Jesper Langballe, var det jo for at finde ud af, hvad Dansk Folkeparti mente, og hvorfor man havde ændret holdning.
Det synes jeg da sådan set var fair nok i forhold til den måde, debatterne foregår på i Folketinget.
Men jeg konstaterer bare, at det, der jo er sket siden dengang, er, at der er nogle partier, som er blevet endnu mere fasttømret i deres overbevisning om, at der overhovedet ikke må ske noget i vores folkekirke.
Den skal være, som den var - stort set ingen forandringer.
Sådan oplever jeg bare ikke græsset gro, for nu at bruge hr. Jesper Langballes ord, i de folkekirkelige sammenhænge, slet ikke.
Jeg siger ikke, at vi skal have det helt vilde, men jeg oplever faktisk, at mange er indstillet på forandring, og det er faktisk det, vi lægger op til i vores forslag.
Når ministeren mener, at jeg er utålmodig, og at jeg bare kunne se på det udvalgsarbejde, der er igangsat under regeringens økonomiudvalg, jamen så har ministeren jo selv tidligere svaret på, hvorfor jeg ikke er tilfreds med det.
Fordi vores forslag lægger op til, at der skal ses på flere temaer end det, som indgår i kommissoriet for det udvalg, der er nedsat af regeringens økonomiudvalg.
Det har ministeren sådan set selv givet svaret på i sin kommenter til Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag.
Tove Fergo (V), 2003-04-11:
Jeg kan ikke lade være andet end at bede om ordet igen.
Det, der kaldte mig herop, var, at hr. Jann Sjursen sagde, at regeringspartierne ikke ønsker, at der skal ske noget, og at alt bare skal blive, som det er.
Det tror jeg ikke hr. Jann Sjursen kan mene.
Det må være sådan lidt med ryggen mod muren i en debat, når hr. Jann Sjursen kommer med sådan en udtalelse, for vi kan jo læse en kronik i Kristeligt Dagblad i dag, hvor en af landets biskopper synes, at der sker alt for meget på det kirkepolitiske område i folkekirken.
Der er blevet fremsat et ret stort, omfattende lovforslag til en reform at menighedsrådsarbejdet, decentralisering, økonomiske rammebudgetter for menighedsrådene, mere folkestyre i folkekirken.
Så siger hr. Jann Sjursen endnu en gang, at det er et udvalg under regeringens økonomiudvalg, nej, det er ikke et udvalg under regeringens økonomiudvalg.
Det er et udvalg, der er nedsat af kirkeministeren med forskellige repræsentanter, en biskop udpeget af biskopperne, formanden for Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer, formanden for Den Danske Provsteforening og nogle embedsmænd, der sidder og ser på, hvordan bloktilskudsmodellen kunne udmøntes.
Så jeg tror nok, at der sker noget på det her område, må jeg sige til hr. Jann Sjursen.
Der sker måske endda så meget, at det kan være svært for i hvert fald en enkelt af biskopperne at kapere det.
Det er det, han giver udtryk for i en kronik i Kristeligt Dagblad i dag.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-11:
Det kan nok ikke afvises, formand.
Selvfølgelig sker der noget.
Det var nogle generelle betragtninger, som jeg gjorde mig før.
Men det er tænkt lidt i forhold til de punkter, som vi tager op i vores beslutningsforslag om en kommissions nedsættelse.
Der antager vi, at der skal tages flere temaer op end det, som fremgår af det udvalg, som ganske vist er nedsat af Kirkeministeriet, som ministeren også rettelig siger, men som så er blevet besluttet skulle nedsættes af regeringens økonomiudvalg.
Så er vi vel enige om sagens gang.
Det, der er lidt forunderligt ved hele den debat, er, at udgangspunktet ikke er Kirkeministeriets beslutning, det er regeringens økonomiudvalg, der har besluttet det.
Så meget tror jeg da, at jeg har ret, hvis jeg tænker tilbage på de papirer og de diskussioner, vi har haft fra Kirkeudvalgets side.
Det er lige præcis der, forskellen er på den tålmodighed, ministerens udviser, og det, ministeren kalder min manglende tålmodighed.
Men min manglende tålmodighed skyldes altså, at kommissoriet for det af Kirkeministeriet nedsatte udvalg er begrænset i forhold til de problemstillinger, som vi har ønsket at tage op.
Men jeg er enig i de for så vidt kloge ord, som formanden sagde for lidt siden, at resten af debatten måske med fordel kan foregå i Kirkeudvalget, og vi kan få stillet nogle spørgsmål til ministeren og så få svar på dem.
Så jeg vil takke for debatten fra min side.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-11:
Jeg skal gøre det kort, for vi har jo haft lejlighed til at diskutere ligestilling for ganske kort tid siden, men takker dog for SF's mulighed for, at vi sætter fokus på et vigtigt område, nemlig ligestilling og hvad man kan gøre for at sikre, at der kommer flere kvinder i toppen af dansk erhvervsliv og generelt på ledende poster.
Jeg vil dog starte med at sige, at Venstre ikke kan støtte det forslag, der er fremsat fra SF, og det kan Venstre ikke af den meget klare grund, at vi jo for 10 dage siden havde en lang debat i Folketingssalen om ligestilling. Her drøftede vi bl.a. den ligestillingsredegørelse, som ligestillingsministeren kom med, og der står meget klart i den, at man for 2003 har et særligt indsatsområde for lighed i ledelse, politik og forskning.
Det er mange af de konkrete ting, der er lagt op til i beslutningsforslaget, og derfor må jeg sige, at det virker en smule besynderligt at fremsætte forslaget, for regeringen har jo allerede taget initiativ til netop at sætte fokus på det område.
Jeg vil så godt anerkende vigtigheden af, at man sikrer og arbejder for, at der kommer flere kvinder på ledende poster.
Udenlandske undersøgelser viser jo også - bl.a. har den amerikanske professor Roy Adler konkluderet det i en undersøgelse - at de virksomheder, der har kvindelige ledere, klarer sig godt også økonomisk.
flere kvinder ind i erhvervslivet og får større poster, end de måske har i dag.
Men det er altså vigtigt, at det her er en holdningsændring.
Det er ikke noget, man kan lovgive sig ud af.
Det er Venstres principielle holdning til det her spørgsmål.
Jesper Langballe (DF), 2003-04-11:
Jo, det kan jeg til fulde bekræfte.
Overhovedet at tage stilling til det her spørgsmål kræver, at man er i stand til, om jeg så må sige, at høre det folkekirkelige græs gro.
Det kræver en viden og en fornemmelse for, hvad folkekirken er, som Kristeligt Folkeparti tilsyneladende ikke i nogen særlig grad er i besiddelse af, men derfor kan vi andre jo godt være det, når vi tager stilling til Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag.
Det er ikke ganske nemt at tage stilling til.
Det er især ikke nemt at tage stilling til for hvem som helst, hvad det er, der ligger bag alle de tilsyneladende smukke formuleringer, nemlig en kirkemodel, som ikke er den lille mands, den almindelige barnedøbtes kirke, men er de frommes, de højtråbendes, de helliges kirke, dem, der har patent på at være kirken og bestemme, hvad der skal ske i kirken. Ganske tydeligt er det den vej, røgen driver, og det skal man altså bare have et vist blik for at kunne se.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-04-11:
Kan hr. Jesper Langballe ikke bekræfte, at der har været et omvendelsesbehov, og at det er dem, der har behov for omvendelse, der står forrest i køen i den danske folkekirkes tro.
Det tror jeg at hr. Jesper Langballe godt kan bekræfte.
Det er jo, hvad man må finde sig i i politik - drillerierne fra hr. Jann Sjursen.
Men er hr. Jesper Langballe ikke enig med mig i, at det faktisk kræver ret dybtgående kendskab til den danske folkekirke at kunne gennemskue hr. Jann Sjursens bemærkninger, og vi efter det, vi har hørt fra hr. Jann Sjursen i dag, så måske kunne blive i tvivl om, hvorvidt han selv er klar over, hvad det er, han lægger op til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-11:
Kristeligt Folkeparti har fremsat et forslag med helt konkrete bud på, hvordan man kan forsøge at komme problemet til livs i staten og i offentlige udvalg og kommissioner.
I Enhedslisten går vi ind for, at hvis to personer har samme kvalifikationer, kan arbejdsgiveren vælge den ene på grund af kønnet.
Sådan er det til dels allerede i børneinstitutionerne og på skolerne, hvor der er en overvægt af kvinder.
Her foretrækker man en mand, såfremt to ansøgere har samme kvalifikationer, og i nogle sammenhænge har man oven i købet set, at man har foretrukket manden, på trods af at han ikke havde samme kvalifikationer som de kvindelige ansøgere.
Sådan bør det være på alle arbejdspladser.
Sådan bør det være ved besættelse af alle stillinger, både i det offentlige og i det private, sådan bør det også gælde for kvinder, og jeg tror, at det offentlige må gå foran på området.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget beskriver Kristeligt Folkeparti en svensk sag, hvor en professorstilling skulle besættes.
Det blev en kvinde, der havde ringere kvalifikationer end de mandlige ansøgere, som faktisk blev valgt og ansat, men det blev efterfølgende underkendt af EF-Domstolen.
Ud over at jeg selvfølgelig synes, det er fuldstændig grotesk, at EF-Domstolen skal blande sig i svenske forhold, synes jeg faktisk, at Domstolen traf den rigtige beslutning.
For det første fordi man selvfølgelig skal ansætte den mest kvalificerede - det må være udgangspunktet - og for det andet fordi jeg faktisk mener, at det underminerer viljen til ligestilling
, hvis det er sådan, at man i alle situationer pr. automatik lader kønnet gå forud for kvalifikationerne.
Jeg er glad for, at Kristeligt Folkeparti trækker den streg i sandet, også når det handler om at indføre kønskvotering,
på trods af at ministeren og Venstres ordfører heroppefra har givet udtryk for, at de tror, det er en del af forslaget.
Nok er der behov for at bryde barrierer ned og for at anvende den nuværende lov om ligebehandling bedre, men anvendelse af positiv særbehandling skal altså balancere på ligeværdets knivsæg, som Kristeligt Folkeparti også lægger vægt på, og den balance skal være på plads.
Jeg mener, at Kristeligt Folkeparti har fundet balancen fint med dette forslag.
Man indfører positiv særbehandling, men det vil selvfølgelig altid være kvalifikationerne, der tæller, og derfor kan Enhedslisten støtte forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-11:
Det er jo ikke uinteressant at diskutere med fru Birthe Rønn Hornbech, ej heller på det her område, så det ser jeg da frem til også under udvalgsbehandlingen.
Men jeg synes alligevel, at jeg i forbindelse med debatten her gerne vil stille fru Birthe Rønn Hornbech nogle spørgsmål. Jeg er selvfølgelig fuldstændig enig i, at et flertal har lov til at indrette sig, som man vil.
Og fordi noget er historisk betinget, skal det ikke nødvendigvis ændres i dag. Vi taler ikke for, at den nuværende folkekirkeordning er så ganske forfærdelig, at den ikke kunne videreføres, hvis det var det.
Men vi foreslår nogle praktiske ændringer, ikke mindst for at få mere klarhed over, hvad der er folkekirkens økonomi og ansvar, og hvad der er statens økonomi og ansvar i den her sammenhæng.
Det synes jeg faktisk, også hvis man tænker på de diskussioner, vi har haft i Kirkeudvalget sidste år, var noget, der måske kunne appellere til fru Birthe Rønn Hornbech.
Alt andet lige må man sige, at når regeringens Økonomiudvalg selv har sat et arbejde i gang på det her område, så kunne noget tale for, at der i virkeligheden er behov for at se på det.
Mener fru Birthe Rønn Hornbech ikke også, at det er det, der er baggrunden for, at regeringen selv har kastet lys over lige præcis det felt her?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-04-11:
Jojo, praktiske ændringer, men det mener hr. Jann Sjursen jo ikke alligevel.
Det er nogle ret så omfangsrige bemærkninger, det påskønner jeg, for så kan man se, hvad hensigten er.
Det er jo ikke kun de synlige elementer, jeg taler om i selve beslutningsforslagets tekst på forsiden, jeg taler også om bemærkningerne.
Men det er krusninger på overfladen i forhold til det helt fundamentale om, hvad den danske folkekirkes ordning skal være.
Det er jo ikke krusninger på overfladen, det, hr. Jann Sjursen kommer med, når man begynder at dykke ned i det.
Og i hvert fald med de forudsætninger og den kærlighed, jeg har til den danske folkekirke, så siger det mig altså, at det i hvert fald er meget fundamentale ændringer, hr. Jann Sjursens ideer vil føre til.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-11:
Jeg er da enig i, at det ikke bare er krusninger på overfladen, det ville da også være at underspille det formål, vi har fra Kristeligt Folkepartis side med beslutningsforslaget og kommissionsnedsættelsen.
Men ligefrem at sige, at det næsten rokker ved det hele, synes jeg måske er at gå i den anden grøft. Men i forhold til diskussionen om menneskerettighedsspørgsmålet, og i den sammenhæng ikke mindst de bemærkninger, som vi har gjort i forbindelse med den civile registrering, som vi så foreslår overflyttet til anden og civil myndighed, vil jeg godt spørge, om fru Birthe Rønn Hornbech ikke kan se andre perspektiver end blot menneskerettighedsaspektet, som fru Birthe Rønn Hornbech påpeger her.
Der var faktisk for nylig i Kristeligt Dagblad en undersøgelse - selv om det ikke skal være det afgørende i den her sammenhæng, men det er alligevel interessant, synes jeg - der viste, at der var et flertal af præster, der ønskede, at den civile registrering blev overflyttet til kommunerne.
Man kan jo også med rette spørge, om det i virkeligheden er en kirkelig opgave.
Jeg kender godt de historiske begrundelser herfor, men er det i dag en kirkelig opgave, som vi skal lade blive hos folkekirken, hvis den kunne løses lige så godt hos kommunerne?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-04-11:
Nu vil jeg nødig udvise akademikerarrogance, men jeg vil alligevel sige, at når man har studeret retsvidenskab på Københavns Universitet, så har man også lært lidt om statistik og empirisk forskning.
Og sådan en rundringning til et lille antal præster af en journalist, der har ét formål, det betragter vi hverken som videnskabelig sandhed eller Sandheden med stort S.
Jo, jeg kan sagtens se andre perspektiver, hvis man nedlægger civilregistreringen.
Det bliver meget dyrere, det bliver dobbeltregistrering, det bliver ringere service, og det bliver meget længere fra borgerne.
Jeg giver ikke fem flade øre for den rundspørge, den er i øvrigt også senere skudt ned af nogle præster.
Så at komme med sådan en af de der sædvanlige rundspørger fra en journalist - undskyld hr. Bjerager, chefredaktør på Kristeligt Dagblad - men jeg siger det altså alligevel.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-11:
Det er jo for så vidt ærgerligt, at vi ikke kan drage ham ind
i debatten.
Men uanset det, så sagde jeg rent faktisk også i mit indlæg, at det ikke var det, der skulle afgøre sagen, om Kristeligt Dagblad har foretaget en rundringning eller ej.
Men man må da rent principielt spørge, hvorfor i alverden præster, og kordegne, hvis det endelig er det, skal bruge deres tid på civil registrering og ikke tid på det, som i virkeligheden er kirkens opgave.
Det er jo det helt principielle, må jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech, så vi kom lidt videre og ikke bare stod og hoverede over det ene og andet eller nedgjorde undersøgelser osv.
Det kan vi godt gøre, det kommer vi bare ikke videre i debatten med.
Men man må da ret beset spørge, hvorfor i alverden det skal være en kirkelig opgave at foretage den civile registrering?
Det er det ikke i Sønderjylland i dag, og der går det mig bekendt ganske udmærket, også for folkekirken i øvrigt.
Så hvis vi skal komme videre i den her debat på et lidt andet grundlag, så bliver vi også nødt til at tage debatten mere principielt, og så lad os da bare glemme
Han kan alligevel ikke deltage i den her debat.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-04-11:
Jeg synes, at hvis man vil ændre noget, så har man også bevisbyrden for, at det bliver bedre.
Og det bliver ringere, og det bliver dobbeltarbejde.
Og hvorfor skal præsterne, og hvorfor skal kordegnene?
Ja, de skal alligevel føre et medlemsregister, og folkekirken er ikke alene majoritetskirke, men der er vist ingen kirke i verden ud over de nordiske lande, der har så stor tilslutning som den danske folkekirke.
Nu så jeg, at Kristeligt Dagblad havde travlt med at sammenligne med den engelske ordning, og det næste bliver vel, at de sammenligner med den tyske ordning.
Men vi skal altså lige huske, at de nordiske ordninger er karakteriseret ved, ikke blot at et meget, meget, meget stort antal statsborgere er medlemmer, men også at det er meget få, der er medlemmer af andre.
Der er ingen andre trossamfund, der overhovedet i tal vil kunne gøre den danske folkekirke rangen stridig.
Men det er altså også et medlemsregister med kirkelige oplysninger, og det ville da også være lidt pudsigt, om man nu pludselig skulle have to gange registre for 90 pct. af befolkningen.
Jeg synes, at hr. Jann Sjursen mangler at dokumentere, at en sådan ordning skulle blive bedre.
Den bliver ringere for borgerne.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-11:
Jeg synes selvfølgelig, det er spændende med det forslag, som fru Karen Klint lancerer på Socialdemokratiets vegne, og det må vi komme tilbage til, når det foreligger.
Men jeg vil ikke undlade at sige, at en af grundene til, at vi har valgt stort set at genfremsætte det forslag, vi har til behandling nu, fra folketingssamlingen 1999-2000,
bl.a. er de nye meldinger fra Socialdemokratiet og også fra Det Radikale Venstre, som har, om man så må sige, givet os lidt blod på tanden, nu hvor de to partier er kommet i opposition.
Derfor synes jeg da, det kunne være interessant, hvis fru Karen Klint kunne løfte lidt af sløret for, hvordan Socialdemokraterne stiller sig til de enkeltelementer, der er i Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag.
Jeg har forståelse for, at man kommer med et andet forslag, men jeg synes måske alligevel, det kunne være interessant for Folketinget at høre, hvor Socialdemokratiet sådan helt aktuelt står med hensyn til nogle af de forskellige elementer, der indgår i det forslag til kommissionsnedsættelse, som vi har på bordet i dag.
Karen J. Klint (S), 2003-04-11:
Jeg takker for muligheden, men skal jeg citere, hvad der står i vores arbejdsprogram i dag, og der står faktisk meget klart - der er 21 linjer - at vi ikke agter at pille ved relationen mellem stat og folkekirke.
Og det er spørgsmålet, om det samfund, vi lever i i dag, trods alt ikke også gør, at vi i hvert fald skal overveje, hvilken politik vi skal have fremover.
Vi har en lovgivning nu, som piller ved nogle ting.
Vi får måske et bloktilskud til efteråret, som piller ved nogle andre ting, så fra vores side siger vi ikke, at verden skal være uforandret, men jeg vil ikke svare på, hvordan vi lander, før vi har haft debatten.
Det er faktisk derfor, vi protesterer mod, at temaerne om, hvad der skal drøftes, er fastlagt forlods.
Det kunne jo være, at der var nogle flere temaer, der skulle drøftes.
Det kunne være, at der var nogle andre temaer, der skulle drøftes.
Nogle er medlemmer af folkekirken; nogle er ateister; nogle er direkte modstandere af folkekirken; nogle er medlemmer af andre trossamfund, og så finder vi en partipolitik, der siger det, som vores repræsentative kongres siger.
Men det ændrer ikke ved, at vi gerne vil have en åben debat, og det er den debat vi gerne vil appellere til at vi får en koordineret opsamling på.