runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2000-05-02:
her i sidste øjeblik, jeg fik det i går, og vi har i dag i gruppen drøftet spørgsmålet.
Der er ikke skygge af tvivl om, at den formulering, som Kristeligt Folkeparti har givet forslaget og de bemærkninger, der følger forslaget, er ganske udmærket, og jeg synes, det nærmest må være en pligt for Folketingets medlemmer at stemme for det forslag.
Det kan jeg så se, at der er nogle, der tilsyneladende ikke synes, og det er de også i deres grundlovssikrede ret til.
Jeg har kun ganske få bemærkninger til det ændringsforslag, der er stillet af Venstre, og som er tiltrådt af Dansk Folkeparti.
Det har vores fulde tilslutning, og det stemmer vi naturligvis for, når der om et øjeblik stemmes her i salen.
Ole Sohn (SF), 2000-05-02:
Med hensyn til det af Kristeligt Folkeparti stillede forslag har vi meget sympati for intentionerne bag forslaget, men vi finder, at det vil være meget betænkeligt at sætte det ind i lovteksten, og med den begrundelse kan vi ikke støtte det. Vi mener faktisk, at bibliotekerne i dag selv foretager en kvalitativ udvælgelse af materialerne, hvorfor jeg har tiltro til, at de skal kunne forvalte biblioteksloven i fremtiden.
Dertil kommer jo, at det ville være en voldsom opgave for ministeren, hvis hun skulle sidde og kontrollere alle former for slemme film.
Jeg ved ikke, om det ville være en uoverkommelig opgave eller en belastning, det er selvfølgelig måske for meget sagt, men det ville i hvert fald være en meget voldsom opgave, og derfor mener jeg, det er rigtigt, at det er bibliotekerne selv, der administrerer det og forvalter loven.
Med den motivering kan vi ikke støtte det af Kristeligt Folkeparti stillede ændringsforslag.
Hanne Andersen (S), 2000-05-02:
Vi lægger vægt på, at armslængdeprincippet også er gældende her.
Jeg vil gerne spørge både Kristeligt Folkeparti og Venstre, der har tilkendegivet, at de ville støtte forslaget, hvor grænserne skal gå.
Hvad skal minister og Folketing bestemme i forhold til materialer?
Skal PH's erotiske historie væk fra hylderne?
Eller hvad er det, vi taler om?
Så vil jeg gerne sige om Venstres ændringsforslag: Vi har også meget stor respekt for det kommunale selvstyre.
Vi ved, der er mange biblioteker, store og små, der har et fornemt udbud på deres hylder til deres brugere, men vi ved jo også, efter at det er lagt ud til bloktilskud, at der er nogle, der tager det mere alvorligt end andre.
Så vi er temmelig betænkelige ved at sige, at når det gælder gebyr, så må de selv vælge, om det skal være højt eller lavt. Skal de kommuner, der udsulter deres biblioteker til gengæld kunne vælge, at det, de selv sætter til på karrusellerne, skal de kunne vinde på gyngerne?
Det er et temmelig upræcist ændringsforslag.
Ministerens forslag uden for betænkningen kan vi støtte.
Kim Andersen (V), 2000-05-02:
om lovsjusk; der er derimod tale om et forslag, som har været til god og grundig behandling, og hvor vi har taget os tid til at høre på de involverede kommunale parter og de mennesker i biblioteksverdenen, som i dagligdagen skal administrere lovforslaget. Vi er i Venstre positive over for lovforslaget, men vi har stillet ændringsforslag vedrørende den mellemkommunale opkrævningsmodel. Ifølge forslaget skal der kunne gives ministeren bemyndigelse til efter forhandling med de kommunale myndigheder at pålægge opkrævning ved bestilling af materialer over bibliotekernes fælles bibliotekskatalog, men her vil vi gerne i respekt for det kommunale selvstyre alene lade det være op til de enkelte kommuner og de enkelte kommunalbestyrelser at indføre en sådan betalingsmodel.
Det kommunale selvstyre er for Venstre noget helt centralt, og vi vil gerne have, at det også afspejles i denne lovgivning. Vi er i øvrigt tilfredse med, at det under udvalgsbehandlingen er fremgået af ministerens svar på vore spørgsmål, at der er tale om en samarbejdslov, for så vidt angår den mellemkommunale udligning. Vi lægger megen vægt på, at der er blevet sat minimumsgrænser på 7 pct. for folkebiblioteker og 10 pct. for centralbiblioteker, at der skal være tale om mindst 1.000 enheder kommunerne imellem, at der skal gives et varsel på 18 måneder, før der kan opkræves mellemkommunal betaling, og at der i forbindelse hermed fra den opkrævende kommunes side skal fremsættes forslag og tilbud om en samarbejdsmodel.
Det er vi meget tilfredse med, og det er tydeliggjort i svarene
fra ministeren, at der ikke hermed lægges op til, at nogle kommuner skal kunne lukrere på andre, og at vi skal have et mere centralistisk og strømlinet biblioteksvæsen. Tværtimod er det klart godtgjort i besvarelserne, at det rent faktisk er det modsatte, der lægges op til. Med disse kommentarer kan vi støtte lovforslaget.
Og vi kan støtte ændringsforslaget uden for betænkningen fra kulturministeren, og vi kan også støtte Kristeligt Folkepartis ændringsforslag uden for betænkningen.
Vi synes faktisk, det er ret og rimeligt, at vi fra lovgivningsmagtens side sætter en minimumsgrænse for, hvad der skal kunne tillades at distribuere i den offentlige sektor til børn og unge, når det drejer sig om pornografiske og voldelige materialer.
Her synes jeg det er rimeligt at vi opstiller en minimumskodeks.
Så vil jeg i øvrigt til sidst endnu en gang anbefale, at man i respekt for det kommunale selvstyre støtter Venstres ændringsforslag om, at det er kommunen og ikke ministeren, der kan indføre en bestemmelse om betaling ved brug af bibliotekernes fælles bibliotekskatalog.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-02:
Kristeligt Folkeparti har stillet et ændringsforslag uden for betænkningen, fordi vi mener, der er en mangel i det nye lovforslag.
Vi vil gerne have indføjet, at folkebibliotekerne ikke må stille materiale til rådighed eller give adgang til materiale, som i alvorlig grad kan skade mindreåriges fysiske, psykiske eller moralske udvikling, herunder navnlig materiale, som indeholder pornografi eller umotiveret vold.
Dette stykke har vi faktisk taget direkte ud af radio- og tv-lovgivningen, hvor det netop hedder, at de programmer, som sendes, ikke må skade mindreåriges fysiske, psykiske eller moralske udvikling osv.
Kvalitet, alsidighed og aktualitet i materialevalg er jo folkebibliotekernes målsætning for valg af materiale, men i Kristeligt Folkeparti mener vi ikke, at denne målsætning må tilsidesætte hensynet til beskyttelse af børn og mindreårige eller andre etiske hensyn.
Ifølge den gældende bibliotekslov har kommunalbestyrelsen et politisk ansvar i forbindelse med materialevalg, men dette ansvar nævnes ikke specifikt i L 78, og derfor mener vi, der er behov for en lovgivningsmæssigt klarere afgrænsning af alsidigheden i materialevalget over for valg af materiale, der ikke kan anses at fremme bibliotekernes formål på en etisk forsvarlig måde.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-02:
Enhedslisten kunne ikke være til stede under førstebehandlingen, hvorfor jeg her skal meddele, at vi kan tilslutte os lovforslaget, og vi skal kvittere for en række af de ændringer, der er kommet ind i forslaget, siden det kom fra UBIS.
Vi noterer med glæde, at bibliotekerne i takt med IT-udviklingen kan tilbyde lånemuligheder inden for de nye tekniske områder, cd-rom, Internet m.v.
Vi har hele tiden givet tilsagn om at medvirke til at skaffe midler til denne investering og dermed undgå, at gratisprincippet blev anfægtet.
Vi har derudover længe været af den opfattelse, at folkebibliotekerne generelt trængte til et økonomisk løft
Bibliotekerne er efterhånden et af de få steder, hvor ro, fordybelse og viden uden kommercielle hensyn kan erhverves.
Enhedslisten har under behandlingen siden lovforslagets fremsættelse været kritisk over for de dele af lovforslaget, som åbner for, at bibliotekerne kan tage betaling for visse ydelser.
Vi har været af den opfattelse, at man generelt har overvurderet indtjeningsmuligheden på det her område.
Målet må være at få brugeren til at aflevere til tiden, så det lånte kan komme i cirkulation, ikke at etablere en pengemaskine, for med det risikerer man, at de høje gebyrer kan afholde brugere fra i det hele taget at låne af frygt for overskridelser.
Vi kan derfor ikke støtte det senest stillede forslag
fra ministeren om de forhøjede maksimumrammer
Derudover kan vi tiltræde de forslag, der i øvrigt er stillet af kulturministeren og tiltrådt af et flertal i udvalget.
Vi kan endvidere støtte SF's bemærkninger til betænkningen, idet vi er enige i, at det vil være hensigtsmæssigt at ændre opgavefordelingen mellem staten og kommunerne, så der sker en statslig overtagelse af den kommunale finansiering af bibliotekskatalogiseringen.
Enhedslisten vil i de kommende år følge udviklingen på området nøje.
Med de bemærkninger stemmer vi for lovforslaget.
Samtidig skal jeg meddele, at vi derfor også stemmer imod forslaget fra Venstre og forslaget fra Kristeligt Folkeparti.
Frank Aaen (EL), 2000-05-02:
Vi kan også støtte lovforslaget, men jeg vil godt understrege det, som fru Yvonne Herløv Andersen også var inde på før: at i de drøftelser, vi har haft med ministeren, er det helt afgørende for os, at den her udskydelse af revisionen ikke på nogen måde betyder en unødig forsinkelse af afklaringen vedrørende Seruminstituttet.
Det er en sag, vi er meget optaget af, og jeg håber, vi fra ministeren kan få et tilsagn om, at den sag selvfølgelig klares hurtigt, og vi håber selvfølgelig, at der på den måde sikres et ordentligt fundament for Seruminstituttets fremtid.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-02:
Jeg synes, der ligger nogle rigtige intentioner bag det forslag, vi har til første behandling.
Der er jo påpeget en række urimeligheder, som jeg ikke synes vi bare kan sidde overhørig.
Derudover er der jo bred enighed, når det gælder det fremadrettede.
Så må vi finde klare regler.
Men jeg synes også, vi har et ansvar over for de mennesker, som med rette - og der er nogle - må føle sig dårligt behandlet, og dér synes
jeg, at vi må prøve at finde en løsning også for dem.
Jeg erkender, at der kommer afgrænsningsproblemer osv.,
men jeg synes alligevel, at vi skal gøre et forsøg under udvalgsarbejdet og virkelig finde ud af, hvor grænsedragningen skal være.
Jeg er klar over, at det kan skabe forventning hos andre, men det, at det er vanskeligt at håndtere, synes jeg ikke må afholde os fra at hjælpe de mennesker, som vi jo alle er enige om at hjælpe.
Jeg har ikke indtryk af, der er nogen, der vil forsvare nogen af de konkrete afgørelser, så selv om opgaven er vanskelig, så synes jeg, at det er det rigtige at prøve at løse den, og derfor vil vi gå til udvalgsarbejdet med en meget positiv grundholdning.
Intentionen er helt rigtig.
Så ligger der lidt undersøgelsesarbejde, og dér håber jeg, at vi magter at klare det, så vi kan få rettet op på de skævheder, som vitterlig findes.
Ole Stavad (S), 2000-05-02:
Jeg skal nøjes med her at takke samtlige ordførere, også hr. Kim Behnke, for en positiv modtagelse.
Det spørgsmål, som hr. Kim Behnke rejste i sin ordførertale,
vil jeg foreslå at vi kigger på under udvalgsarbejdet.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-02:
For ingen kan vel mene, når man har fundet eksempler på dyr, i det her tilfælde de nok så omtalte BSE-ramte kreaturer, at de så skal transporteres langt og kun kan vente på at blive brændt på særlige steder
, når der umiddelbart i nærheden findes forbrændingsfaciliteter, som kan foretage den nødvendige destruktion. Men med kravet om provenu fra forbrændingsanlæg, hvor man skal betale afgift for at forbrænde affald, selv om det er en både samfundsnyttig og overordentlig gavnlig ting, så opstår der pludselig den absurde situation, at man skal til at betale afgift for at brænde et BSE-ramt kreatur, og derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Men - og der er et men - hvorfor skal vi nu i en skattelovgivning have angivet en bestemt kvægsygdom?
Hvorfor laver man ikke en mere generel bestemmelse?
Hvorfor laver man ikke en bestemmelse, hvor man f.eks. henviser til en paragraf i den veterinære lovgivning?
Vores kloge veterinære hoveder finder nok en dag ud af, at det i virkeligheden ikke er så smart, at man nedgraver kreaturer, der har været ramt af mund- og klovesyge, men at det også er bedre, at de destrueres ved forbrænding, eller finder ud af, at tilfælde af svinepest ikke bare skal gå til destruktionsanstalter, men at de også skal brændes for at hindre smittespredning.
Sagt på en anden måde: Hvorfor laver man ikke en bestemmelse i skattelovgivningen?
Det er jo ikke
veterinærlovgivningen, vi taler om.
Hvorfor laver man ikke en bestemmelse her i skattelovgivningen, der henviser til den veterinære lovgivning, sådan at vi ikke skal bringes i den situation, at Folketinget også skal ind og involveres med lovændringer, den dag man står med forskellige dyr med andre sygdomme end lige BSE?
Så derfor en simpel opfordring til ministeren om, at man fjerner den direkte henvisning til BSE og i stedet for laver en henvisning til den veterinære lovgivning, som jo har præcise paragraffer om, hvilke sygdomme der skal behandles på hvilke måder.
Det håber jeg skatteministeren vil tage som en positiv medvirken til det her lovforslag, sådan at man har en mere generel bestemmelse, og sådan at skatteministeren ikke i tide og utide skal ulejlige Folketinget, når de veterinære forhold kræver, at der også sker speciel destruktion og forbrænding af andre dyr.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-02:
Ja, vi i Kristeligt Folkeparti er også tilhængere af sund fornuft, så vi kan støtte dette fornuftige og praktiske lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2000-05-02:
Forslaget virker som almindelig sund fornuft, og vi behøver ikke at trække tiden i langdrag.
Vi støtter lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 2000-05-02:
Da tidligere ordførere allerede har tilkendegivet, hvad forslaget går ud på, kan jeg sige på CD's vegne, at vi støtter lovforslaget og gerne medvirker til en hurtig behandling i Tinget.
Klaus Kjær (DF), 2000-05-02:
Man kan spørge sig selv, om der på nuværende tidspunkt egentlig er behov for denne her lov.
Det drejer sig om at skaffe hjemmel til at fritage forarbejdet, specificeret risikomateriale, der fremkommer ved bekæmpelsen af kogalskab, for afgift efter affaldsafgiftsloven.
Således som lovgivningen er i dag, kan dette risikomateriale forbrændes afgiftsfrit på ikkeregistrerede anlæg, hvorimod forbrænding på registrerede forbrændingsanlæg kræver, at der skal svares
en affaldsafgift.
Det findes ikke hensigtsmæssigt, at opdelingen mellem registrerede og ikkeregistrerede affaldsforbrændingsanlæg kan medføre en fordyrende transport til ikkeregistrerede anlæg.
Indtil nu er der kun konstateret ét tilfælde af kogalskab, men det kan da ikke udelukkes, at der på et eller andet tidspunkt kan opstå en hel epidemi, og så er det da meget godt, at lovgrundlaget er i orden.
Aage Frandsen (SF), 2000-05-02:
SF kan støtte lovforslaget, fordi lovforslaget tager højde for en situation, som man ikke havde tænkt på på det tidspunkt, da den eksisterende lovgivning blev vedtaget.
Derfor støtter vi forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-02:
Dette lovforslag drejer sig jo om, som de foregående talere også har været inde på, at risikomateriale i forbindelse med forebyggelse af BSE fritages for afgift i henhold til affaldsafgiftsloven.
Det fremgår af forslaget, at Fødevareministeriet har udarbejdet en bekendtgørelse om forarbejdning og bortskaffelse af specificeret risikomateriale.
Forslaget vil sikre, at materialet kan forbrændes på godkendte forarbejdningsanlæg, uden at der skal betales afgift.
Lovforslaget sikrer med andre ord, at affaldsafgiften ikke giver incitament til unødvendig transport af risikomateriale, da lovforslaget fritager for afgift på alle anlæg godkendt til forbrænding af dette materiale.
Forslaget er sund fornuft, og Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-05-02:
I Skatteministeriet arbejdes der i øjeblikket på en tiltrængt revision af lov om afgift på affald og råstoffer, men da det forslag ikke ventes at komme på bordet førend i næste samling, altså efter sommerferien, har det været nødvendigt med det foreliggende forslag til løsning af nogle helt akutte problemer, efter at den nye slagtemetode er taget i brug efter et heldigvis enkeltstående tilfælde af BSE.
Forslaget er fornuftigt ud fra både nogle praktiske og nogle miljømæssige vurderinger, og det bliver ikke længere nødvendigt af økonomiske grunde at køre efter et ikkeregistreret anlæg.
Fra Venstres side støtter vi lovforslaget, og vi bidrager meget gerne til en hurtig og effektiv udvalgsbehandling.
Bjarne Laustsen (S), 2000-05-02:
Det drejer sig om en udløber af kogalskabssagen, hvor vi nu har indført en ny slagtemetode, der gør, at vi fjerner noget risikoaffald.
Så opstår spørgsmålet om, hvordan vi skal håndtere det, og om det skal forbrændes, og dér er der et forslag om, at vi ligestiller her, sådan at de ikkeregistrede og de registrerede forbrændingsanstalter kan gøre det sådan, at der ikke skal betales afgift.
Det støtter Socialdemokratiet, og jeg skal meddele, at Det Radikale Venstre gør ligeså.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-05-02:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den meget velvillige behandling, man har givet det her lovforslag ved denne her
førstebehandling
Også det vil formentlig komme til at kræve en lovændring, som så vil komme i det nye år.
Så tak for behandlingen, og jeg håber, vi kan få en hurtig udvalgsbehandling.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-02:
Frihed 2000 støtter lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 2000-05-02:
Mig bekendt vil det være sådan, at man i en overgangsperiode skal finde frem til, hvordan man får løst problemet og finde frem til den nettoløn, som bliver udslaget af dette lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2000-05-02:
Der blev svaret lidt kringlet, men konsekvensen af loven er, sådan forstod jeg også svaret, at de overenskomster, der er i dag, skal ophæves.
Det har da nogle konsekvenser for både de ansatte og deres fagforeninger, punkt 1.
Punkt 2: Det har da absolut den konsekvens - og det vil jeg også gerne have svar på - at den nye overenskomst, der så bliver indgået, ikke må omfatte udlændinge, altså f.eks. de svenskere, der arbejder på danske færger.
Det betyder, at hvis f.eks. halvdelen af personalet på en færge er bosat i Sverige, så må de ikke længere arbejde under en dansk overenskomst. Er det socialdemokratisk arbejdsmarkedspolitik?
Frode Sørensen (S), 2000-05-02:
Jeg kan sige, at reglerne her først træder i kraft, når man
på frivillig vis har aftalt reglerne mellem arbejdsmarkedets parter.
Skulle der være nogle ting i relation til svenske søfolk, der dukker op, så må vi naturligvis se på det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2000-05-02:
Et forslag om retfærdighed og ordentlige skatteforhold kan man jo nærmest ikke være imod.
Når man så oven i købet ved, at der bag forslaget faktisk ligger en hel række urimeligheder, hvor folk er blevet dårligt behandlet, ja, så er man selvfølgelig positivt indstillet, når man ser sådan et forslag.
Der har været andre ordførere, der har været inde på, at der er betænkeligheder ved at vedtage det i den form, det har.
Her hælder jeg mest til, at det ikke er så enkelt at løse problemet, som det her er fremlagt.
Der er givetvis nogle mennesker, som med berettigelse kan rejse nogle erstatningskrav, måske også over for myndighederne - og det synes jeg deres faglige organisationer skulle prøve at hjælpe dem med - for der er sket nogle urimeligheder, men jeg hælder mest til at tilslutte mig de ting, der kom fra ministeren om, at der må sættes et arbejde i gang med i det fremadrettede at få skabt nogle løsninger, der er holdbare.
Så vil jeg i øvrigt derudover sige, at det måske ikke er den bedste måde at løse de her problemer via skattelovgivningen.
Det giver altid problemer, når vi skal prøve at lønne folk gennem en skattefordel.
Jeg er faktisk i udgangspunktet altid negativ over for forslag om, at folk skal have en vis belønning for en indsats via en skattefrihed.
Jeg mener, og det gælder jo i høj grad offentligt ansatte, at hvor det enten er den ene kasse eller den anden kasse, der betaler, dér var det altså alt andet lige en mere simpel ordning at sige, at skattereglerne gælder nogenlunde ens for alle - burde i princippet være ens for alle - og så må den myndighed, der mener, at det er nødvendigt med en ekstra belønning for f.eks. at sende folk ud, så betale det, det koster, og vi må så her i Folketinget bevilge de penge, der skal til, til den pågældende myndighed.
Når vi simpelt hen synes, det er en god idé at sende politifolk ud i en eller anden mission, og når vi synes, det er en god idé at sende soldater ud i en eller anden aktion ude i verden, så må vi tilføre de midler, der skal til for at sikre, at de får en løn, og så får de derudover en kompensation for den ulempe, det selvfølgelig er.
Og her er jeg selvfølgelig fuldstændig enig med dem, der siger, at det ikke kan passe, at det er dem, der sidder allerøverst oppe i en eller anden kommandostilling, som er allerlængst væk fra dér, hvor det er farligt, som får den bedste behandling, hvorimod de, der er ude i felten og gør det egentlige arbejde, får den ringeste behandling.
Altså så hører al rimelighed selvfølgelig op.
Vi er indstillede på, at problemet skal løses, og vi vil gerne lytte til, hvad skatteministeren måtte finde frem til, men vi har i øvrigt den principielle opfattelse, at det bedste er at løse problemerne ved, at det bliver overenskomstmæssigt, at man inden for det område, der er tale om, bevilger den løn, der skal til for, at folk påtager sig den opgave, som samfundet gerne vil have de skal påtage sig.