runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kristensen (DF), 2004-02-06:
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslagets formål, nemlig at give ældre en større økonomisk tilskyndelse til at fortsætte på arbejdsmarkedet.
På baggrund af den stigende levealder for ældre i samfundet er det positivt, at folkepensionen nu tænkes ind i en beskæftigelsespolitisk ramme.
Det bedre helbred og den deraf højere levealder hos ældre styrker muligheden for, at danskere kan blive på arbejdsmarkedet nogle år ekstra efter folkepensionsalderen - vel at mærke uden at straffe indsatsen med en nedsat folkepension.
Dansk Folkeparti mener, det er vigtigt at øge arbejdsudbuddet for den ældre del af befolkningen.
Man må også sikre, at der er rummelighed og fleksibilitet.
For mange ældre er det et ønske at blive på arbejdsmarkedet så længe som muligt.
Det viser Ældre Sagens fremtidsstudier.
For dem har arbejdet stor betydning.
Der er tale om en værdinorm i samfundet, hvor det er godt at have noget at bestille, hvor det er godt, at der er brug for en, og at man gør nytte.
En anden værdinorm er samværet med kolleger, ja, selve livet på arbejdspladsen.
Det trives man simpelt hen med.
For arbejdspladsen er den ældre også en ressource.
Den ældre har en viden og en erfaring, som er opbygget gennem et langt arbejdsliv.
Det er til gavn både for arbejdspladsen og sandelig også for de yngre medarbejdere, som kan trække på de ældres erfaringer.
I Dansk Folkeparti er vi enige i forslagets formål og overordnede princip, og på den baggrund støtter vi det.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-06:
Nu har jeg ikke læst L 128 som janteloven, men det er da muligt, at jeg har overset noget.
Jeg vil godt sige til hr. Flemming Oppfeldt: Jeg synes, og vi synes, det er utrolig vigtigt, at man gør det nemmere for folk at blive på arbejdsmarkedet.
Men vi er altså meget optaget af nogle af de mennesker, som i øjeblikket ikke kan fastholde deres position på arbejdsmarkedet, eller som er gået på efterløn, og som måske godt ville arbejde en lille smule længere, og vi er optaget af at få en diskussion af, om vi ikke kan gøre noget dér. Jeg har ikke spor imod det, bortset fra at man, som vi var inde på i et tidligere spørgsmål, trods alt mister nogle rettigheder, fordi man mister retten til understøttelse, for lige at tage noget.
Men hvis forslaget her var bundet sammen med en aktiv politik på det her område, ville vi være langt mere positive, end vi er til det her isoleret set.
Derfor kan vi ikke støtte det, når vi kommer dertil, for vi mener, at problemerne andre steder er større end for den gruppe, vi taler om her.
Det er prioritering.
Henriette Kjær (KF), 2004-02-06:
Jeg synes, man som offentlig forvaltning skal være meget påholdende med, hvordan man bruger sine ressourcer, hvorimod private selv har det fulde ansvar og må få det til at gå op i en højere enhed.
Men i en forvaltning, der bliver styret af en folkevalgt forsamling, synes jeg, at man har et ekstra ansvar i forhold til at bruge ressourcerne bedst muligt.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål, fru Grete Schødts stillede, så undrer det mig, at man netop lige præcis til det her forslag vælger at trykke på den gule knap og ikke stemmer for, for som jeg ser det, imødekommer ændringen i lovforslaget det, fru Grete Schødts gerne vil opnå.
Oprindelig var det sådan i loven, at hvis man skulle byde på den personlige pleje, så skulle man også have lokalcenteret med, fordi vi sagde, at det nok var en god ting; det er svært at komme ind på markedet, hvis ikke man har lokalcenteret som det udgående led.
Vi har så set og lært af erfaringerne, at det måske afholder nogle fra at komme ind, og kommunerne har igen problemer med at sende det i udbud, fordi det så er det hele, også boligerne osv.
Derfor lemper vi her, og det havde jeg en forventning om at Socialdemokratiet var enig i.
Grete Schødts (S), 2004-02-06:
Jeg forholdt mig nu egentlig ret godt til lovforslagets indhold, og jeg stillede også ministeren nogle spørgsmål vedrørende den her udbudsmodel omkring den personlige pleje.
Jeg bad faktisk ministeren bekræfte, at plejehjemmene stadig væk er uden for udbudsmodellen, medmindre man byder på hele opgaven.
Det var såmænd bare det, jeg ville have bekræftet i forhold til det, loven indeholdt.
Så vil jeg godt spørge socialministeren: Når jeg nu som ældre kan købe til hos min private leverandør, men det kan jeg ikke hos min offentlige hjemmehjælper, mener ministeren så, at det er lige konkurrence, eller er det, fordi de private leverandører har nogle medarbejdere, der ikke er så højtuddannet, at det er lige meget, at man kan købe hos dem, men man skal ikke kunne købe hos den uddannede hjemmehjælper?
Henriette Kjær (KF), 2004-02-06:
Jamen det er jeg på ingen måde i tvivl om, og jeg synes, det er meget farligt at stikke folk blår i øjnene eller opstille falske forventninger.
Det er jeg faktisk meget bevidst om.
Det er også derfor, at jeg er trist over, at man blander tingene sammen, for frit valg har jo ikke noget at gøre med flere hjemmehjælpstimer.
Jeg er meget begejstret for det frie valg, fordi jeg synes, man som ældre menneske skal have mulighed for at vælge fra og stille nogle krav til den, man godt vil samarbejde med.
Det er derfor, vi har lavet det frie valg.
Der er så sideløbende givet de 500 mio. kr. til et generelt løft i ældreplejen, og det kan der være nogle, der har opfattet, som at det ville betyde flere hjemmehjælpstimer.
Jeg har aldrig sagt det, for det kunne jo blive brugt til mange andre gode aktiviteter forbundet med lokalcentrene, ja, hvad man nu vælger i den enkelte kommune, og der mener jeg jo så, at kommunerne må have ret til at planlægge ud fra det serviceniveau, de nu har, og andre ting.
Så ja, man skal passe på med at stille falske forventninger op.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-06:
Fair nok; det klarer vi så som udvalgsspørgsmål.
Men jeg synes alligevel, at de tal er sammenfaldende med den undersøgelse, som Ældre Sagen lavede i sidste uge, og som viser, at 27 pct. har oplevet et fald i serviceniveauet, altså mindre tid, og det viser jo det samme billede som de statistikker, jeg refererede til.
Vil det så ikke være på sin plads, om socialministeren satte Venstres ordfører på plads og sagde: Det er altså helt ude i skoven at rejse nogle forventninger om en stigning, som både Ældre Sagens undersøgelse og de tal, vi har fra budgetredegørelsen, imødegår?
Jeg vil spørge ministeren: Er det ikke ikke farligt at lave sådan nogle forventninger, hvor enhver ældre, der sidder ude og kan se sin egen hjemmehjælp, kan se, at det holder jo slet ikke stik?
Er det ikke farligt for regeringen at rejse nogle forventninger, man ikke kan indfri?
Det er sagt med meget stor kærlighed til regeringen for at beskytte regeringen mod sig selv, kan man sige.
Henriette Kjær (KF), 2004-02-06:
Jamen det kan jeg ikke umiddelbart bekræfte.
Det, jeg kan se i mine tal, er, at budgetterne, de direkte udgifter til service i kommunerne, er vokset med godt 900 mio. kr., og det er ikke med bureaukrati og det, man har brugt for at forberede ældrepakken, det er rene udgifter til serviceydelser, der er blevet givet ekstra til de ældre i den periode, hr. Villy Søvndal taler om.
Så der må jeg sige, at det ikke er det billede, jeg kan tegne,
Jeg kan ikke gøre det her, for jeg er ikke bekendt med dem.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-06:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at socialministeren bliver sådan lidt vrissen på os, for jeg synes, det er lidt at rette bager for smed i hvert fald for SF's vedkommende.
Vi advarede imod at kaste sig ind i det her med troen på, at det kunne løse problemerne på ældreområdet.
Desværre fik vi ret, og det er jo derfor, det ikke går så godt på det her område.
Det, jeg ville bede ministeren om at bekræfte, er, at de tal, der er anvendt i debatten i dag af Venstres ordfører, er helt ude i hampen.
Jeg sidder med tallene fra KL's budgetredegørelse.
Ifølge KL's budgetredegørelse er der kommet en stigning fra 2002 til 2004 fra 23,6 til 23,7 mia. kr., altså 100 mio. kr. på 2 år, men derfra skal så trækkes antallet af flere ældre og alt det, der er brugt til bureaukrati, og derfor er det reelle billede, at hjælpen til den enkelte ældre er faldet.
Det vil jeg bede ministeren om at bekræfte, for ellers vil jeg bede om det som et udvalgsspørgsmål, og så bliver hun nødt til at bekræfte det på et senere tidspunkt, og så er det nemmere, at vi tager det i dag.
Henriette Kjær (KF), 2004-02-06:
For det første har jeg en klar forventning om, at antallet af kommuner, der vil have private leverandører inde, vil stige, for det er steget jævnt og stabilt, siden vi vedtog ældrepakken.
Desværre tager det lidt tid, men jeg har klare forudsætninger i forhold til at forvente, at der kommer flere private leverandører, også i de kommuner, hvor der ikke er det i dag.
Det er jeg såmænd ikke så nervøs for.
Men nej, jeg synes, at tilkøbsydelser på ældreområdet er en rigtig, rigtig dårlig idé, og det gør jeg, fordi jeg synes, det er en dårlig idé, at en veluddannet, dygtig social- og sundhedsassistent, der er god til personlig pleje, skal kunne købes til at sidde og pudse sølvtøj, eller hvad man nu kunne finde på.
Vi har desværre ikke så mange ressourcer i ældresektoren, at vi bare kan gøre, hvad vi vil.
Derfor må vi bruge dem bedst muligt og målrette dem.
Vi har så mulighed
Jeg er egentlig græskkatolsk, hvad angår selve problemstillingen, men i den situation, vi er i nu med mangel på plejepersonale, er det da et kæmpe problem.
Sandy Brinck (S), 2004-02-06:
Så er det jo ikke et spørgsmål om, at vi ikke vil komme med forslag, så er det et spørgsmål om, at ministeren er uenig i de forslag, og det synes jeg er langt mere fair.
Lige en kort bemærkning til det der med dumdristighed: Det er ikke så kort tid, at ministeren ikke selv kan fremsætte nogle ændringsforslag, så med hensyn til, hvor langt vi er og på hvilket vidensniveau vi er i forhold til den her lovgivning, synes jeg, ministeren selv lægger det op som værende tids nok til, at man kan lave nogle ændringer, for det er jo det, vi står og behandler.
Ministeren vil altså ikke være med til, at man kan vælge på tværs af kommunegrænser.
Det vil sige, at den tredjedel af kommunerne og dermed borgerne i de kommuner, hvor der ikke er nogen private leverandører, ikke kan få noget frit valg.
Jeg vil så spørge, om ministeren vil være med til at give mulighed for tilkøbsydelser.
Vil ministeren give den mulighed for tryghed og kontinuitet for de ældre, at de kan købe den ydelse hos deres kommunale hjemmehjælp?
Henriette Kjær (KF), 2004-02-06:
Jamen det her lovforslag, der ligger, er ikke andet end udtryk for, at man kan blive klogere.
Jeg har taget fejl, og det her er resultatet af det.
2 år var for lidt til, at det var attraktivt for kommunerne at sende noget som helst i udbud, for man kunne ikke få nogen ind, der kun ville bindes op på 2 år.
Godt, så laver vi det om.
Fem madleverandører var for højt sat.
Jeg havde en klar fornemmelse af, at i og med at det kunne være alt lige fra kroen og cateringfirmaer til den lokal slagter, der kunne byde ind, så ville der nemt kunne komme fem madleverandører.
Det kunne der så ikke.
Det her er jo ikke udtryk for andet end, at man godt kan tage fejl og er indstillet på at lave det om.
Men jeg synes da, at det er udtryk for dumdristighed, at man vil revidere en lov, hvor man ikke har nok materiale til at revidere den på, i og med at mange er kommet alt for sent i gang, og at vi kun har et par måneders erfaring at tage af.
Det synes jeg ikke er særlig klogt.
Så vil jeg sige: Nej, jeg vil ikke være med til at lave frit valg over kommunegrænsen.
Jeg mener ikke, at kommunalfuldmagten skal udvides, fordi jeg dybest set ikke mener, at kommunerne skal drive virksomhed.
Sandy Brinck (S), 2004-02-06:
Jeg er overordentlig ked af, hvis Socialdemokraterne har gjort, at ministeren er i dårligt humør sådan op til en weekend.
Jeg er også lidt ked af, at ministeren åbenbart er fuldstændig ukendt med begrebet at blive klogere.
Jeg synes altid, det er lidt bekymrende, når jeg møder mennesker, som aldrig laver fejl, ikke kan erkende at have lavet fejl, aldrig kan blive klogere; det plejer jeg altid at stejle lidt over. Ministeren brugte ganske meget af sin taletid på at tale om Socialdemokraterne, og det takker vi for.
Jeg mener faktisk, at min kollega fru Grete Schødts nævnte to elementer i sit ordførerindlæg, hvor vi meget gerne vil være konstruktive. Nu skal jeg spørge ministeren direkte, om ministeren vil være med: Vil ministeren være med til at give frit valg over kommunegrænserne? Vi har jo en tredjedel af kommunerne, som ikke har nogen private leverandører, og der har de ældre ikke noget at vælge mellem.
Vi har over 200 leverandører i offentligt regi, som er meget dygtige til deres arbejde.
Var det ikke en mulighed?
Jann Sjursen (KD), 2004-02-06:
Da Kristendemokraternes ordfører på området, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, er jeg blevet bedt om at sige følgende: Lovforslaget består af to dele.
Første del går ud på at justere de krav, der stilles til de kommuner, der ønsker at bruge udbudsmodellen i reglerne om frit valg i hjemmeplejen.
Anden del drejer sig om at udskyde reglerne for revision af reglerne om klageråd til næste folketingsår.
Vedrørende justering af kravene omkring frit valg og udbud ser vi det som positivt, at man søger at løse de problemer, kommunerne er stødt på i forbindelse med anvendelse af udbudsmodellen.
Ændringsforslagene vil alt andet lige betyde, at ordningen bliver mindre bureaukratisk.
Endvidere foreslås det, at der skal kunne indgås kontrakter af mere end 2 års varighed.
Dette vil ifølge flere høringsparter medføre, at flere, bl.a. organisationer med selvejende institutioner, vil være mere interesseret i at byde på opgaverne.
Denne ændring vil generelt forbedre også private virksomheders muligheder for at komme ind på markedet, og det kan kun være til fordel for alle parter.
Vedrørende udsættelse af revisionen af klagereglerne mener vi, det er positivt, at man udsætter ændringen af reglerne, til man har fået resultatet af en undersøgelse af, hvordan klagereglerne virker.
Derfor kan Kristendemokraterne støtte lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Enhedslisten mener, at man skal have ret til at få god mad og have ret til at få mad dér, hvor man har lyst til at købe den.
Vi så helst, at vi fik forhøjet pensionen, så man har mulighed for også at gå ud og spise en gang imellem, at man har mange gode muligheder for at få noget god mad.
Det mener vi at man skal have ret til.
Selvfølgelig skal man have den mulighed.
Men det har ikke noget at gøre med en tvangsmæssig udskrivning til alle kommuner om, at de skal lave et stort katalog og skal bruge en masse ressourcer på at lave kataloger over diverse private udbydere i stedet for at bruge pengene og ressourcerne på at sikre ordentlig omsorg for de ældre.
Vi synes også, det var bedre, at man havde fastholdt hjemmeserviceordningen i stedet for det, som regeringen og Dansk Folkeparti nu har gennemført med at lukke hjemmeserviceordningen kraftigt ned.
Det gav nogle gode forhold.
Der er masser af muligheder, hvor vi gerne vil være med til at se på at give bedre omsorg og bedre service for mange mennesker i samfundet, men Venstre er så optaget af sin ideologiske styring af alting, at det desværre trækker den modsatte vej.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Det er jo fantastisk.
Jeg kan forstå, at Enhedslistens eneste forsvar for det eksisterende system er, at der var nogle, der havde mulighed for at ansætte deres egen private butler med kommunalt tilskud. Jeg vil så spørge: Hvis man nu ville være en del af dem, der fik bragt den kommunale mad ud, og hellere ville have en privat leverandør til det, hvilke rettigheder ville Enhedslisten så give de borgere?
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Allerede inden Venstre gik ind og gennemførte denne her tvangsstyring af kommunerne, havde man mulighed for at vælge en anden leverandør end kommunen, og den mulighed vil stadig bestå, også når det en dag efter valget lykkes os at få fjernet denne her lov og denne her tvangsstyring af kommunerne.
Vi mener, at det er fint, at der den mulighed, hvis den ældre ikke er tilfreds med den kommunale hjemmehjælp af en eller anden grund og ikke er i stand til at råbe kommunen op og få forbedret forholdene. Så mener vi, at det kan være fint.
Det kan også være, at der er personlige grunde, der gør, at man gerne vil hyre sin nabo eller en anden, man kender, til at stå for hjælpen i stedet for den kommunale hjemmehjælp.
Den mulighed eksisterede, inden Venstre gennemførte denne her tvangsordning.
Den eksisterer fortsat, og det synes vi er en god ting.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg kunne forstå på Enhedslisten, at Enhedslisten ligesom SF og Det Radikale Venstre ønsker, at borgerne får valgfrihed inden for den kommunale hylde og kun dér.
Eller måske har jeg misforstået det.
Jeg vil godt spørge Enhedslistens ordfører i denne her sag: Lad os sige, at denne her lovgivning ikke eksisterede - det er jo det, Enhedslisten ønsker - hvis der så er en borger der et eller andet vilkårligt sted i Danmark siger: Jeg er ikke helt tilfreds med den måde, som minuttyranniet kører på i den kommunale sektor, jeg er ikke tilfreds med det, jeg får leveret, jeg vil bruge xx firma, hvilken rettighed har borgeren så til at trække på det firma?
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Man kan jo gentagne gange undre sig over, at Venstre kan blive ved med at kalde sig et liberalt parti, samtidig med at den lovgivning, man gennemfører, i den grad er præget af tvang, kontrol, overordnet styring og indskrænkning af frihed.
Det lovforslag her er en lappeløsning på den fejlslagne ordning med det, man har kaldt frit valg, men som jo reelt er det modsatte, der går ud på, at alle kommuner er blevet tvunget til at skulle udgive et katalog af muligheder.
Også selv om der ikke er en eneste ældre i kommunen, der ønsker at benytte andet end kommunal hjemmehjælp, så skal man udgive et sådant katalog. Det var jo ikke sådan, at ældre, inden lovgivningen blev gennemført, ikke havde mulighed for at vælge en privat leverandør, hvis man ønskede det.
Det havde man.
Man kunne ansætte sin nabo; man kunne ansætte lige, hvem man ville, hvis man ønskede det.
Men det var ikke nok for Venstre.
Det, Venstre ønskede, var, at alle kommuner skulle tvinges til at lave et katalog.
Jeg kunne forstå på hr. Flemming Oppfeldts indlæg tidligere i debatten, at succeskriteriet for hr. Flemming Oppfeldt i høj grad er, hvor mange der bruger private ordninger, og jo flere, der bruger private leverandører, desto større er succesen åbenbart. Man kunne spørge: Gælder det også på andre områder?
Skal vi så også til at måle vores skolepolitik på, at jo flere, der bruger privatskoler, jo bedre, jo større er succesen, eller jo flere, der bruger privathospitaler, jo bedre er vores sundhedsvæsen, jo større er succesen?
Jeg synes, det er en underlig måde at måle succes på.
Det, vi burde være optaget af, er at give dem mulighederne for at sikre, at de sammen med de ældre kan tilrettelægge arbejdet, kan vurdere, hvad det er, den ældre har lyst til den dag, hvad det er, man har for et behov, man gerne vil have opfyldt den dag.
Det kan være, at man egentlig skulle have støvsuget, men den dag er der altså mere behov for at gå en tur, fordi solen skinner, og det har den ikke gjort i 14 dage.
Så skal man have mulighed for at vælge det, i stedet for at det hele skal gå op i minuttyranni.
Det kunne vi, hvis vi var optaget af, at det var omsorgen for de ældre, vi gerne ville forbedre, hvis det, der var vores succeskriterium, var at få en bedre hjemmehjælp.
Vi kunne måske også stille et succeskriterium op om mere hjemmehjælp.
Det er sådan set det, de fleste af de ældre efterlyser.
Vi kunne så også prøve at se, om ikke det kunne lade sig gøre at give nogle flere bevillinger til det her område.
Det ville formentlig på sigt betyde, at udgifterne kunne falde lidt, fordi folk så ville være i stand til at klare sig i længere tid, når de fik hjælp til at holde sig i gang i stedet for kun at få hjælp til det allermest nødvendige.
Men som afslutning: Dette forslag er en lappeløsning på en meget dårlig tvangsstyring.
Det ønsker Enhedslisten ikke at medvirke til, så vi kan ikke støtte forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-06:
Så vidt jeg husker, jeg kan selvfølgelig tage fejl,
er Odense en kommune, som har været styret af socialdemokrater i en årrække.
Så vidt jeg husker, var Odense Kommune også en af de første, som med størst succes på forskellig måde gav ældre i kommunen frit valg, uden at nogen havde tænkt på vegne af Odenses borgere, uden at nogen havde tænkt på vegne af Odenses kommunalpolitikere.
Uden at nogen havde blandet sig i det, var det faktisk sådan, at man lokalt kunne tage ansvar for det, man gerne ville.
Der sker ting ude i virkeligheden, som ikke først er tænkt i hr. Flemming Oppfeldts hoved.
Der sker så mange ting, så det her land faktisk fungerer, selv om det ikke er mestertænkt i Folketingssalen først.
Derfor har vi faktisk fuld tillid til, at de lokalpolitikere, som har ansvaret for at forvalte det meste af velfærdsstaten og det meste af bruttonationalproduktet,
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg tror, at jeg i min ordførertale nævnte lægen, jeg nævnte underviseren, jeg nævnte butiksmedarbejderen, og jeg nævnte en, der passer børn.
Så det var da et bredt udsnit.
Hvis man ser på det forslag, som regeringen har fremsat, tager det ikke rettigheder fra nogen.
Der er derimod nogle, der kan byde ind og sige: Jeg vil godt på den her opsatte pension.
Det vil sige, at vi står over for noget, som ikke skader nogen, men hvor der nogle, der kan yde en ekstra indsats.
Når hr. Jørn Pedersen siger, at det ikke kommer alle til gavn, at det ikke er alle, der har den mulighed, hvis man f.eks. har været 40 år på arbejdsmarkedet og er udslidt, får man ikke nogen gavn af den her ordning, er det, hr. Jørn Pedersen i virkeligheden taler for, så ikke nærmere en førstebehandling af janteloven?
Er det ikke det, vi er i gang med, med i den fremstilling, som Socialdemokratiet giver?
Jørn Pedersen (S), 2004-02-06:
Nej, det er ikke rigtig forstået.
Jeg startede med at sige, at vi synes, det er sympatisk, at man nu gør noget for gruppen over 65 år.
Vi mener bare, at hvis vi skal bruge 100 mio. kr. på at fremme, at nogle bliver på arbejdsmarkedet, er det den forkerte ende, for vi mener faktisk, at vi kunne få meget mere ud af ressourcerne ved at bruge dem på nogle grupper, der er yngre. Jeg vil gerne gentage for hr. Flemming Oppfeldt: Vi er bange for og er blevet stærkt bekræftede efter at have hørt hr. Flemming Oppfeldt, at vi her kommer til at understøtte nogle, der i forvejen nok ville blive på arbejdsmarkedet, for hvis man kigger på, hvilke titler og job, hr. Flemming Oppfeldt nævnte i sin ordførertale, var det netop folk, som måske i forvejen godt kunne tænke sig at blive i job. Det har vi ikke spor imod, men vi synes bare, at hvis man mener det her alvorligt, skulle man nok starte det sted, hvor det var de mindre velbjærgede, der fik glæde af det.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg vil bare spørge Socialdemokratiets ordfører, for jeg bliver lidt i tvivl: Jeg forstod godt, at Socialdemokratiet i sidste ende vil stemme nej til den del af lovforslaget, der handler om opsat pension, som vi drøfter nu, men jeg forstod, at det egentlig ikke var ud fra nogle særlige teknikaliteter, det var mere principielt, fordi vi starter i den forkerte ende.
Vil det så sige, at Socialdemokratiet i virkeligheden synes, det er en dårlig idé, at folk over 65 år arbejder?
Er det rigtig forstået?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jo, men det er altså et helt andet emne, der her bliver taget op - det er også meget interessant - men jeg vil bare fastholde, at dette her med, at man får en mulighed for opsat folkepension, er en håndsrækning til de ældre
, så de ikke bliver straffet, når de er over 65 år og går ud og arbejder, og det er også et kraftigt signal til hele arbejdsmarkedet om, i hvilken retning vi går.
Vi vil godt prøve at virkeliggøre ideen om, at det grå guld også kan bruges.