Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Jeg forstår, at når der er problemer med arbejdsløsheden, er det i virkeligheden oppositionens skyld, for regeringen har jo gjort alt det rigtige.
Men må jeg læse et lille citat op for beskæftigelsesministeren: »Regeringen har stort set ikke skabt et eneste job i den private sektor, siden den i foråret gav vælgerne skattelettelser for 9 mia. kr. i samarbejde med Dansk Folkeparti.«
Er det i Enhedslistens pamflet, det står?
Er det i SF's, Socialdemokratiets, Det Radikale Venstres eller Kristendemokraternes?
Nej, det er i dagbladet Børsen fra i dag, tirsdag den 23. november, hvor en række erhvervsfolk fra ledende erhvervsvirksomheder eller finansieringsinstitutter udtaler sig om regeringens politik.
F.eks. siger Helge Petersen, som er cheføkonom i Nordea: »Meget tyder på, at der ikke skabes nye job i private virksomheder i år.
Til gengæld er beskæftigelsen i det offentlige steget med omkring 5.000 personer i år, men en stor del er støttede job og kan derfor ikke henføres til regeringens skattepakke.«
Det er altså ikke Enhedslisten, det er ikke SF, det er ikke Socialdemokratiet, det er ikke nogen af oppositionspartierne, der siger det.
Det er dagbladet Børsen, det er nogle fra de kredse, som ellers er meget venlige over for regeringen, så regeringen har et problem, og tallene viser det jo: Over 30.000 flere arbejdsløse end på det tidspunkt, regeringen overtog husholdningen.
Så kan man selvfølgelig sige: Jamen uha, det er udlandets skyld, det er udlandets skyld.
Ja, det er det muligvis.
Der har muligvis været dårlige konjunkturer, der har været den 11. september, der har muligvis været SARS, og der har muligvis været alt muligt, man aldrig nogen sinde tidligere har set; det har der muligvis.
Men det, vi ønsker at diskutere, er: Hvad vil regeringen gøre ved det?
Hvilke nye initiativer vil regeringen komme med?
For de mennesker, der bliver arbejdsløse, og for de virksomheder, jeg nævnte, er det fuldstændig ligegyldigt, om der har været SARS, hiv, malaria eller spansk syge.
Det betyder ingenting.
Jeg havde jo håbet, at der var kommet nogle kreative forslag til forbedringer, men det var der ikke ret meget af.
Hvad kunne man f.eks. have forestillet sig?
Man kunne have taget eksemplet fra Præstø, hvor udgangspunktet ikke er helt atypisk.
En dag fandt ledelsen på elektronikfabrikken GN ReSound på at flytte store dele af produktionen til Kina.
Som de sagde til de ansatte i Præstø: I Kina skal de kun have en skål ris for at lave det arbejde, som I skal have ni skåle for.
Halvdelen af de ansatte blev fyret, men for i hvert fald to af dem – bare to af dem – endte historien alligevel nogenlunde lykkeligt, fordi de kom i arbejde som social- og sundhedsassistenter i kommunen.
Det er et eksempel på, at mange ledige hænder kan gøre nytte i den sociale sektor til glæde for både dem selv, de ældre, de syge og børnene, som kan få bedre vilkår, så hvorfor lade være med det?
Hvorfor ikke spare udgifterne til dagpenge og aktivering og bruge dem på bedre social service?
Så siger ministeren, at det vil få skatten til at gå op.
Jamen jeg forstår det ikke.
Jeg forstår ikke, hvorfor det vil får skatten til at gå op, at man bruger en bestemt sum penge, som alligevel skal bruges, aktivt i stedet for passivt.
Der var derimod noget, jeg måske kunne have lidt forståelse for i ministerens argumentation, og det var det med, at der kommer til at mangle arbejdskraft.
Sæt nu, at folk har et godt arbejde i kommunen, så kan de jo ikke tvinges til at acceptere dårlige vilkår rundtomkring, og så vil de måske sige nej til det.
Det var sådan set det eneste argument, ministeren havde, men det synes jeg mildest talt ikke er et særlig godt argument.
Jeg fulgte som mange andre statsministerens show på Venstres landsmøde og bed selvfølgelig mærke i hans bud på, hvordan vi her i Danmark skal imødegå udflytningen af produktion til bl.a. Kina, som jeg nævnte før: Vi skal ikke være billigere, vi skal være bedre.
Jeg tror ikke, der er nogen mennesker i dette land, som kan være uenig med statsministeren i det, men hvad betyder det konkret?
Statsministeren talte om øget forskning, og det er jo rigtigt set.
Men vi kan jo ikke alle sammen være forskere.
Der er behov for forbedrede uddannelsesmuligheder på et meget bredere felt, lige fra bedre forhold i folkeskolen til forbedring af ældres muligheder for videre- og efteruddannelse.
Også når det handler om uddannelse, gælder det om at tænke kreativt, men ikke kreativt på regeringens måde, hvor kreativitet handler om at skære ned.
Det er jo desværre sådan, at voksen- og efteruddannelsesområdet er beskåret med 0,5 mia. kr. siden 2001.
Bl.a. her er der muligheder for at være kreativ, men intet hører vi fra regeringen, og det er derfor, jeg på vegne af Enhedslisten, Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne vil fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget beklager, at der i dag er godt 30.000 flere arbejdsløse, end der var for 3 år siden, at den private beskæftigelse er faldet med 60.000 fuldtidspersoner, og at regeringen ikke har fremlagt forslag til tiltag, der kan øge beskæftigelsen og reducere arbejdsløsheden, opfordrer Folketinget regeringen til at indlede forhandlinger med Folketingets partier om beskæftigelsesfremmende initiativer og om initiativer til at forbedre såvel arbejdsløses som arbejdendes muligheder for videre- og efteruddannelse.«