runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Jeg synes, det er vigtigt, at der blev lavet en afgræsning, for det gode ved den danske befolkning er jo, at den er meget kreativ, også når det handler om skattesager – nogle gange for kreativ.
Men det er jo ikke således, at det i loven er afgrænset, hvilken type idrætsfolk der er tale om.
Man kunne godt være så kreativ at forestille sig, at der var tale om en brevduemand, der havde en meget stor bil – en 4-ton-bil – med en lillebitte plads til duen, og ellers med plads til de øvrige.
Kristian Jensen (V), 2005-11-18:
Derfor har vi bl.a. alene lagt op til, at den ændring, vi gennemfører her, er for en bestemt type biler, og derfor har vi ikke kunnet fuldt ud imødekomme nogle af de ønsker, der har været, om også at få de lettere køretøjer ind under det her.
Vi ville risikere, at nogle ville bruge de ændringer, vi har her, til at kunne skaffe sig en billigere bil, uden at det formål, som vi egentlig ønsker at støtte, var til stede.
Derfor er der lavet de afgrænsninger.
Hvordan vi præcis skal lave vurderingen af rumstørrelse og andet, må jeg blankt tilstå at jeg ikke på stående fod kan sige.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Jeg skal da gerne støtte ministeren med nogle gode råd og nogle gode forslag til, hvordan man kan ændre bilbeskatningen, og jeg kan da love ministeren, at det nok skal være blandt de julegaver, som ministeren får her om ikke så længe.
Ministeren tager jo tilsyneladende fat i de forslag, som er enkle, nemlig hestetransporter, og ikke det, at familierne gerne vil transportere deres familiemedlemmer sikkert i bilerne.
Jeg vil gerne spørge til den der specialbil, der nu bliver fritaget.
Det er jo således, at hvad angår varevogne er der en størrelsesbegrænsning for kabinen i forhold til ladet, hvis man skal kunne få den med en rimelig afgift.
Er det således, at der i forslaget også er en størrelsesbegrænsning af, hvor stor en plads der i bilen må bruges i beboelse, og hvor stor en plads der må bruges til hest?
For hvis der ikke er en sådan, vil det åbne for muligheden for en ny biltype med hovedvægt på beboelse.
Frank Aaen (EL), 2005-11-18:
Jeg vil nok sige, at den omsorg, der er for den unge, der kommer i klemme i vores skattesystem, tror jeg godt at jeg kunne finde andre områder, hvor den ville være mindst lige så velplaceret.
Så jeg vil have i erindring, at både regeringen og den konservative ordfører viser meget stor omsorg, hvis der er nogen, der på en mærkelig måde kommer i klemme i vores skatteregler, så vi får det rettet.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Jeg har den største respekt for den konservative ordførers viden og ikke mindst engagement på det her område, og derfor vil jeg slet ikke turde begive mig ind i en nærmere debat om detaljerne.
Jeg vil blot sige, at jeg synes, at det for udenforstående umiddelbart virker som lidt af et fremmedelement i den her sammenhæng.
Derfor vil jeg forbeholde mig ret til at spørge nærmere ind til det under udvalgsarbejdet.
Jeg er helt sikker på, at i det omfang, Skatteministeriets embedsmænd ikke føler sig i stand til at svare på spørgsmålene, vil de kunne hente ekspertbistand fra den konservative ordfører.
SF er som udgangspunkt positiv, hvis man kan lave nogle forenklinger og effektiviseringer, som nedbringer sagsbehandlingstiden på det her område.
Så jeg vil sige, at i udgangspunktet er vi positive over for det lovforslag, som ligger her.
Det er selvfølgelig et meget centralt spørgsmål.
De provenuvurderinger, der ligger i forslaget, giver i hvert fald en vis grund til bekymring for, om det i virkeligheden forholder sig sådan.
Det er i hvert fald forhold, som SF vil undersøge nærmere under udvalgsbehandlingen.
Så peger høringssvaret fra Landsskatteretten på et andet lidt absurd punkt i det her lovforslag, nemlig at man af hensyn til skattestoppet på netop dette punkt ikke kan indføre afgift på klager til Landsskatteretten, så klagere over lige netop den her type sager stilles anderledes end alle andre klagere i det her land, som klager over deres sag til Landsskatteretten.
Det er en lidt absurd konsekvens, at man ikke kan få en ligebehandling på grund af skatteministerens selvvalgte dogmer.
Efter at have hørt den konservative ordførers indlæg, har jeg lidt større forståelse for, hvad det går ud på, men jeg vil stadig væk sige, at jeg ikke synes, det hører hjemme i den her sammenhæng, at man laver skattelettelser for folk, som gerne vil sove sammen med deres hest, båd eller motorcykel.
Jeg har forståelse for, at idrætsudøvere kan føle sig så nært knyttet til deres nære samarbejdspartnere, men jeg er ikke helt sikker på, at det her er den rigtige måde at gøre det på.
Under alle omstændigheder synes jeg, at det er at blande æbler og pærer sammen.
Vi er i SF positive over for udgangspunktet i det her forslag, men ser en række problemer, som vi skal have belyst nærmere under udvalgsarbejdet.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Formålet med lovforslaget er at styrke retssikkerheden og administrationen af registreringsafgiftsloven.
Det sker ved afskaffelse af den gældende ordning med vurderingsmænd, der afgør visse spørgsmål af skønsmæssig karakter efter registreringsafgiftsloven, de såkaldte vurderingssager.
Vurderingsmændenes afgørelser er med enkelte undtagelser endelige og giver ikke mulighed for klageadgang over afgørelser.
I stedet foreslås en ordning, hvor alle afgørelser i første instans træffes administrativt af toldog skatteforvaltningerne.
Motorankenævnenes afgørelse vil kunne påklages til Landsskatteretten, og ordningen forventes at kunne medføre en effektivisering af administrationen af registreringsafgiftsloven.
Herudover foreslås nogle mindre justeringer af registreringsafgiftsloven, idet der stilles forslag om, at biler over 4 t, der er specielt indrettede til erhvervsmæssige formål, afgiftsfrit kan anvendes til transport af idrætsudstyr og i forbindelse hermed personbefordring og beboelse.
Når nu låget er af afgifterne, så synes jeg, skatteministeren skulle vurdere, om ikke man via afgifter kunne ændre adfærden i den danske befolknings bilkøb.
Ligesom idrætsfolkene har behov for at få tilpasset afgiften i forhold til deres kørsel, har en stor del af den danske befolkning også et behov herfor.
Der købes i dag utrolig mange biler ud fra, hvilken afgift der er på den pågældende bil, og ikke ud fra, hvilket reelt kørselsbehov den pågældende familie har.
Den nuværende lov bevirker, at man køber en bil med firehjulstræk, og det er til skade for både trafiksikkerhed og miljø.
Det er helt uantageligt og helt forkert, at der på de københavnske gader kører firehjulstrækkere rundt.
De burde være ude i det mørke Jylland på markerne.
Jeg er positiv over for lovforslaget, men jeg vil under udvalgsarbejdet vurdere, om der bør stilles ændringsforslag, der ændrer registreringsafgiften for andre biltyper.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
Jeg fornemmer det uden at vide det, at hr. Frode Sørensen faktisk nævner noget helt centralt, når han kommer til at sige trailere.
Men det øjeblik, man samler det i en og samme lastbil, er der ikke.
Situationen er derfor i dag, at man reelt ikke bruger de her biler, eller at man snyder og gør det alligevel.
Derfor er jeg slet ikke bekymret for, at det her vil blive udnyttet.
Det vil betyde, at vi i Danmark bruger nogle biler, som man allerede i dag bruger i både Tyskland og i Sverige, i stedet for at man laver et krumspring med en stor lastbil med en anhængertrailer bagpå, som er det alternativ, man i dag har i Danmark.
Jeg er da meget enig med hr. Frode Sørensen i, at vi selvfølgelig skal sikre, at det her ikke misbruges.
Det er også derfor, at jeg i mit arbejde for det netop har sagt, at det selvfølgelig skal være sådan, at det ikke bare bliver benyttet til alt muligt andet.
Derfor anerkender jeg også, at der, hvor det er nemt, er med de store biler, fordi de er for dyre at køre rundt i til daglig, og at det er mere kompliceret med de mindre biler.
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Jeg er nødt til at beklage, at jeg har beskyldt skatteministeren for at have smuglet noget ind om idrætsudstyr, når det viser sig, at det er den konservative ordfører, der har smuglet sin hest ind i lovforslaget.
Jeg vil gerne spørge, om fru Charlotte Dyremose ikke synes, at det er en lidt speciel sammenblanding af registreringsafgiftsvurdering, motorankenævn og så hestetrailere med indbygget soveplads eller for den sags skyld speedwayhytter.
Lidt mere seriøst: Vil fru Charlotte Dyremose medvirke til, at vi nu får kigget det efter, så vi ikke risikerer, ligesom vi så med frugtvinen før, at vi får vedtaget et eller andet, der pludselig åbner for noget, som er helt anderledes end det, vi er inde på her?
Fru Charlotte Dyremose er jo selv inde på, at hun godt kunne forestille sig, at også biler under 4 t kom med, men at det ville åbne en ladeport af muligheder, som ikke er hensigtsmæssige.
Kristian Jensen (V), 2005-11-18:
Jo, men man kunne også, hvis man nu f.eks. var bordtennisspiller, have en bold liggende bagved, hvis det var det, der var meningen
Jeg er enig i, at vi skal være meget nøjeregnende med, præcis hvordan vi laver afgrænsningen, og vi stiller os selvfølgelig til rådighed under udvalgsarbejdet for at lave præciseringer af, hvorledes man kan sikre, at der ikke er en misbrugsmulighed i det her.
Men jeg synes, det ville være glædeligt at få gennemført den her lettelse, fordi der er nogle personer, der i dag har et klart problem, hvor de er nødt til at lave nogle ordninger med trailere eller andet for at få det løst.
Dem kan vi give en meget enklere måde at få udøvet deres idrætsgren på ved at gennemføre den fritagelse, vi snakker om her.
Og så håber jeg, at vi under udvalgsarbejdet kan få afklaret den usikkerhed, der måtte være, sådan at vi kan få et enigt Folketing bag de forbedringer, som lovforslaget lægger op til.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Jeg har da forstået hr. Morten Homanns redegørelse for uligheden i samfundet, men vil hr. Morten Homann ikke også anerkende, at det også er en bekæmpelse af ulighed i samfundet at skabe arbejdspladser, også at skabe arbejdspladser til de personer, som måske ikke har den største viden i dette land, men som dog alligevel skal have et arbejde?
Det arbejde skabes bl.a. ved, at man fastholder nøglemedarbejdere med stor viden om de produkter, der skal produceres i de pågældende virksomheder, som også medarbejdere, der ikke modtager aktierne, er en del af.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
Jeg ønsker blot at rette den der lille misforståelse med, at det her skulle være sådan en skattelettelse for nogle, der gerne vil noget bestemt.
Men i det øjeblik beboelsen er i samme bil, får man den fulde afgift for hele rummet, også der, hvor man transporterer sin sportsrekvisit.
Så situationen er sådan set bare, at vi nu får mulighed for at bruge nogle biler, hvor det hele er under ét tag, i stedet for at man skal have en bil med en trailer bagpå.
Så det skulle ikke ændre så frygtelig meget afgiftsmæssigt.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Vil hr. Morten Homann ikke anerkende, at det at fastholde nøglemedarbejdere i virksomheder også har en betydning for andre medarbejdere i samme virksomhed, det at viden ikke forsvinder?
Samtidig kunne jeg også spørge hr. Morten Homann, om ikke også man mener, at det at give medarbejderaktier kan være med til at sprede ejerforholdet i danske virksomheder, således at også medarbejdere, der normalt ikke ville være ejere af den pågældende virksomhed, nu får et ejerforhold?
Niels Sindal (S), 2005-11-18:
Dette lovforslag, L 49, bringer i princippet ikke noget nyt med sig, men er en forenkling og en præcisering af eksisterende lovgivning.
Nu udskilles brugsmodelregistreringen i en ny lov, der selvstændigt skal sikre retten til at udnytte og beskytte en opfindelse erhvervsmæssigt.
Det hilser Socialdemokratiet velkommen.
Lovforslaget har været i høring og er blevet vel modtaget, og Socialdemokratiet er positiv over for forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Jeg har dog allerede nu et spørgsmål i forbindelse med denne her, kan vi sige, patent lightmodel, som brugsmodellen måske egentlig kan kaldes.
Det gælder den internationale sikring af brugsmodelregistreringen, altså et spørgsmål om, i hvor høj grad det er internationalt gældende, eller om det mere bliver sådan en regional foreteelse, for med patentloven, hvor det er mere vanskeligt at få patent, sikrer man sig også noget internationalt.
I hvor høj grad er det internationalt dækket i dette nye lovforslag?
Marion Pedersen (V), 2005-11-18:
Dette lovforslag omhandler det, man kunne kalde det lille patent.
Loven er en håndsrækning til små og mellemstore virksomheder, da man ved denne lov kan beskytte mindre opfindelser og andre tekniske frembringelser som f.eks. landbrugsredskaber, møbelkonstruktioner og lignende.
Brugsmodellen er på samme måde som patenter en registreret eneret til at udnytte en frembringelse erhvervsmæssigt.
Dog adskiller brugsmodellen sig ved, at gyldigheden af en brugsmodel er maks. 10 år, mens den for patenter er 20 år.
Brugsmodelloven er derfor anvendelig for produkter med en forholdsvis kort kommerciel levetid.
Derudover er kravet til adskillelse fra kendt teknik mindre for brugsmodeller end for patenter.
Brugsmodelloven kan således anvendes på alle mindre tekniske fremskridt eller forbedringer, som ikke kan patentbeskyttes, da de typisk ikke har den fornødne opfindelseshøjde, men som alligevel er beskyttelsesværdige.
Fordelene ved brugsmodelloven er, at beskyttelsen af et produkt kan opnås nemt, hurtigt og billigt, hvilket er til gavn for især små virksomheder i Danmark.
Formålet med dette lovforslag er en forenkling af reglerne, så loven bliver mere gennemskuelig.
Herved får virksomhederne mulighed for at søge registrering på egen hånd uden bistand af rådgivere.
Den nuværende brugsmodellovgivning er jo opbygget sådan, at den ofte henviser til bestemmelser i patentloven.
Det er ikke særlig læsevenligt eller lovteknisk hensigtsmæssigt.
Med dette forslag opnår man, at brugsmodelloven bliver én samlet, overskuelig lov.
Derudover vil ændringsforslaget styrke retssikkerheden på området, idet det ikke længere skal være muligt for tredjemand at bede om udsættelse af en registreret brugsmodel alene på baggrund af eget indsendt materiale til Patentog Varemærkestyrelsen.
Ændringsforslaget sikrer nemlig, at styrelsen skal foretage en tilbundsgående prøvelse af registreringen, en prøvelse, hvor de skal inddrage alt materiale af betydning for sagen, inden den slettes.
Endelig medfører ændringsforslaget, at en virksomheds brugsmodelregistrering ikke længere skal bortfalde på grund af en undskyldelig fejl, f.eks. en ikke overholdt tidsfrist, da det nu bliver muligt at søge om at få den genoprettet, ligesom man kan med patenter.
Dette har især betydning for mindre virksomheder, der ikke har den store erfaring med registrering af brugsmodeller. Venstre kan fuldt ud støtte lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Jeg vil gerne sige, at det egentlig er dejligt, at når der går rygter her på Christiansborg om, at noget af den ene eller anden årsag skal hastes igennem, at ministeren så en gang imellem så klart kan sige, at det skal det ikke, at der bliver den fornødne tid til udvalgsbehandlingen.
Jeg har ingen intention om, at vi skal trække det her frem til juni måned
, det skal selvfølgelig være en udvalgsbehandling, der starter nu, og som så får den tid, der er, om det så bliver til februar eller marts.
Det synes jeg er fint og udmærket.
Jeg er glad for ministerens positive tilkendegivelse om, at vi kommer ind bag ved ting som politisk udsatte, som det der med risikoprofil: Kan sådan en risikoprofil, som bankerne skal lave, stride mod anden gældende dansk lovgivning for ting, som man har?
Det synes jeg virkelig vi skal have den fornødne tid til at komme ind på.
Det gælder også spørgsmålet om den medarbejder, som ved skranken er den første, der bliver opmærksom på et eller andet, altså om, hvordan vedkommendes situation er i en rets sag med hensyn til vidnepligt og sådan nogle ting.
Men jeg er meget, meget tilfreds med ministerens svar på de her ting, og det er jo dejligt en gang imellem, at rygter ikke altid er korrekte.
Vi bruger den fornødne tid, og så slutter vi af, når denne sag er gennemarbejdet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Nu forstår jeg, at ministeren har en tro på, at selve vurderingen af mulige lovovertrædelser bliver centraliseret i pengeinstitutterne.
Det kræver jo stadig væk, at der i loven konkret bliver indskrevet, hvilke muligheder, hvilken sikkerhed man vil stille over for den pågældende medarbejder.
Jeg kunne også tænke mig at vide, hvornår man så fjerner eventuelle uberettigede anmeldelser fra politiets arkiver.
Politiets arkiver er jo ikke offentligt tilgængelige og ikke under nogen form for politisk kontrol.
Det er så glædeligt, at ministeren i dag er glad for sin opposition, for hvis han havde støttet sig op ad Venstres og De Konservatives rygklapperi og retten ind, havde man fået det lovforslag, som ligger foran os, udmøntet i lov.
Jeg har lagt op til et åbent samarbejde, hvilket jeg faktisk prøver at have i de sager, jeg har i mit ministerium, for at skabe så brede flertal bag den lovgivning, vi gennemfører her i Folketinget.
Det, jeg hører fra oppositionens side i dag, er, at man ønsker mere tid, at man ønsker flere muligheder for at grave sig ned i den problemstilling, der ligger, og det kan jeg jo som minister ikke have noget imod.
Jeg synes, at det er fejlagtigt, når man prøver at pådutte regeringen, at vi ønsker at køre en sag hurtigt igennem.
Og så er jeg da glad for den blidere tone.
Først vil jeg kvittere for ministerens positive tagen til sig, at vi gerne vil have lidt længere tid til at diskutere lovforslaget.
Jeg bad sådan pænt i min ordførertale egentlig blot om at få skidtet i spanden.
Det var egentlig det, jeg bad om at få, og det er jo ikke helt det samme.
Jeg kunne også tænke mig at få svar på et af de spørgsmål, jeg stillede: Skal der eller kan der være fotoer af personer i disse registre, som bankerne nu skal føre over deres kunder?
Samtidig vil jeg også spørge: Hvorfor må bankrådgiveren ikke rådgive en eventuel kunde, som er ude på noget, der kunne gå hen og blive noget ulovligt?
Hvorfor skal han tie og derefter blot anonymt anmelde det til politiet?
Det er jo ikke noget, man siger de skal, men der er mulighed for, at de kan gøre det.
Og vi gør det jo i en god mening.
Men lad os dykke ned i de her helt specifikke spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Med hensyn til det at begynde at advare en person, der er ved at overføre x antal millioner kroner til et eller andet sted, om, at han hellere må holde op med det her, for ellers kommer politiet efter ham, så synes jeg vel, at det er fair nok, at vi har det regelsæt, som vi har, hvor der skal ske underretning.
Det er jo den aftale, vi nu skal prøve at forhandle med de finansielle parter i sagen, altså om, hvordan vi håndterer det her.
Jeg lægger op til, at der skal være en kontaktperson i ethvert pengeinstitut, der skal være indforstået med at påtage sig den her opgave med kontakt til politiet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-18:
På SF’s vegne kan jeg sige, at hensigten – at stoppe hvidvaskning – er vi selvfølgelig helt med på, og terror har vi bestemt ikke på vores dagsorden som noget godt.
Der skal gøres noget ved det.
Men der er altså problemer i forslaget, og jeg kan følge den foregående taler i, at det bl.a. er et problem, hvor vi skal sætte grænsen for definitionen af terror.
Der er problemer med hensyn til personer, som skal videregive oplysninger om kunder med atypisk adfærd og vurdere, om der er tale om en forbrydelse, som straffes med mindst 1 års fængsel, og der lurer et skræmmebillede af et overvågningssamfund og et angiversamfund.
Her er i hvert fald noget, vi skal undersøge meget mere, og vi bliver altså nødt til at tage vores tid til at få sat tingene ordentligt på plads.
Når man ser lovforslaget, ser det ud, som om vi skal sørge for at være den pæne dreng i klassen.
Vi skal sørge for at have tingene på plads, når IMF kommer og skal kigge på os, men det er ikke noget argument for at køre forslaget hurtigt igennem – simpelt hen ikke.
Vi skal være pæne over for vores egne borgere, før vi skal være pæne over for IMF.
I første halvår af 2006 vil der, sådan som jeg læser forslaget, stadig ske tilretninger fra EU’s side, og derfor kan jeg ikke se nogen grund til at implementere direktivet før tidligst medio 2006.
Vi bør virkelig bruge den nødvendige tid på lovforslaget, så vi ikke havner i et overvågningssamfund, og så vi får ordentligt styr på, hvad der er en frihedsbevægelse, og hvad der er en terrorbevægelse.
Vi kan risikere at lukke for meget af, og det er ikke ønskeligt.
Vi vil altså gå lidt kritiske ind i arbejdet, men det overordnede formål, altså at imødegå hvidvaskning, er vi meget enige i.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Det Radikale Venstre støtter tiltag mod hvidvask af penge, og Det Radikale Venstre støtter også tiltag mod terrorisme.
Men vi er meget betænkelige ved den sammenblanding, der sker i dette lovforslag.
Selvfølgelig kan der være forhold, hvor hvidvaskning af penge er en del af terrortruslen, men vi skal passe på, at en mulig terrortrussel ikke resulterer i lovgivning, der hindrer fri bevægelse af penge og truer de udfoldelsesmuligheder for befolkningen, som et samfund egentlig har til opgave at beskytte.
Danmark implementerer med dette lovforslag EF-direktivet, før det er trådt i kraft.
Vi optræder som EU’s pæne dreng, men det er vigtigt, at vi ikke går videre end de andre EU-lande, da det er afgørende, at der med direktivet sikres ensartet lovgivning og lovadministration.
Lovforslaget ligger tæt op ad direktivet, men indeholder imidlertid en række kontroversielle emner og konsekvenser af samfundsmæssig karakter.
Der er i lovforslaget krav om overvågning af kundeforhold og fastlæggelse af risikoprofil, og kunder og deres transaktioner skal løbende overvåges for at sikre, at de er i overensstemmelse med den pågældende kundes risikoprofil.
Her ville det være interessant at vide, om risikoprofiler af privatpersoner kan eller skal indeholde foto af kunden.
Der er endvidere vidtgående forpligtelser til at indberette kunder til politiet i tilfælde af mistanke om lovovertrædelser, hvor strafferammen er mindst 1 års ubetinget fængsel.
Hvordan har ministeren tænkt sig, at det skal kunne lade sig gøre i praksis?
Hvordan skal en bankelev kunne vurdere, om den pågældende kunde står til 1 års fængsel?
En bankmedarbejder, der anonymt anmelder en kunde, pådrager sig dermed en personlig risiko for trusler og overgreb fra kundens side.
Direktivet indeholder krav til medlemsstaterne om at sørge for at træffe de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af ansatte mod trusler og repressalier.
Dette forhold er ikke berørt i lovforslaget, men henvises til en aktuel orientering fra Politimesterforeningen, og det er ikke godt nok.
Vi skal have retssikkerhed for de medarbejdere, der udfører deres arbejde, og det skal skrives ind i lovforslaget og ikke bare være en aktuel orientering fra en brancheforening.
Hvis medarbejderen ikke foretager anmeldelse på formodet mistanke, vil den pågældende medarbejder ellers principielt være medskyldig på samme niveau som en hæler.
Også politisk eksponerede personer skal der ske overvågning af.
Er vi nu på vej mod et overvågningssamfund?
Med politisk eksponerede personer menes der højtstående personer, f.eks. parlamentsmedlemmer, EU-parlamentarikere og partiformænd i politiske partier, men ikke nok med det: også deres ægtefæller og nærtstående medarbejdere.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-18:
Jeg tror, hr. Frank Aaen ligesom undertegnede fuldt ud er klar over, at man kontinuerligt følger bevægelsernes gøren og laden for at fremme de res mål, og at man selvfølgelig hele tiden må kigge på, hvordan de forskellige bevægelser agerer, og hvad det er for nogle midler, de tager i brug.
Vi har en liste i EU, FN arbejder også med spørgsmålet, og jeg mener også, man skal støtte sig til de erfaringer, man har derfra, når man skal vurdere, om der er tale om terrorvirksomhed eller anden virksomhed.
Det må være noget, vi kontinuerligt følger på baggrund af de forskellige bevægelsers gøren og laden.