runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-18:
Det er jo her problemet ligger.
Det vil jeg respektere, hvis det er tilfældet.
Det er jo sådan - det vil jeg gerne bede ministeren bekræfte - at det apparatur, disse krypteringsmaskiner, kan have det, man kalder bagdøre eller adgange, som gør det muligt at bryde koder og kryptering, selv om det kommer fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er det, jeg gerne vil bede om bliver undersøgt, for jeg får i kraft af de svar, ministeren giver, en stadig stigende mistanke om, at Forsvarets Efterretningstjeneste ikke har været tilstrækkeligt til bunds i den problemstilling, og når ministeren slet ikke kommer ind på den problemstilling i sin besvarelse, så skærper det min mistanke om, at vi ikke er nået helt til bunds i den her sag.
Derfor vil jeg godt endnu en gang spørge ministeren: Vil ministeren sørge for, at den problemstilling bliver undersøgt?
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
I forbindelse med kulturministerens udmelding på det her område
har vi hørt fra flere forskellige sider, at det vil koste nogle penge for institutionerne at gennemføre de her planer.
Derfor vil jeg godt lige spørge, hvor ministeren mener, at de penge skal tages, og hvis de ikke skal tages fra noget, hvordan har ministeren så tænkt sig at fremskaffe midler til det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-04-18:
Den er bl.a. udmøntet ved revisionen af radio- og fjernsynsloven i december 2000.
Med medieaftalen tildeles TV 2 ligesom Danmarks Radio øgede licensmidler for at sikre stationens fortsatte udvikling som en dansk public service-station.
Stationens public service-forpligtelser er blevet præciseret og udbygget.
Regeringen har i modsætning til Venstre ingen planer om at privatisere TV 2. En liberalisering af reklamereglerne for kommercielle danske tv-stationer vil påvirke det danske marked for tv-reklamer.
TV 2's økonomidirektør har udtalt, at TV 2 vil miste reklameindtægter på mellem 100 og 150 mio. kr.
Umiddelbart har jeg utrolig svært ved at tro, at det vil gå
På kort sigt er det alene de kommercielle
lokal-tv-stationer, der vil få en konkurrencemæssig fordel af en lempelse af reklamereglerne
, idet TV 2's største konkurrent, TV 3 og TvDanmark 1, i forvejen sender fra England med de lempeligere reklameregler, der gælder dér. Konsekvenserne for TV 2 må derfor på kort sigt antages at være meget begrænsede, ikke mindst i lyset af, at der også kan være en konkurrencemæssig fordel i at være den eneste danske tv-station, som ikke afbryder udsendelser med reklamer.
Først på længere sigt i takt med etableringen af det jordbaserede digitale sendernet og seernes gradvise anskaffelse af digitalt modtagerudstyr
vil TV 2 opleve en øget konkurrence fra andre tv-foretagender, en konkurrence, der da også vil være påvirket af en eventuel særregulering for TV 2's vedkommende, hvad angår reklameregler. Konsekvenserne for TV 2 heraf vil passende kunne drøftes i forbindelse med indgåelse af en ny medieaftale.
Og lad mig så lige understrege endnu en gang, at der faktisk ikke er taget stilling til, hvorvidt reklamereglerne skal liberaliseres eller ej, eller om der kun skal være tale om en delvis liberalisering.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-18:
Der er et ord, som kulturministeren skylder at give os en nærmere definition af og et svar på holdningen til, og det er det her ord multikulturelt, et multikulturelt samfund.
Kulturministeren siger, at det meget hurtigt kan blive en strid om ord.
Jeg behøver næppe at erindre kulturministeren om, at indenrigsministeren på regeringens vegne har gjort det krystalklart, at regeringen ikke ønsker et multikulturelt samfund.
Nu taler kulturministeren om, at det bare er en strid om ord.
Det er et eller andet med Hirtshals eller København, eller hvad jeg skulle forstå det som. Når vi andre oplever en diskussion om Danmark i forhold til Somalia, når det drejer sig om kulturforskelle, så ser kulturministeren åbenbart, at det er en strid om ord, for det har noget at gøre med Hirtshals og København.
Er det virkelig på det niveau, vi skal behandle det her emne?
Jeg vil gerne høre kulturministerens holdning til, om indenrigsministeren tager fejl, når indenrigsministeren på regeringens vegne ellers har sagt, at regeringen ikke ønsker
et multikulturelt samfund.
Bevæger regeringen sig nu i virkeligheden skridt efter skridt, som også hr. Nødgaard er inde på, præcis i retning af det, men bare på de enkelte ressortområder?
Er det det, vi skal tage ministerens svar som udtryk for?
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
»Vil ministeren oplyse om regeringens planer for TV 2's fremtid, herunder de økonomiske vilkår, hvis reklamemarkedet liberaliseres for alle andre end TV 2?«
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-18:
»Hvad er regeringens planer med roadpricing?«
Marianne Jelved (RV), 2001-04-18:
Jeg tror ikke, at der kan koges mere suppe på den pølse.
Og hvem, der har indflydelse på hvad, må andre jo afgøre.
Det er i hvert fald ikke noget jeg skal afgøre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-18:
Det er jo som sagt meget interessant af hensyn til vores kalendere og andre ting, hvornår der bliver det her valg, så jeg vil da godt spørge, om det også er sådan, at ministeren kan bekræfte, at ministeren har meget stor indflydelse i regeringen.
Vi kan jo læse om næsten hver dag, at det stort set er økonomiministeren, der bestemmer, hvad der foregår.
For jeg forstår, at det ikke er helt afklaret endnu, fordi det altså er statsministeren, der udskriver valg.
Men som sagt var det rart at få det, som står i Ekstra Bladet, bekræftet hundrede procent.
Bliver det den 5. februar?
Marianne Jelved (RV), 2001-04-18:
Spørgsmålet går jo på, om jeg kan bekræfte mine udtalelser til Ekstra Bladet af en bestemt dato.
Jeg kan bekræfte de udtalelser, og det er jo sådan set også et meget godt bud.
Jeg er har svært ved at se, at der er noget i vejen med tirsdag den 5. februar 2002.
Men jeg vil bare for en ordens skyld henvise til grundloven og minde om, at det, når alt kommer til alt, er statsministeren, der har retten og kompetencen til at udskrive folketingsvalg.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-18:
Her ønsker jeg også et klart svar.
Et af de spørgsmål, vi som folketingsmedlemmer bliver bombarderet med, når vi kommer rundtomkring på møder og arrangementer, er jo: Hvornår bliver der folketingsvalg? Og da var det så heldigt, at vicestatsministeren/økonomiministeren udtalte til Ekstra Bladet den 30. marts 2001, at det kommende folketingsvalg bliver udskrevet til afholdelse tirsdag den 5. februar 2002.
At det blev sagt på den måde var jo en utrolig interessant og befriende oplysning for os, der også skal planlægge vores kalendere med hensyn til, hvornår der bliver folketingsvalg.
Men nu er der nogle, der siger, at man ikke altid kan stole på, hvad der står i Ekstra Bladet.
Derfor synes jeg, at det ville være dejligt at få at vide her i Folketinget, om det bliver den 5. februar 2002.
Kan ministeren bekræfte det?
»Vil ministeren, der også er vicestatsminister, bekræfte sine udtalelser til Ekstra Bladet den 30. marts 2001 om, at det kommende folketingsvalg bliver udskrevet til afholdelse tirsdag den 5. februar 2002?«
Skriftlig begrundelse
Økonomiministeren og vicestatsministeren udtaler til Ekstra Bladet den 30. marts 2001, at regeringen sidder perioden ud, og at der derfor først bliver udskrevet valg til Folketinget til afholdelse tirsdag den 5. februar 2002.
Spørgeren ønsker denne udtalelse bekræftet offentligt over for Folketingets medlemmer og vælgerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-18:
Årsagen til, at jeg stiller det spørgsmål til trafikministeren, er, at hele diskussionen blev aktualiseret af borgerpanelet, som Teknologirådet nedsatte, og som krystalklart og definitorisk sagde, at det her med roadpricing altså var en meget dårlig idé.
Det var det af overvågningsmæssige årsager, det var det af prioriteringsmæssige årsager, det var det af fordelingsmæssige årsager.
Ikke så meget, at der er nedsat et udvalg, som kigger på det, men hvorfor man ikke bare skrinlægger det, når nu konklusionen er så krystalklar, at der ikke er noget at hente på området.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-18:
Der er en ting, statsministeren i forhold til det principielle ikke har svaret på.
Og det er det her med, hvordan man kan sige, at vi fra dansk side respekterer forsvarsforbeholdet, som altså siger, at vi ikke er med i udarbejdelsen, altså forberedelsen og gennemførelsen af opbygningen af denne her forsvarsdimension, og så alligevel deltager i den militære komité og deltager i afstemninger.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Det principielle spørgsmål har statsministeren ikke berørt her i Folketinget i dag ud over at henvise til en vedtagelse, hvor Folketingets flertal jo netop sagde, at regeringen skulle respektere forsvarsforbeholdet.
Derfor savner jeg altså et svar på, hvordan de to ting hænger sammen.
Selvfølgelig kan man ikke deltage i en militær komité og deltage i afstemninger, uanset om man så er udslaggivende eller ikke er udslaggivende, hvis man i øvrigt har sagt, at vi ikke deltager i forberedelsen af en forsvarsdimension i EU og de aktioner, der følger efter det.
Så derfor det spørgsmål.
Det andet, som jeg også godt kunne tænke mig at vi får et klart svar på - det får vi nok ikke i dag, det må vi jo få efterfølgende - er et løfte fra regeringen om, at man naturligvis søger mandat også i sådan nogle sager i Europaudvalget, inden man drager af sted.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-04-18:
Jeg kan sige til spørgerne omkring det konkrete, at jeg synes, det rigtigste er, også af hensyn til Danmarks udenrigspolitiske interesser - og jeg tror, hr. Jens Hald Madsen også er klar over, at det er den bedste måde; det er derfor, vi har et udenrigspolitisk nævn - netop at kunne orientere om disse spørgsmål i Det Udenrigspolitiske Nævn, det er særskilt skabt til dette formål.
Det andet, jeg vil sige, er til hr. Keld Albrechtsen: Der vil være spørgsmål, hvor den militære komités arbejde pr. definition er af en sådan karakter, at det ikke er noget, man skal indhente mandat om i Europaudvalget. Når jeg sagde før, at det er nyttigt fremover at tilrettelægge en fornuftig proces sammen med Europaudvalget, er det ikke ensbetydende med, at samtlige spørgsmål, der drøftes i den militære komité, også er noget, der skal tages stilling til eller afgives mandat om i Europaudvalget.
Der vil være en række spørgsmål, som er af en anden karakter.
Men regeringen har naturligvis et meget stærkt ønske om også på det her område at have et godt samarbejde med Europaudvalget såvel som med Det Udenrigspolitiske Nævn, som de øvrige spørgere var inde på.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-18:
Jeg respekterer fuldt ud, at vi i Nævnet skal høre forsvarsministeren, hvor forsvarsministeren kan komme med sin version.
Men det er jo statsministeren, der har det overordnede ansvar for koordinationen.
Og det virker jo lidt mærkeligt, at Udenrigsministeriet mener ét, og Forsvarsministeriet mener noget andet.
Det har jo faktisk en konsekvens.
Det har jo den konsekvens, at italienerne har reageret meget markant også på spørgsmålet om, hvordan man skal definere det danske forbehold i det hele taget.
Så mit spørgsmål er: Mener statsministeren - og det mener jeg godt at statsministeren kan fortælle her - at den måde, det har kørt på, har været særlig hensigtsmæssig, hvor der har været så stor forskel på Udenrigsministeriets og Forsvarsministeriets holdning?
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
Det er alligevel fantastisk, at kulturministeren kan stå her
og påstå, at Venstre ikke har villet diskutere digitalisering af de jordbaserede net
Det var nu Venstre, der tog initiativet til en høring med Teknologirådet i Landstingssalen for godt et års tid siden.
Vi har hele tiden været åbne over for denne her diskussion.
Vi har bare ment, at forudsætningerne for at sætte digitaliseringen i gang ikke har været til stede, netop fordi man i medieloven laver en fuldstændig grotesk opstramning af reklamereglerne, når der er brug for det stik modsatte.
Og det fører jo hen til det næste spørgsmål, nemlig
at på trods af, at digitaliseringen giver masser af muligheder for, at man frit kan vælge, om man vil se reklamerne, betale lidt mere, eller hvad man nu vil, det er helt op til den enkelte borger, så siger kulturministeren, at de kommercielle medier skal have lov, men TV 2, der er 80 pct. reklamefinansieret og dermed utrolig afhængig af markedet, skal selvfølgelig ikke have lov til at arbejde under reelle markedsvilkår, hvilket i mine øjne vil føre til, at TV 2 ender i en økonomisk ruin.
Derfor vil jeg godt høre om ministerens planer for TV 2.
Charlotte Antonsen (V), 2001-04-18:
For det første vil jeg gerne takke for, at man nu vil rette op på fejlen ved fremover at få tilrettelagt en procedure, så Europaudvalget bliver orienteret.
Så kan jeg forstå, at statsministeren helst vil klare det nuværende problem i Nævnet for lukkede døre, og det kan jeg da godt forstå, for det er en meget pinlig sag.
Men da formanden for den militære komité er offentligt kendt, synes jeg, det er en meget dårlig idé, at man ikke også offentligt vil forklare, hvad der er sket.
Vi har jo alle sammen læst aviserne om denne her sag.
Hvad har Danmark ment?
Hvad har Danmark stemt?
Hvilket mandat har vores repræsentant haft?
Hvem har bestemt politikken for Danmark?
Skal man lægge noget i, at det i Nævnet på fredag er forsvarsministeren, der deltager?
Vil udenrigsministeren ikke også deltage i samme sag, eller vil udenrigsministeren først deltage, når sagen skal i Europaudvalget?
Til sidst: Hvem bestemmer den danske undtagelse, hvis det, at vi er udslaggivende, skal afgøre, om vi skal stemme eller ej?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-18:
Jeg vil gerne sige statsministeren tak for tilsagnet om, at Folketingets Europaudvalg skal orienteres, når væsentlige spørgsmål skal til afgørelse i EU's militære komité.
Det giver et udmærket grundlag for det møde, vi skal have i Europaudvalget til at drøfte de retningslinjer i de såkaldte beretninger, vi har.
Der er kun én ting, som jeg vil spørge statsministeren om, men det kan være, vi skal dybere ned i teknikken på et senere tidspunkt, og det er formuleringen om, at man ikke bør stemme, hvis den danske stemme er udslaggivende.
Men i virkeligheden bør man vel altid stemme, som om ens stemme er udslaggivende.
Det er et klogt princip, tror jeg, i politik
at have, at man altid gør op med sig selv: Hvis nu min stemme var udslaggivende, hvordan ville jeg så stemme?
Og så tror jeg faktisk, man i alle tilfælde bør stemme sådan, som man ville gøre i den situation. Men der må vi prøve at finde ud af i Europaudvalget, hvad det princip dybest set går ud på.
Jeg synes i hvert fald, at statsministerens meldinger her i dag giver et godt udgangspunkt, for at vi kan få den diskussion i udvalget.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-18:
Jeg takker for svaret.
Jeg respekterer fuldt ud, at detaljer om udenrigs- og sikkerhedspolitik kan diskuteres i Nævnet for lukkede døre.
Denne her fejlagtige måde, som det er blevet behandlet på, har jo haft den konsekvens, at italienerne nu vil bringe på bane, hvordan man definerer det danske forbehold.
Der mener jeg egentlig, at der er en interesse i at markere, om man mener, at det her forløb blev kørt på en hensigtsmæssig måde.
For det har virkelig en politisk konsekvens også på europæisk plan.
Det skal bare tilkendegives med et ja eller et nej.
Jacob Buksti (S), 2001-04-18:
Nu tilkendegiver spørgeren jo selv, at spørgeren godt er klar over, at regeringen som led i finanslovaftalen med SF og Enhedslisten har nedsat et udvalg, som er i gang med et udredningsarbejde, der i løbet af en 3-års-periode skal lede frem til et beslutningsgrundlag for en mulig indførelse af et landsdækkende kørselsafgiftssystem, også kaldet roadpricing.
Der er udarbejdet et kommissorium, og udvalget, der skal stå for udredningen, er netop ved at blive nedsat.
Regeringen ser roadpricing eller kørselsafgifter som ét af flere nye mulige instrumenter til at begrænse byernes trafikproblemer.
Det er tanken, at systemet skal ses som et led i omlægning af beskatning af personbiler, hvor man gør anskaffelse af bilerne billigere, mens det bliver dyrere at bruge dem dér, hvor trafikproblemer og belastning af miljøet er størst, herunder i de største byer.
Der skal samtidig tages hensyn til de særlige forhold
for landdistrikterne, og systemet skal teknisk udformes på en måde, så der ikke sker en registrering af bilisternes færden. Regeringen lægger vægt på, at en eventuel omlægning af bilafgifterne ikke må betyde, at det samlede afgiftstryk på bilisterne øges.
Regeringen ønsker ikke at haste en beslutning om et eventuelt kørselsafgiftssystem igennem.
Inden en beslutning for eller imod har vi brug for at blive klogere på en lang række områder i forhold til kørselsafgifter, f.eks. forskellige tekniske løsningsmuligheder og omkostningerne ved disse, trafikale, afgiftsmæssige og fordelingsmæssige virkninger samt undersøgelser af effekter for miljø og sikkerhed.
Der er også behov for undersøgelser af forskellige modeller for organisation af systemet, ligesom behovet for overgangsordninger m.m. vil blive belyst gennem udredningsarbejdet.
Det er en vigtig opgave at undersøge disse aspekter.
Den opgave har regeringen tænkt sig at løse, så alle aspekter ved et muligt kørselsafgiftssystem er grundigt belyst, før en eventuel beslutning tages.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-18:
Jeg fik ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede om forholdet
mellem NATO og EU
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren, hvad årsagen var til, at Danmark pegede på en general fra et ikke-NATO-land til at lede den her styrke. Det er i hvert fald i modstrid med det, som regeringen tidligere har sagt, nemlig at det var vigtigt, at man fremmede NATO's rolle i forbindelse med forsvarsområdet.
Det er også det, som Dansk Folkeparti ønsker.
Det burde være relativt nemt at kunne svare på, hvorfor man pegede på en mand fra et ikke-NATO-land til posten. Jeg vil også godt spørge statsministeren: Er det ikke et problem for Danmark, der ønsker, at NATO skal spille en helt afgørende rolle i forsvarspolitikken - vi har endda et forbehold på forsvarsområdet i forhold til EU's situation på området - at man peger på en mand, som kommer fra et ikke-NATO-land, til posten?
Det vil jeg godt have et klart svar på fra statsministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2001-04-18:
Med al respekt for spørgerens ihærdighed har jeg en lille smule svært ved at forstå det fornuftige i at indlede en lang og dybsindig diskussion af aspekter, som vi netop har bedt om at få en udredning af, så vi kan få en diskussion på et hæderligt og ordentligt grundlag.
Det er jo præcis de der ting, som skal undersøges, før man eventuelt kan tage stilling til, om det overhovedet er muligt at indføre et kørselsafgiftssystem.
Jeg kunne komme med endnu flere negative aspekter, hvis det endelig er det, spørgeren vil have, plus problemer, som jeg kan se i forbindelse med det her.
Og før vi har en grundig belysning af det, så der kan foretages en afvejning af det her, er det ikke rimeligt, at man kaster sig ind og laver en næsten religiøs, på forhånd bestemt stillingtagen til de muligheder, som kun fremtiden kan vise.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-04-18:
Jeg er utrolig glad for, at Venstre nu også er glad for en digitalisering via det jordbaserede net.
Det er nye toner.
Så bliver der spurgt, hvorfor vi ikke har sørget for at lave en forretningsplan.
Det er, fordi vi endnu ikke præcis ved, hvordan den forretning skal se ud, og det tror jeg ikke der er nogen der ved.
Hvis man ser sig om i Europa, vil man se, at der har man valgt mange forskellige modeller og med mere eller mindre succes.
Så det, jeg gør lige nu, er, at jeg undersøger alle de forskellige muligheder, der er, med henblik på at finde ud af, hvad der er klogest.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-18:
Det var en lang sang fra trafikministeren på et relativt banalt, simpelt spørgsmål, som jeg kunne have lyst til at gentage igen.
Den radikale trafikordfører, fru Vibeke Peschardt, har udtalt sig i meget positive vendinger om forslaget.
I indledningen af trafikministerens svar var der også positive vendinger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge til både de overvågningsmæssige konsekvenser af roadpricing og de fiskale konsekvenser.
Jeg kan forstå, at man vil tilstræbe, at der vil være en neutral udjævning.
Kan jeg opfatte det som en garanti for, at hvis regeringen indfører roadpricing, så vil der ikke komme flere penge i statskassen?
Vil det her også være en garanti for, at hvis roadpricing-systemet kun kan gennemføres ved, at man registrerer hver enkelt bil - hvor den har kørt henne og med de konsekvenser, det vil have - vil regeringen så ikke gå med til det?
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
Der står, at vi under de givne forudsætninger, nemlig bl.a. at man ikke har lavet en forretningsplan og ikke på det tidspunkt har udtrykt noget som helst ønske - tværtimod - om, at man vil liberalisere reklamereglerne, ikke ville kunne tage ansvar for digitaliseringen af det jordbaserede net, fordi vi ikke mente, at forudsætningerne var til stede. Men vi har aldrig nogen sinde udtalt en generel modstand mod at digitalisere det jordbaserede net.
Der har ministeren simpelt hen en selektiv hukommelse, eller også har hun ikke sat sig ordentligt ind i sagerne.
Så det er ganske enkelt urimeligt at komme med den påstand.
Men det er mig stadig væk en gåde, når vi taler om noget så vigtigt, et forretningsanliggende, som det her virkelig er, hvis det skal kunne komme til at fungere, at man dér ikke har lavet en forretningsplan for længe siden.
Der er adskillige spørgsmål, som man kunne have taget stilling til, og som jeg i øvrigt kan huske, at vi, dengang Venstre også var inviteret i forligskredsen, har debatteret igennem flere år, lige så lang tid som jeg kan huske det, siden vi havde Schoubye-udvalget på besøg i forligskredsen, og det er snart 3 år siden.
På den baggrund er det mig en gåde, at man ikke allerede nu har fået noget mere håndfast på bordet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-04-18:
Ja, jeg må stadig væk udtrykke min glæde over, at Venstre nu åbenbart vil være med til at diskutere digitaliseringen af det jordbaserede net, for det var meget, meget klart også i forbindelse med behandlingen af medieloven, at regeringen på alle måder var parat til at diskutere, hvordan det skulle foregå.
Vi havde ikke en færdig plan.
Derfor ville det også være vanvittigt at have en færdig plan på daværende tidspunkt, i og med at udviklingen går så utrolig stærkt.
Og som sagt synes jeg også nu, at det er svært at tage stilling til, f.eks. hvordan udbudet skal se ud.
Skal man lave et samlet udbud til én gatekeeper, eller skal vi lave et udbud for de enkelte multipleks, vi får til rådighed?
Det vil sige, at der er masser af åbne spørgsmål, og også spørgsmål, som den branche, der skal involveres i det her, er dybt uenige om.
Så der er al mulig grund til lige at synke spyttet og få drøftet grundigt igennem, hvordan vi sørger for, at den her digitalisering kommer til at foregå på en sådan måde, at vi på den ene side ikke ender i en økonomisk ruin og på den anden side samtidig sikrer alle de kulturpolitiske hensyn, der er værd at tage.
På det punkt kan jeg nok være lidt nervøs for, om hr. Jens Rohde og jeg kan blive enige om, hvilke kulturpolitiske hensyn der skal tages. Men jeg er absolut villig til at forsøge at tage diskussionen. Jeg har ikke mere at tilføje til det spørgsmål, der er stillet, men er selvfølgelig parat til at vende tilbage enten næste onsdag eller i forbindelse med, at der bliver stillet skriftlige spørgsmål. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
Vi har hele tiden fastholdt, at digitaliseringen har mere brug for de kommercielle, end de kommercielle har brug for digitaliseringen.
Derfor gælder det nemlig om at sørge for at liberalisere reklamereglerne, så det bliver attraktivt for disse stationer at komme med.
Og nu kan jeg ikke helt finde ud af, hvor ministeren står i dag.
Jeg havde ellers været så glad for at se de udmeldinger, der har været i aviserne, i hvert fald i forhold til de fleste kommercielle medier.
Men det, jeg godt vil spørge om,
er: Hvorfor i alverden har man i regeringen ikke for længst lavet en forretningsplan for det her, således at man sikrer, at der er økonomi i det?