runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2000-12-14:
Ja, som sønderjyde er det jo altid interessant at høre hr. Thor Pedersens indlæg om hertugdømmernes selvstændighedstrang, helt klart.
Men det havde jo også været hyggeligt at få svar på sine spørgsmål. Jeg prøver igen.
Jeg vil selvfølgelig have forståelse
for, at hr. Thor Pedersen muligvis ikke kender til de 24 initiativer, der er i regeringens erhvervsstrategiplan
Det er muligt, og så vil jeg selvfølgelig have forståelse for, hvis ikke der bliver svaret.
Men de ligger jo inden for hovedområderne, hvis det kan hjælpe lidt: viden og kompetence, globalt udsyn, velfungerende markeder, kvalitet i reguleringen og samfundsmæssigt ansvar.
Hvad er Venstres holdning til de 24 initiativer?
Det må man kunne give et svar på.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-14:
Ja, nu har formanden jo lukket for talerlisten, så jeg ved, at jeg ikke får lov at komme op én gang til.
Jeg har en mistanke om, at jeg stadig væk ikke får svar fra hr. Thor Pedersen, for han har faktisk ikke svaret ret meget på de spørgsmål, der er stillet i dag.
Det er det med det frie valg, som jeg så forfærdelig gerne vil have kommenteret.
Det frie valg og plejehjemmene for nu at tage det eksempel.
Hr. Thor Pedersen svarede ikke på mit spørgsmål om, hvad Venstre ville gøre, hvis de fysiske rammer var udfyldt, og der ikke var mere plads.
Min påstand er, at så bliver Venstre nødt til at udvide rammerne eller til at sige til borgerne: Sorry, der er ikke noget frit valg, for det, du ville vælge imellem, findes ikke mere.
Hvad vil man sige til den borger, som ønsker at komme
på et plejehjem, og der er to plejehjem i kommunen, de er begge to fyldt til bristepunktet, der er ventelister til dem begge to, og borgeren vil gerne på et af de to plejehjem? Hvad vil Venstre så gøre?
Bygge et nyt plejehjem eller sige: Værsgo, du kan stå på venteliste til et af de to plejehjem, men imens kan du flytte hen i skurvognen, der er nemlig god plads?
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Til hr. Claus Larsen-Jensen: Jeg omtalte tidligere, hvordan man havde vækst i et moderne dynamisk samfund, og det har spørgeren så åbenbart ikke hørt.
Hvordan der er dynamik, hvordan der skabes større værdier, hvordan der er mere at fordele af, selv ved uændret skat, og hvordan man kan prioritere inden for de rammer.
Sådan er virkeligheden.
Og de tal og mulighederne for et rummeligt begreb og muligheden ved udbud er så ikke Venstres, men hr. Allan Andersens, som altså har været formand for det råd, som regeringen har nedsat.
Det er den viden, det råd havde.
30-40 mia. kr. er skønnet, og det er rigtigt, at hr. Allan Andersen senere har sagt, det måske nærmere var 25 mia. kr., hvis han skulle være helt enig med økonomiministeren.
Så vi er helt tilfredse med rummeligheden.
Det viser begrebet, hvor meget det er pr. år, som man egentlig ikke umiddelbart spørger til prisen for.
Hr. Erling Christensen siger, at vi ser skatten som et spøgelse sammen med danskerne.
Nej, det gør vi ikke.
Det er en realitet.
Det er en realitet, når folk ser på: Hvad får vi ud af at arbejde?
Hvad tjener vi ved at gå på arbejde og stå
tidligt op, hvad har vi ud af det?
Det er en realitet.
Går det godt eller skidt?
Det er i hvert fald ikke det danske Folketing, der har bidraget til, at det er let at drive virksomhed i Danmark.
Det er ikke bedre at drive virksomhed, fordi man får nye byrder og skal betale flere skatter og mister sin likviditet.
Så det er virksomhedernes duelighed, det er dygtige folk i Grundfos og Danfoss, der sikrer, at der er beskæftigelse og fremgang.
Vi er heldige at ride med på en bølge på eksportmarkederne, så vi på trods af tabt konkurrenceevne stadig kan sælge vores produkter.
Det er virkeligheden.
Det er ikke herinde, man skaber beskæftigelsen.
Det er ude i levende virksomheder.
Hr. Hækkerup spørger til, om man kan lægge fremskrivningen ud på hjemmesiden.
Jeg har lige fået at vide, at der bliver lavet en kopi af planchen, som bliver lagt ud på hjemmesiden, og det bliver vel så i dag, hvis formanden nikker.
Der er intet hemmeligt, det er meget enkelt.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-12-14:
Vi er jo alle meget optaget af skattediskussionen og de mange spørgsmål, der rejses i den sammenhæng.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og skatten er for høj.
Det undrer mig egentlig lidt, at det bliver sagt fra fru Lene Espersens side, når man tænker på, at sidst vi havde en diskussion om bundskatten, som faktisk blev sænket fra 8 til 5½ pct., stemte De Konservative imod.
Det fremgår jo af De Konservatives finanslovforslag, at man vil fjerne mellemskatten.
Jeg går ud fra, at det er foreslået med fuldstændig åbent ansigt, og at fru Lene Espersen helt klart ved, at halvdelen af skatteyderne kun betaler bundskat.
2 millioner skatteydere betaler kun bundskat, så de får ikke, som vi siger ovre hos os, fem flade øre ud af De Konservatives ændringsforslag til finansloven - ikke fem flade øre!
De 2 millioner, som har den laveste indtægt, får ingenting ud af det, bortset fra at de får fjernet fradragsretten for faglige kontingenter.
Og hvem er det så?
Det er kassedamer, hjemmehjælpere og 350.000 deltidsansatte, især kvinder, som De Konservative ofte taler så meget om.
Det er dem, der ikke får noget ud af det.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-14:
Nu skal man jo ikke dvæle ved fortiden, sagde fru Lene Espersen i et af sine tidligere svar.
Jeg bliver nødt til at skuffe fru Lene Espersen, for jeg bliver nødt til at give et lille, kort historisk rids.
For præcis 10 år siden havde vi folketingsvalg i Danmark, og dengang gik den daværende regering til valg på at få den såkaldte mellemskat afskaffet, og det blev en drønende fiasko.
Den daværende opposition fik sin hidtil største sejr, og den tilbageværende del af regeringen måtte humpe videre på krykker et par år. Læresætningen efter det valg var: Gå aldrig til valg på skattelettelser, for der er ingen, der tror på dem.
Og derfor vil jeg sige til fru Lene Espersen: Lad være med at gå tilbage til den fuser!
Selv ikke fru Lene Espersens fremragende talegaver kan gøre mellemskatten til et sexet emne i en valgkamp.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Jeg vil godt sige på Dansk Folkepartis vegne, at vi føler os faktisk forpligtet på et skattestop.
Det har vi meddelt allerede fra sidste efterår, da det blev lanceret
første gang.
Så vi har ikke nogen problemer med den melding, der er kommet, og vi kan egentlig heller ikke se, at det skulle være et problem derudfra at arbejde for egentlige skattelettelser.
Altså skattestoppet må da være forudsætningen for, man kan gå
videre, og det burde da være pærenemt for den konservative ordfører at gå op og forklare det. Så vil jeg spørge fru Lene Espersen om den dér med regeringsdannelsen.
Altså jeg ved godt, at fru Lene Espersen går med en ministerdrøm, og det kan snart ikke gå stærkt nok, men det er vel ikke fuldstændig ligegyldigt for fru Lene Espersen og De Konservative, hvilken regering det er. Jeg kan forstå, at selv om der ikke er brug for f.eks. CD's mandater til at danne en borgerlig regering, jamen så ønsker fru Lene Espersen stadig væk at give CD vetoret i sådan en regering med hensyn til, hvilke forslag der må komme på skatteområdet, og hvilke forslag der må komme på udlændingeområdet.
Det vil jo i realiteten sige, at fru Lene Espersen har bundet sin skattepolitik til hr. Peter Duetoft, som heroppefra har forklaret, at han ikke vil være med til nogen af de ting, som den konservative ordfører ellers har stået og sagt er så vigtige. Så hvad er indholdet egentlig i det, vi får at vide?
Det er meget, meget svært at blive klar over.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-14:
Fru Lene Espersen sagde i forbindelse med det skatteudspil, som De Konservative har lagt sig fast på, at i forhold til 1990, hvor det sidst var et skattevalg, er det jo helt nyt, at arbejdskraften er blevet så mobil.
Nej, det er overhovedet ikke nyt.
Det var den altså også i 1990, og det har den faktisk været, siden vi begyndte at deltage i Det Europæiske Fællesskab.
Det ligger mange, mange år tilbage, og det ved fru Lene Espersen jo også udmærket.
Fru Lene Espersen vil også kunne bekræfte, at alt, hvad der er foretaget på skatteområdet op igennem 1980'erne og 1990'erne, er gjort med blikket stift rettet på den dansk-tyske grænse og i de senere år også på den dansk-svenske og den dansk-norske grænse for at undgå, at provenuet forsvinder ud de steder, hvor vi har fri passage over grænserne.
Jeg vil blot sige til fru Lene Espersen, at der er intet forandret siden 1990, men hvis Det Konservative Folkeparti vil have et skattevalg, jamen så må de jo fortsætte med det.
Jeg vil bare lige minde om helt stilfærdigt, at sidste gang kostede det altså Det Konservative Folkeparti fem mandater.
Jeg synes ikke, I skulle gøre det igen.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-12-14:
Man må jo så kunne konkludere, at kassedamen, fra hun er omkring 25, til hun er omkring 65, kan glæde sig over, at det er alle de andre, der får skattelettelser.
Men så er hun med til at sørge for, at alle de andre også får folkepension, når de når dertil.
Det er jo positivt.
Vi kan så også konkludere, at Venstres formand i dag i Jyllands-Posten forpligter De Konservatives kommende - måske kommende - ministre på et skattestop, men at De Konservative i hvert fald ikke som udgangspunkt føler sig forpligtet.
Det synes jeg bestemt er interessant.
Jeg vælger at tro på, at det var på grund af manglende tid, at fru Lene Espersen ikke kommenterede Poul Schlüters indlæg på en konference for nylig, hvor den tidligere konservative statsminister fik sagt: Hvis der skal sænkes i personskatterne - og det skal der - så skal der spares på det hele, på boligsikringen, på offentlige tilskud til børneinstitutioner, ved at indføre brugerbetaling på lægebesøg og andre offentlige tilbud.
Jeg vil meget gerne høre den konservative ordførers svar
på dette sidste indlæg.
Lene Espersen (KF), 2000-12-14:
Som jeg sagde til hr. Jan Petersen: Jo, det er dejligt med noget mangfoldighed.
Jeg vil sige, at Det Konservative Folkeparti er forpligtet til at gennemføre Det Konservative Folkepartis skattepolitik, og vi tror på, at mellemskatten skal afskaffes, og det vil fortsat være vores synspunkt.
Så klart kan det siges.
Til hr. Bjarne Laustsen omkring det dér med, at der er flere og flere, der kommer på efterløn, der er flere og flere, der går på folkepension: Jamen det er jo lige præcis det, der er udfordringen.
Men det er måske så også et spørgsmål om at fange nogle af de mennesker, der nærmer sig de 60 år.
Altså den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder er jo alt, alt, alt for lav i Danmark.
Det er, synes jeg, i sig selv lidt af en menneskelig katastrofe og et stort problem for samfundet, at så mange mennesker trækker sig tilbage, når de er 60½ år gamle.
Altså der er jo en fantastisk ressourceerfaring i de mennesker; derfor mener vi også, at hele opgaven går ud på at sikre, at flere mennesker bliver længere tid på arbejdsmarkedet, og det kan vi altså kun gøre, hvis vi letter beskatningen af arbejdskraft.
Ellers er der mange, der siger, når de når de 60-62 år: Nu er det simpelt hen for surt, nu vil jeg hellere slappe af og være sammen med mine børnebørn, for jeg arbejder alligevel indtil midten af torsdag for Ole Stavad, og det synes jeg altså ikke er sjovt efter at have gjort det i 40 år.
Til hr. Jens Peter Vernersen om de her mennesker, der ikke vil få glæde af en afskaffelse af mellemskatten
, fordi de ikke betaler den.
Jamen altså hr. Jens Peter Vernersen, det er jo netop til gavn for nogle af de mennesker, at vi skal fjerne den mellemskat, for forudsætningen for, at vi kan betale folkepension, forudsætningen for, at vi kan betale til de mennesker, der har det rigtig dårligt, som ikke kan være aktive, er jo lige præcis, at der er andre til at løfte byrden.
Det er jo sådan, det hele det hænger sammen, og jeg ved godt, det er svært for Socialdemokratiet at forstå.
Men jeg må så sige omkring hele den her diskussion om de faglige kontingenter, at jeg kan da godt forstå, at det som Socialdemokrat må være utrolig svært at skulle acceptere, at ikke andre skatteydere skal betale for, at fagforeningerne kan have hele deres cirkus kørende.
Men jeg vil så glæde Socialdemokratiet med, at afskaffelsen af fradragsretten for faglige kontingenter, som en borgerlig regering ville gennemføre, selvfølgelig kombineres med, at vi gennemfører tværfaglige fagforeninger.
Vi vil da have en sikkerhed for, at folk selv kan organisere sig dér, hvor de har lyst til det.
Der skal være fagforeningsfrihed i Danmark.
Det kan være, det kan sætte kontingentet ned, og så letter vi altså byrden for de mennesker, som hr. Jens Peter Vernersen her taler om.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-12-14:
Når man bliver stillet over for nogle ganske enkle spørgsmål, skulle man jo synes, der også kunne gives enkle svar her fra talerstolen.
Det, jeg spurgte om, var, om fru Lene Espersen syntes, det var rimeligt, at de to millioner skatteydere, som alene betaler bundskat, hvoraf der i hvert fald er over 700.000, der er i arbejde, hvoraf der er 350.000 på deltid, ikke skal have nogen som helst fornøjelse af, at mellemskatten fjernes.
Jeg ved ikke, om fru Lene Espersen vil svare på det, men konsekvensen er, at det mener De Konservative er rigtigt.
Det næste, jeg godt vil spørge om, er: Synes fru Lene Espersen, det er en god gave at give til disse folk, når de selv skal betale det med fradrag af fagligt kontingent?
Lad mig så sige, at de, der kun betaler bundskat, de betaler to gange.
De får ikke nogen fordele af skattelettelsen, og de får fjernet fradraget for fagligt kontingent.
Det er virkelig noget, der vil noget.
Den ene gruppe betaler selv, og den anden gruppe betaler to gange.
Tillykke med det.
Bjarne Laustsen (S), 2000-12-14:
Der var et af mine spørgsmål omkring arbejdsmiljø, som jeg ikke fik svar på af fru Lene Espersen, men der var et par andre kommentarer.
Jeg spurgte, hvordan De Konservative ville finansiere de stigende omkostninger, der er på efterlønnere og folkepensionister.
Der har været en stigning fra 1999 til 2001 her på 6 mia. kr., og det er en stigning, der vil fortsætte, uanset, havde jeg nær sagt, hvilken regering vi har, og så var svaret, at vi kunne jo få folk til at arbejde noget længere.
Jamen problemet er jo, at folk er gået ud af arbejdsmarkedet, og vi er blevet enige om incitamenter til at få folk til at arbejde længere.
Der skal alt andet lige, hvis ikke man vil sætte ydelserne ned, findes nogle flere penge til det her.
Og så var der spørgsmålet om arbejdsmiljøet.
Det er jeg jo så nødt til at stille igen: Altså, jeg synes en gang imellem, at De Konservative er meget progressive, også meget mere progressive end Venstre; det var min begrundelse for spørgsmålet til fru Lene Espersen.
Hvorfor vil man dog ikke være med til det her?
Det er jo ikke en skat.
Man giver et incitament til de virksomheder, der gør noget godt for arbejdsmiljøet, der har mindre nedslidning, sådan at fru Lene Espersens ønske om, at folk kan blive lidt længere på arbejdsmarkedet, rent faktisk kan opfyldes.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Jeg tror, det er sådan, at hvis mellemskatten skal afskaffes og det skal finansieres, som Det Konservative Folkeparti forestiller sig, så skal fru Lene Espersen forklare skotøjshandlere og andre gode konservative erhvervsdrivende lidt om, hvordan de skal få deres butiksmedarbejdere til at se, at det virkelig fremmer arbejdslysten, at de mister penge.
For det vil de gøre.
Men det er noget helt andet, jeg lige skal have fat i. Jeg synes selvfølgelig også, det er fint med politisk debat - politisk debat i regeringspartier og oppositionspartier, det er fint nok.
Problemet for fru Lene Espersen er måske, at mens debatten kører partierne imellem, har Venstres leder, hr. Anders Fogh Rasmussen, forpligtet sit forventede parlamentariske grundlag på et skattestop.
Den forpligtelse ligger over for befolkningen.
Jeg skal henvise til et citat fra Jyllands-Posten i dag:
»Man er forpligtet parlamentarisk på et løfte, eller også er man nødt til at sikre, at Venstres leder bryder sit løfte.«
Lene Espersen (KF), 2000-12-14:
Først til den radikale fru Inger-Marie Bruun-Vierø
omkring internationaliseringen.
Men sagen er jo den, at den bedste måde, hvorpå vi får løst den udfordring, vi står over for - og altså, jeg synes jo, at svaret kom af sig selv heroppe - er jo, at vi skal have folk til at arbejde noget mere og ikke arbejde mindre. Og der er sådan set ikke rigtig noget alternativ for Danmarks vedkommende.
Vi skal have gjort det mere attraktivt for folk at være på arbejdsmarkedet, være der længere tid, være der flere år.
Og der er løsningen naturligvis, at man letter beskatningen af arbejdsindtægt.
88 pct. af alle fuldtidsbeskæftigede i dag betaler mellemskat, så der er virkelig et sted, hvor man målrettet kan gå ind og gøre det attraktivt for folk at gøre en ekstra indsats og måske også tage et par ekstra timer om ugen i de år af ens liv, hvor man føler, at man har tid til det.
Så bliver jeg spurgt: Jamen de penge, det koster f.eks. at afskaffe mellemskatten, hvor skal de komme fra?
jeg har henvist til vores finanslovoplæg, men må jeg også henlede opmærksomheden på, at hvis regeringen alene havde holdt fast i sin egen målsætning om, at væksten på det offentlige kun måtte være på 1 pct., så havde der været 30 mia. kr. til rådighed - 30 mia. kr.
Altså vi kunne aflevere mellemskatten og lave alle mulige andre morsomme ting for befolkningen for de penge, hvis man havde holdt fast i sin egen målsætning.
Så sværere er det altså ikke.
Så vil jeg sige til hr. Flemming Kofod-Svendsen
: Vi betragter faktisk også den meget store gæld, vi slæber rundt på, som et alvorligt problem.
Men vi er tilfredse med og glade for, at vi trods alt er begyndt at høvle af på den nu.
Derfor er det jo et spørgsmål om at høvle gælden af, samtidig med at man letter beskatningen af personindtægter.
Og der synes vi egentlig, at det, at man fjerner mellemskatten over en 4-årig periode, er en god måde at gøre det på, uden at man sætter hverken gældsafvikling eller andre ting over styr.
Til sidst vil jeg sige om arbejdsmiljø: Jamen det vil vi gerne være med til at arbejde for, men vi synes, at det, der er totalt usympatisk, er måden, hvor nogle partier mener at man løser nogle arbejdsmiljøproblemer på, nemlig ved lægge en skat på det, ved at lægge afgift på det.
Det er ved at få parterne til at sætte sig sammen, tale sammen, at man når længst i det lange løb; ikke ved at kradse skatter ind.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Det var et dårligt svar, må jeg sige til fru Lene Espersen.
Nu har Det Konservative Folkeparti fuldstændig manisk siden deres landsråd rendt rundt og fortalt, at CD var i seng med fjenden, og at vi var til bunkebryllup med regeringen, og hvad ved jeg, og så kommer fru Lene Espersen bare med en enkelt sølle bemærkning, når man afæsker hende et svar på, hvor det er, det er gået så galt. Jeg vil gerne bede om tre svar.
Vil fru Lene Espersen bekræfte, for det første at den aftale, CD har med regeringen, alene er på 1,3 mia. kr. ud af 420 mia. kr. i finansloven, og at V og K i øvrigt vil stemme for en lang række af de forslag, der ligger bag den, for det andet at de 800 mio. kr. af de 1,3 mia. kr. kommer fra DONG, og for det tredje at CD i går ved afstemningen om ændringsforslagene stemte imod samtlige forslag, der gik ud på at ændre kredittid og momsafregning og arbejdsmiljøafgifter og alt det her?
Men et ja til de her tre spørgsmål vil jo så gøre, at debatten måske kan blive lidt mere fornuftig mellem Det Konservative Folkeparti og CD, og det vil vi gerne have.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Vi vil jo alle meget gerne dele gaver ud, specielt op mod jul, men man bliver altid nødt til at foretage nogle prioriteringer.
Mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti er: Når vi har en statsgæld på 535 mia. - det er et uhyggelig stort tal, og man kan jo sige, det er jo for ringe, når regeringen har haft en højkonjunktur, at man ikke har fået nedbragt den mere - men så er mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti: Hvor meget prioriterer man nedbringelse af statsgælden i relation til afvikling af mellemskatten?
Jeg er enig i, at skat på arbejde er uheldigt.
Kan vi nedbringe skatten, er det fint, men hvor får man finansieringen? De Konservative vil have mere til sundhed, have mellemskatten væk.
Hvad vil man så gøre med statsgælden, som jeg synes er et uhyggelig stort problem, også med henblik
på vore børn og børnebørn?
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-12-14:
I lyset af internationaliseringen diskuterer Det Radikale Venstre ligesom andre partier, om man kan lette skatten på arbejdskraft.
Men det hører med til diskussionen, at der skal findes svar på en række andre problemer, som alle partier her i Folketinget kan se.
Vi får flere ældre.
Bare med uændret service vil skatten i sig selv stige med 4 pct.
Vi skal prøve at øge udskrivningsgrundlaget.
Det kræver en øget beskæftigelse.
Vi har stagnerende beskæftigelse, men udgangspunktet er en høj beskæftigelsesgrad.
Vi ønsker, at folk skal arbejde mere, men folk ønsker at arbejde mindre.
De har lige fået den sjette ferieuge.
Befolkningen ønsker uændret kompensationsgrad ved offentlig forsørgelse.
Folk ønsker et stigende serviceniveau, ikke alene på sundhedsområdet, men også på en lang række andre områder, infrastruktur eksempelvis.
Med i det billede er så diskussionen om nedsat skat eller uændret skat.
Det er en utrolig vanskelig diskussion, og jeg mener, at Det Konservative Folkeparti slipper alt for let om det ved at pege på mellemskatten eller øget produktivitet.
Jeg spørger nu Det Konservative Folkeparti: Har man ikke andre svar?
Lene Espersen (KF), 2000-12-14:
Først til Dansk Folkeparti: Der er så mange partier, der kommer med så mange udtalelser om skatten, at indimellem er det måske meget godt, i hvert fald som udgangspunkt, at forvente, at de ordførere, der bliver citeret i aviserne, er citeret nogenlunde korrekt, og at der derfor måske er håb om, at de synspunkter, man præsenterer på sit partis vegne, rent faktisk er rigtige.
Derfor har jeg fortsat håb om, at partier som Det Radikale Venstre, CD, Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti med tiden vil indse, at når resten af de europæiske lande sætter personbeskatningen ned, er det også rigtigt af Danmark at gøre det.
Jeg har noteret mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl selv har gjort sig til talsmand for, at skatten skulle ned.
Sådan er der mange forskellige synspunkter i de forskellige partier, men det skal ikke skille os ad.
Vi tror, at vi har det fremtidsrettede svar på, hvad der skal ske på skatteområdet, men jeg vil da sige, at Dansk Folkepartis stemmer er velkomne til at sikre, at mellemskatten bliver fjernet, hvis vi får regeringsmagten på et tidspunkt.
Det ville da være dejligt, hvis Dansk Folkeparti vil lægge stemmer til det, og jeg ser det spørgsmål, hr. Thulesen Dahl stillede til mig, som en åbning i den retning.
Men jeg vil understrege, at Det Konservative Folkeparti stadig arbejder for, at der kan dannes en firkløverregering efter næste valg, for vi synes, det vil være godt for Danmark, hvis vi har et bredt, borgerligt funderet regeringssamarbejde. Fru Margot Torp talte om at miste herredømmet.
Da den nuværende regering tiltrådte i 1993, havde man nogle forventninger om, hvordan udviklingen skulle være, og hvordan man skulle trække den danske økonomi i gang.
Dengang skønnede
man, at man gerne ville skabe 181.000 arbejdspladser i den private sektor og 39.000 i det offentlige.
Men i dag er det store problem, at skønnene fra Økonomiministeriet viser, at i den private sektor er man kun nået halvvejs, hvorimod man allerede mere end rigeligt har opfyldt målsætningen i den offentlige sektor, og derfor er svaret med hensyn til at miste herredømmet: Vi skal lære at styre væksten i den offentlige sektor og i stedet fremme væksten i den private sektor, så har vi styr på det og ikke mister herredømmet.
Hr. Ole Sohn kan jeg ikke nå i denne omgang, men jeg skal nok svare på det med arbejdsmiljøet i næste runde.