Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Nu læser hr. Jens Kirk jo også Fiskeritidende, og jeg synes, de historier - det var også det, jeg ligesom anerkendte - om, hvordan der er kommet gang i nybyggeriet, bør vi anerkende i stedet for ligesom at begynde at mistænkeliggøre hinanden: Har vi nu gjort nok, virker det nu godt nok?
Det mener jeg vi kan lave en analyse på om det gør, men jeg kan bare sige, at i forhold til den udvikling, der har været, er der aldrig sket så meget, heller ikke på de her områder.
Om vi kan forcere det, skal jeg ikke udelukke, men det betyder, at der skal være en god økonomi, og at der skal være nogle gode muligheder for at kunne lave nye strukturer i fiskeriet.
Når Folketinget i dag skal debattere visionerne og udfordringerne for det danske fiskerierhverv, sker det efter Socialdemokratiets opfattelse fra et yderst positivt afsæt, for når vi sammenholder den sidste fiskeridebat i Folketinget med fødevareministerens redegørelse, står det for Socialdemokratiet klart, at regeringens offensive strategi og visioner på fiskeriområdet nu også er ved at vinde genklang i EU's fiskeripolitik.
Det er en positiv og afgørende udvikling for det danske fiskerierhverv, fordi den danske fiskeripolitik er afhængig af og i høj grad tager afsæt i den fælles EU-fiskeripolitik.
Og det er en virkelighed, vi er nødt til at forholde os til på en offensiv og konstruktiv måde.
Men også på nordisk plan arbejdes der med fiskeripolitik, bl.a. i forhold til forbrugerpolitiske hensyn, og bæredygtigt fiskeri, arbejdet med kriterier for certificering og udbredelsen af svanemærket og EU-blomsten til fiskeriområdet er nogle af initiativerne på nordisk plan.
Også på nationalt plan ser vi et holdningsskifte i en mere forbrugerorienteret og bæredygtig retning, hvor fokus nu rettes mod udvikling af værktøjer til kvalitetsbedømmelse i omsætningen af fersk fisk.
Det står også klart, at fiskerierhvervet er inde i en meget gunstig periode.
Det er jo ikke så tosset et afsæt for Folketingets fiskeridebat.
Indrømmet, det er hensyn, som umiddelbart kan pege i hver sin retning, men det er Socialdemokratiets opfattelse, at denne redegørelses mål og strategier forener umiddelbart forskellige hensyn på en for fiskeriet og miljøet god måde.
Fiskerierhvervet er en vigtig økonomisk faktor, og en af udfordringerne handler derfor om, hvorledes vi sikrer erhvervets fremtidige indtjeningsmuligheder samtidig med et bæredygtigt fiskeri, hvor der i langt højere grad bliver taget hensyn til beskyttelsen af det marine økosystem.
Måden, vi fisker på, og hvor meget vi fisker, har store konsekvenser for havmiljøet, og derfor er det vigtigt, at vi arbejder for, at fiskeriet foregår så skånsomt som muligt.
Omfanget af vort fiskeri og ikke mindst bifangst- og discardproblematikken er vigtige omdrejningsfaktorer i hele denne debat, fordi fiskebestandene i antal og artsforskellighed vil blive truet, hvis vi ikke fortsat arbejder for en stadig mere nøjagtig overvågning af tilstanden i havene.
Det handler altså i høj grad også om bæredygtighedsprincipperne, og derfor kan Socialdemokratiet heller ikke acceptere omfanget af udsmid og discard.
Det står klart, at industrifiskeriets problemer skal kortlægges, bl.a. ved en bedre registrering af fangster og discard, som ministeren lægger op til, og vi kommer ikke uden om at forholde os til de problemer, der er i industrifiskeriet.
Og Socialdemokratiet hilser i den sammenhæng EU's fordeling af hidtil ikkeregulerede industriarter i Nordsøen velkommen.
Rådets regulering af sildebifangstfiskeriet træder i kraft nu her ved årsskiftet og vil ud over Nordsøen omfatte Skagerrak, Kattegat og Østersøen.
EU har også indført et totalforbud fra år 2002 mod drivgarn i højsøfiskeriet - med visse overgangsordninger.
I det hele taget er man i EU's fiskeripolitik blevet mere opmærksom på bæredygtighedsprincipperne og er dermed fint i tråd med regeringens politik.
Fastlæggelsen af et flerårigt forvaltningsmål i EU kombineret med en sammenhæng mellem udviklingen i fiskerflådens kapacitet og det flerårige forvaltningsmål er efter Socialdemokratiets opfattelse den eneste søsikre vej.
Kapacitetsudviklingen i flåden skal ses i sammenhæng med en fortsat fornyelse af reguleringssystemet, som jo er en forudsætning for at styrke en langsigtet, effektiv og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne. Socialdemokratiet hilser derfor velkommen, at regeringen vil tage initiativ til at ændre de nationale reguleringer med det formål at sikre den enkelte fisker bedre planlægningsmuligheder og opnå en bedre ressourceudnyttelse og et øget værdiudbytte af de danske kvoter.
Heri ligger også en anerkendelse af behovet for en statslig styring af flådens effektive fradragskapacitet, således at den fortsat nedbringes, for vi mener, at det er en forudsætning for en tilfredsstillende indtjening og en fornyelse.
Styringen skal selvfølgelig også ses som et led i en langtidsholdbar fornyelsesstrategi.
Vores flådes struktur skal ikke være præget af den kortsigtede konjunkturudvikling.
Socialdemokratiet ser derfor de nye regler om udskiftning og om sammenlægning og opsplitning som en langtidsholdbar fornyelsesstrategi, herunder også nybygningspuljen for yngre fiskere.
Socialdemokratiet støtter også fuldt ud ministeren i dennes bestræbelser for at forbedre rådgivningen om kvotegrundlaget og fangstskattegrundlaget, sådan at kvotefastsættelserne stemmer overens med virkeligheden.
Aktualitet er en forudsætning for tillid og respekt, selv om det - indrømmet - nok bliver svært at opnå fuld tillid fra fiskernes side til oplysninger, der begrænser indtjeningsmulighederne.
I denne omgang vil jeg afsluttende sige, at et bæredygtigt fiskeri og en udviklingsorienteret strukturpolitik er afgørende for Socialdemokratiet.
Og jeg vil takke ministeren for en visionær og fyldestgørende redegørelse til Folketinget, der tager afsæt i de konkrete problemer og muligheder i det danske fiskeri, for erhvervet står over for en stadig mere konkurrencepræget og internationaliseret sektor.