runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2005-11-30:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at det, der for mig at se er det helt afgørende, er, at vi selvfølgelig skal holde os inden for EU-regelsættet, men at vi inden for det EU-regelsæt har de bedst tænkelige regler, der tilgodeser dyrenes velfærd.
Det vil fortsat være den opfattelse, som den danske regering har.
Vi vil selvfølgelig også følge de nye forskningsresultater, der måtte komme, der også kan medvirke til, at man på længere sigt kan øge niveauet yderligere.
Som jeg også har tilkendegivet, kan man sige, at på trods af at transportforordningen på en lang række områder ikke var tilfredsstillende, så giver den os dog på nogle områder en mulighed for at gå videre om knap et års tid, og der er det min hensigt at sikre, at vi så strammer reglerne yderligere i Danmark.
Jeg vil også sige til hr. Bjarne Laustsen – det har ikke været fremme under debatten her i eftermiddag – at ud af de 19 transporter, hvor der blev fundet fejl, var de 10 udenlandske, og det er for mig at se et tegn på, at det altså ikke er noget, man skal betragte som et isoleret dansk problem.
Det er et problem i hele Europa, og derfor vil jeg også bestræbe mig på sammen med Europa-Parlamentet at fortsætte med at lægge pres på de andre medlemslande, så vi sikrer, at også de efterlever reglerne.
Den eneste mulighed for, at vi kan komme ned på mere fornuftige tal, er jo, at også udenlandske transportører overholder regelsættet.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-30:
Det var et kort og et prisværdigt klart svar, statsministeren gav.
Jeg har ellers indtil nu forstået statsministeren sådan, at vi blev der, indtil opgaven var gjort færdig efter statsministerens opfattelse.
Hvis nu der kommer et så voldsomt pres fra den amerikanske opinion og den amerikanske kongres på den amerikanske præsident, at han vælger at trække sig, inden opgaven er fuldført, må jeg så forstå statsministeren sådan, at så følger vi USA ud, på samme måde som statsministeren fulgte den amerikanske præsident, Bush, ind, at vi altså også i det spørgsmål vil være et fuldstændigt ekko af en amerikansk beslutning?
Er det sådan at forstå?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Svaret er: Nej.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-30:
Det første spørgsmål drejer sig om, hvorvidt statsministeren kan forestille sig en situation, hvor Danmark forbliver i Irak, selv hvis amerikanerne trækker sig ud.
Baggrunden for spørgsmålet er jo, at der er en stigende modstand mod krigen i USA.
Der er både i den amerikanske befolkning, som synes at de ting, den amerikanske præsident har lovet, slet ikke bliver opfyldt, og også i den amerikanske kongres en stigende modstand, og det er helt tydeligt, at i øjeblikket diskuteres der tilbagetrækning med meget stor styrke i USA, ikke så meget affødt af situationen i Irak, men i langt højere grad på grund af amerikansk indenrigspolitik.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Hvis nu amerikanerne vælger at trække sig ud af Irak, hvad vil så den danske situation være?
»Kan statsministeren forestille sig en situation, hvor Danmark forbliver i Irak, selv hvis amerikanerne trækker sig ud?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Det er der jo ikke nogen der kan give et svar på, men i demokratiske samfund er det jo heldigvis sådan, at også indenrigspolitiske forhold spiller en rolle, det er jo selve folkestyrets idé.
Så sådan nogle anliggender vil jo altid være et produkt af så vel udenrigspolitiske problemstillinger som indenrigspolitiske problemer.
Rune Lund (EL), 2005-11-30:
Det kunne jo være interessant, hvis statsministeren meldte mere kontant ud, hvis han kunne komme med en fast dato eller noget, der i hvert fald minder om en fast dato.
Vi har den irakiske indenrigsminister, som har deltaget i en forsoningskonference i Kairo her for lidt over en uge siden, hvor han siger, at de udenlandske tropper formodentlig kan trækkes hjem næste år, dvs. også i 2006.
I den forbindelse ville det da være dejligt, hvis også statsministeren sagde, at han mente, at de danske tropper formodentlig kunne trækkes hjem i 2006.
Er det en holdning, statsministeren har, eller er det noget, statsministeren slet ikke vil forholde sig til, selv om der i mange lande efterhånden begynder at komme en fast dato for, hvornår tropperne skal trækkes hjem?
Frank Aaen (EL), 2005-11-30:
Der lå da vist en meget klar begrundelse for, at statsministeren skulle sige ja til det spørgsmål, der er rejst, om at få lavet en undersøgelse.
For vi er da nødt til at vide, hvad der skete, vi er da nødt til at have en holdning til, hvad der er sket, og hvad det er, vi er blevet trukket ind i, så vi har et fællesskab på en eller anden måde, et erfaringsgrundlag næste gang, hvis det sker – det håber jeg ikke, men vi kan være bange for, at det sker –
statsministeren kommer og siger, at nu skal vi traske i hælene af George Bush og gå med i en ny krig.
Vi beder om at få sådan en undersøgelse, så vi har den som erfaringsgrundlag at trække ind i debatten, hvis der skulle komme sådan en situation.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Der lå ikke noget spørgsmål i det, hr. Frank Aaen her sagde, og derfor har jeg ikke mere at føje til, hvad jeg allerede har svaret.
Frank Aaen (EL), 2005-11-30:
Det er ubehageligt at få en undersøgelse af grundlaget for, hvorfor vi kom ind i det morads, som alle nu kan se at krigen i Irak er blevet til.
Det forstår jeg sådan set godt.
Jeg synes ikke, det er seriøst at afvise en undersøgelse, og jeg synes bestemt, det er betænkeligt, for vi ved jo, at statsministerens gode ven George Bush jævnligt truer med at angribe andre lande, og vi ved, at statsministeren har sagt, at den aktivistiske udenrigspolitik, som Irakkrigen er en del af, ønsker statsministeren at fortsætte.
Det vil så sige, at vi kan risikere at komme i den situation, at vi igen traskende i hælene på George Bush kan se Danmark blive trukket ind i en krig.
Derfor er det jo meget vigtigt, at vi får undersøgt, hvad det egentlig talt var, der skete, da vi blev trukket ind i den her krig, og hvad det var, der kom ud af den beslutning, at vi skulle deltage i USA's krig i Irak, for at vi har det grundlag at tage stilling ud fra, når der eventuelt kommer en ny opfordring til, at vi skal gå i krig sammen med George Bush.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Der har jo, heldigvis da, været en meget intensiv offentlig og international debat, hver gang der er blevet konstateret beklagelige, dybt beklagelige overtrædelser af menneskerettigheder eller internationale regler og konventioner i det hele taget.
Det er altså sådan, at de lande, der deltager i den internationale koalition med USA i spidsen, er retsstater, hvor vi går ud fra som en selvfølge, at hvis det bliver konstateret, at der er nogen, der har gjort sig skyldige i sådanne overtrædelser, så bliver sagerne undersøgt til bunds, og de skyldige bliver retsforfulgt – og det er jo faktisk også sket.
På den baggrund finder jeg altså ikke anledning til at iværksætte nye undersøgelser.
Hr. Rune Lund kender jo godt proceduren i Danmark, og den er jo, at vi forlænger mandatet for vore soldater et halvt år ad gangen, og det vil sige, at sådan hen mod midten af 2006 skal vi træffe beslutning om, hvorledes vi vil forholde os i resten af 2006.
Så vi træffer beslutningen til den tid.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-30:
Det synes jeg er lidt uforståeligt at statsministeren ikke gør, for det er jo omfattende brud på reglerne.
Det er jo næsten sådan, at vi dagligt i øjeblikket bliver mødt med de der forfærdelige billeder af mennesker, der bliver udsat for voldsom tortur, mennesker, der er brændt op.
Vi fik nogle henvendelser den gang fra irakiske læger, der ikke kunne forstå, hvad det var for et stof, der brændte mennesker op.
I dag ved vi det, fordi Pentagon har medgivet, at der blev anvendt hvidt fosfor, men det var hårdt presset.
Det var det også i diskussionen om napalm.
I starten nægtede amerikanerne, men hårdt presset fra australierne, som sagde, at der var brugt napalm, vedgik den amerikanske regering, at det var anvendt.
Men uanset det har forløbet vel ikke været, som statsministeren hverken har tænkt eller ønsket sig.
Jeg kan ikke forestille mig, at statsministeren, da han var hovedkraften i Danmark bag, at Danmark skulle gå i krig, havde forestillet sig, at vi ville se de overgreb på fanger, vi har set i Abu Ghraib-fængslet, jeg tror ikke, statsministeren havde forestillet sig en situation, hvor man anvendte napalm i en krig mod civilbefolkningen, fordi statsministeren jo kan huske de frygtelige billeder fra Vietnam og napalmkrigen, og jeg er sikker på, at statsministeren ikke havde forestillet sig anvendelse af hvidt fosfor, det, der brænder mennesker levende, som en del af den krig, hvor vi skulle ud for at sikre menneskerettigheder og et højt niveau.
Det kan jeg slet ikke forestille mig har været statsministerens forestilling om det.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Har der ikke været så mange eksempler på overgreb mod irakere i den her krig, også fra dem, der kom for at hjælpe, at der for overhovedet at komme videre er brug for en undersøgelse, der præciserer både de anvendte midler og også hele krigsgrundlaget?
Statsministeren ved jo godt i dag, at han i sin tid sagde om det, at Irak havde masseødelæggelsesvåben, at »det er ikke noget, vi tror, det er noget, vi ved«.
Det er formentlig en af de sætninger, statsministeren har fortrudt allermest, for i dag ved statsministeren, at det var usandt.
Så kan jeg bare ikke forstå, når vi i dag ved, at der er anvendt metoder, som jeg ikke tror at statsministeren billiger, og når vi i dag ved, at alle argumenterne for krigen ikke holdt, og når vi samtidig kender statsministerens store interesse for at få historiske begivenheder anbragt i det rette lys, hvorfor så kun begivenheder for 50 og 60 år siden, hvorfor ikke en nutidig begivenhed?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Jeg vil gerne minde om, at det var et enigt Sikkerhedsråd i FN, som den 8. november i år stod bag forlængelsen af det, der hedder resolution 1546, og som jo er grundlaget for, at vi er i Irak nu.
Den resolution indeholder en appel til FN's medlemsstater om at yde bidrag til sikringsstyrken, herunder med militære styrker, for at imødekomme det irakiske folks behov for stabilitet og sikkerhed, humanitær assistance og genopbygning samt støtte FN's tilstedeværelse i landet.
Den appel står ved magt, også efter den forlængelse af resolutionen, som er indeholdt i en ny resolution, som hedder 1637.
Så koalitionen er altså i Irak på opfordring af FN og efter anmodning fra den irakiske regering.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-30:
Så meget vil jeg godt give statsministeren, at jeg tror, at statsministeren havde en helt anden forestilling om denne her krig end det, det så blev.
Det gælder både torturen, Abu Ghraib-fængslet, det gælder brug af napalm, det gælder brug af hvidt fosfor, det gælder fangelejre rundtomkring i verden, hvor fanger anbringes osv. osv.
Der vil jeg godt spørge statsministeren, om ikke der er behov for, at vi undersøger hele det forløb.
Jeg ved jo, at statsministeren tidligere har haft stor interesse for at få historien klarlagt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Hvis man ikke vidste bedre, så kunne man jo næsten nu få det indtryk, at hr. Villy Søvndal er af den opfattelse, at Danmark skal blive de sidste, der forlader Irak, og at vi skal blive der, selv om alle andre går ud.
Jeg mistænker ikke hr. Villy Søvndal for at have den tanke, og derfor bliver hr. Villy Søvndals spørgsmål jo mere eller mindre meningsløst.
Jeg tror, hr. Villy Søvndal vil give mig ret i, at Danmarks militære kapacitet ikke rækker til, at vi kan være der selv.
Det giver kun mening, så længe vi er sammen med andre i en international koalition, og der er det altså vores hensigt at koordinere, hvad der skal ske med den internationale koalition, med vore koalitionspartnere, og der ligger ikke noget nyt i den sag på nuværende tidspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-30:
Statsministeren argumenterer for, at det vil være den interne situation i Irak, altså sikkerhedsstyrkernes opbygning, der vil være afgørende for, hvornår Danmark vil trække sig ud.
Det tror jeg ikke på.
Der er i øvrigt også en vis logik i synspunktet.
Statsministeren har jo hele tiden fuldstændig ukritisk lagt sig i kølvandet på amerikanerne, da vi gik ind, og nu lægger han sig lige så ukritisk i kølvandet på amerikanerne, når Danmark går ud.
Så man kan sige: Mission completed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Det første, jeg gerne vil sige, er, at den danske regering naturligvis tager skarpt afstand fra enhver form for overtrædelse af internationale regler og konventioner, tager afstand fra enhver form for krænkelse af menneskerettighederne og tager afstand fra enhver form for tortur.
Det er en meget klar dansk linje.
Det andet, jeg vil sige, er, at vi går ud fra som en selvfølge, at tilstedeværelsen af internationale tropper i Irak sker under fuld overholdelse af de internationale regler, der gælder for en sådan militær tilstedeværelse.
Det tredje, jeg vil sige, er, at vi går ud fra, også som en selvfølge, at hvis der bliver konstateret overtrædelser, så bliver de straks undersøgt og de skyldige bliver retsforfulgt efter de regler, der nu gælder for det, og på den baggrund ser jeg ikke nogen som helst anledning til at foretage yderligere undersøgelser.
Frank Aaen (EL), 2005-11-30:
Jeg skal da sige tak til statsministeren for erkendelsen af, at besættelsen gør, at terroristerne samles i Irak, og at terroristerne i dag har et samlingssted, som er uden sammenligning.
Det er netop derfor, vi hele tiden har sagt, at svaret på, hvordan man bekæmper terrorisme i Irak mest effektivt, er at starte med at bringe besættelsen til ophør.
Så længe besættelsen fortsætter, ser det nemlig ud, som om der kommer flere og flere terrorister, og det må statsministeren da forholde sig til og ikke bare sige, at der ikke er noget svar.
Vi har det svar, at den mest effektive bekæmpelse af væksten i antallet af terrorister er, at der hurtigst muligt bliver lagt en plan for, hvordan besættelsen i Irak kan bringes til ophør.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Hr. Villy Søvndal må drage alle de konklusioner, han vil, men jeg tror, hr. Villy Søvndal er enig med mig i, at det næppe ville give nogen militær mening, hvis Danmark opererede på egen hånd, og det er vel, hvad jeg kan sige om det på nuværende tidspunkt.
Der er ikke noget nyt i den sag.
FN's Sikkerhedsråd har for nylig enstemmigt forlænget en resolution, der giver basis for, at den internationale koalition kan være i Irak i 2006, men det videre forløb vil jo i meget høj grad afhænge af det valg, der nu skal afholdes i Irak, og hvad en ny irakisk regering måtte have af ønsker.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Det var jo mere sådan en erklæring; det lever ikke op til Folketingets forretningsorden om at stille spørgsmål.
Men jeg vil da gerne sige, at det jo er forkert, når hr. Rune Lund påstår, at vi ikke har gjort no get.
Vi gør tværtimod netop det, at vi forsøger at skabe en enig EU-kreds, der kan lægge et pres på amerikanerne for at få sikret en sådan fri og uhindret adgang for menneskerettighedsrapportørerne.
Jeg er da selvfølgelig ked af, hvis Enhedslisten går glip af at få nogle billeder og noget til sit medlemsblad, men jeg tror, der står mere på spil her, og derfor tror jeg altså, at det er en klog fremgangsmåde, at vi som dansk regering prøver at samle en bred EU-kreds bag et sådant klart pres over for den amerikanske regering.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2005-11-30:
Jeg kan bekræfte, at USA's ambassade her i landet ikke ligefrem har været en kvikskranke i forhold til at få sendt folk over til Guantánamolejren efter den invitation, som George Bush kom med, da han var i København i juli.
Der blev slået ud med armene og sagt, at alle skulle være velkomne til at besøge Guantánamo.
Hvad skete der?
Det var alligevel ikke for alle, det var kun for nogle.
Så var det kun for pressen, så var det kun for den skrevne presse.
Det var nærmest det, man fik at vide.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at statsministeren ikke i dag har sagt – ud fra nogle konkrete eksempler, som jeg har givet – at han vil tage kontakt til USA's regering endnu en gang for at lægge pres.
Det vil statsministeren ikke.
Det er ærgerligt, det er en slap holdning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Jeg må klart afvise hr. Frank Aaens påstand om, at jeg skulle have sagt, at præsident Bush misbrugte pressemødet.
Det var slet ikke det, jeg sagde, tværtimod var jeg meget glad for hans klare erklæringer om, at der skulle være fri mulighed for at komme til Guantánamo og se, hvad der foregår.
Og det er netop i lyset af det, at vi så siger: Den frie adgang må jo også gælde for menneskerettighedsrapportørerne.
Vi er ikke tilfredse med den måde, amerikanerne har håndteret den sag på, og derfor prøver vi nu i EU-kredsen at få et fælles pres på USA.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-30:
Jeg må altså sige, at det er en ny stil, hvis det er sådan, at vi fremover på forskellig vis hele tiden skal holde os ajour med, hvad der bliver lavet af den slags rapporter ovre hos forbrugerministeren, og at vi – hvis vi på en eller anden måde finder ud af, at det ville være klogt at få dem oversendt – selv skal bede om at få dem tilsendt.
Det tegner bestemt ikke godt for samarbejdet med ministeren, der jo af egen drift skal sende dem over i stedet for at sige: Vi har lavet denne rapport – som vi i øvrigt kan se ligger i aftalen med Dansk Folkeparti – og hvis I beder om den, får I sendt den over, men hvis I ikke beder om den, vil I aldrig få den.
Det er langt ud over den måde, tingene normalt foregår på i dette hus, vil jeg godt sige til ministeren.
Så vil jeg godt komme ind på spørgsmålet om besparelser.
Der står jo i aftalen, at der årligt sker besparelser på ca. 30 mio. kr. på det administrative område – det var den ene del – og med finansloven for 2006 gennemføres strukturomlægninger og effektiviseringer, og det er altså også besparelser.
Uanset hvordan man har haft det tidligere, betyder det i hvert fald, at man får mindre til rådighed.
Jeg ved ikke, om ministeren mener, at der er brug for mindre kontrol, men sådan som det ser ud i øjeblikket, må der altså være brug for mere kontrol.
Så vil det jo gå endnu mere galt, end det er gået i forvejen med Socialdemokratiets finansielle planlægning af udgifterne her i samfundet.
Men igen: Rapporten er et udtryk for, at vi vil se på, om vi kan gøre det bedre, om vi kan gennemføre vores fødevarekontrol på en sådan må de, at den bliver mere dynamisk og smidig, og om vi i højere grad kan vurdere løbende, hvilke områder vi især skal sætte ind over for.
Jeg har f.eks. bedt Fødevarestyrelsen om at gøre en særlig intensiv indsats over for importerede fødevarer, fordi vi i den seneste tid har haft flere problemer med netop importerede fødevarer, og jeg synes også, vi skal have en dynamisk fødevarekontrol, der har mulighed for løbende at prioritere kontrollen de steder, hvor der er størst risiko for, at der er noget galt.
Det er bl.a. den tankegang, rapporten giver udtryk for.
Så siger hr. Jens Peter Vernersen lidt anklagende, at der er tale om en ny stil, men det er jo ikke altid, at en ny stil er noget dårligt.
Nogle gange kan nytænkning sådan set være meget godt, men det ved jeg godt at Socialdemokratiet har lidt svært ved at vænne sig til.
Frank Aaen (EL), 2005-11-30:
Jamen så lad os da slutte den her debat, som for mit vedkommende er meget kritisk i tonen, med statsministeren af med til sidst trods alt at sige tak, for der lå jo her en indrømmelse af, at det, George Bush gjorde i sommer på det pressemøde i København, i virkeligheden var at afmontere den kritik, der har været, at misbruge det pressemøde sammen med statsministeren til at sige: Kom bare og se – hvor er kritikken?
Det er jeg glad for at statsministeren erkender var et misbrug, og at der derfor er brug for igen at få sagt: Åbn nu den lejr, så vi kan se, hvad der foregår.
Men selvfølgelig endnu vigtigere: Sørg for at få den lejr lukket.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-30:
»Mener ministeren, at regler og straffesanktioner er hårde nok, når det ved en kontrolaktion ved grænsen i sidste uge viste sig, at halvdelen af svinetransporterne overtrådte lovgivningen, bl.a. ved, at der manglede vand til grisene under transporten?«
Lene Espersen (KF), 2005-11-30:
Det gør jeg med glæde.
Rigspolitiets Færdselsafdeling gennemførte i sidste uge en kontrolaktion mod dyretransporter i Sønderjylland.
Kontrollen strakte sig over 3 dage og omfattede 55 køretøjer, hvoraf de 54 køretøjer transporterede svin.
I 8 tilfælde havde svinene ikke adgang til vand, enten fordi der ikke var vand på anlægget, eller fordi der ikke var åbnet for vandet.
I 13 tilfælde manglede der en vandstandsmåler på transporten, mens der i 1 tilfælde var fejl ved ventilationsanlægget.
Der var således fejl i cirka en tredjedel af de kontrollerede svinetransporter – fejl, der alle havde eller kunne have fået betydning for dyrenes velfærd under transporten.
Der blev herudover kontrolleret en enkelt kreaturtransport, hvor der også blev fundet fejl af direkte betydning for dyrenes velfærd.
Som nævnt er der tale om foreløbige tal, men som jeg tidligere har sagt, og hvad jeg meget gerne gentager, så er det efter min opfattelse aldeles uacceptabelt, at der fortsat er så høj en andel af fejl i forbindelse med dyretransporterne.
Jeg er helt enig i den prioritering, fordi det tilsyneladende er nødvendigt med en skærpet kontrol på dette område.
Transportørerne skal fortsat mærke et massivt pres for at overholde reglerne, og de skal forstå, at vi ikke tolererer den kyniske ligegyldighed over for en ordentlig behandling af dyrene, som de mange overtrædelser desværre er udtryk for.
Jeg har derfor også en forventning om, at et øget kontrolpres vil føre til en lavere andel af overtrædelser, og jeg vil nøje følge udviklingen med henblik på en vurdering af, om der skal ske yderligere stramninger på området.
Jeg vil i den forbindelse godt understrege, at jeg på forhånd ikke vil udelukke bestemte former for stramninger.
Jeg er indstillet på i givet fald også at se nærmere på bl.a. sanktioner for overtrædelse af reglerne om transport af dyr, herunder sanktionsniveauet og spørgsmålet om frakendelse af retten til at transportere dyr.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Jamen hr. Frank Aaen tager jo et helt forkert udgangspunkt, når hr. Frank Aaen påstår, at det er en besættelse af Irak, for det er jo ikke en besættelse.
Det er en tilstedeværelse på grundlag af et FN-mandat, det er FN, der har opfordret medlemsnationerne til at yde et bidrag til en sikringsstyrke i Irak for at hjælpe irakerne med at opbygge et demokrati, og det kalder man da ikke en besættelse.
Det er en FN-aktion, som er bakket op af en FN-resolution.
Så siger hr. Frank Aaen: Ja, vi kan bare se, at Irak er blevet et samlingssted for terrorister:
Men det, jeg sagde, var, at her er der altså et land, hvor vi prøver at skabe et demokrati, og så tiltrækker det altså de terrorister, der er ude på at blokere vejen frem mod demokrati.
Det får hr. Frank Aaen til at sige: Uha, så skal vi hellere lade være med at skabe demokrati, for det er farligt.
Hvis man ikke vidste bedre, kunne man næsten tro, at hr. Frank Aaen ønskede sig tilbage til Saddams fred og undertrykkelse, hvor der ikke var nogen terrorister, i hvert fald ikke på overfladen.
Men der var en statsterrorist, og det var Saddam selv.