runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Jeg kan i hvert fald slutte mig til, at hr. Mogens Nørgård Pedersen ikke mener, det er uheldigt, for så ville man vel ikke have fremsat forslaget her.
Så jeg kan egentlig ikke forstå, hvis hr. Mogens Nørgård Pedersen er så interesseret i at få mig til at stå og sige, at noget, hr. Mogens Nørgård Pedersen selv går ind for, skulle kategoriseres som uheldigt.
Jeg synes snarere, at det bekræfter regeringens køreplan, nemlig at nu har vi startet en diskussion, som er tredimensional, som både handler om opgaver i én dimension, kommunestørrelser i en anden dimension og spilleregler i en tredje dimension, og det her forslag fra Kristendemokraterne er jo i princippet et forslag om spillereglerne for kommunestyret.
Vi har altså en sammenhængende diskussion, der handler om alle tre dimensioner.
Den diskussion skal også landes ad én omgang.
Derfor ser jeg frem til at indlede drøftelser også med hr. Mogens Nørgård Pedersens parti i kølvandet på den høring, der nu løber ud den 7. april, for at finde ud af, hvad det er for et fremtidigt kommunestyre vi vil have med en kombination af opgavefordeling, volumen og spilleregler.
Jeg kan jo ud af beslutningsforslaget her aflæse med hvilken indfaldsvinkel, hr. Mogens Nørgård Pedersen møder op til forhandlingerne, og dem ser jeg frem til.
Inger Støjberg (V), 2004-03-11:
Vi lever for øjeblikket i en meget spændende kommunal tid, hvor alle er søgende og mange visionære.
Landet over debatteres der livligt, og alle venter på regeringens udspil til en ny kommunalstruktur.
For lidt siden hørte vi da også indenrigs- og sundhedsministeren sige, at han forventer et udspil inden længe.
Netop derfor synes vi i Venstre, at dette beslutningsforslag fra Kristendemokraterne om at forbedre mulighederne for samarbejde om myndighedsopgaver kommer på et forkert tidspunkt.
Nu gælder det den fremtidige kommunale struktur - hvilke opgaver skal løses hvor med hvilken geografi og ikke mindst med hvilket befolkningsgrundlag.
I Venstre ønsker vi med andre ord en anden rækkefølge i tingene, således at vi først får den nye kommunale struktur på plads og dermed forhåbentlig løser de problemstillinger, der rejses her af Kristendemokraterne.
Venstre kan dermed ikke støtte beslutningsforslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-11:
Kunne fru Inger Støjberg ikke forestille sig, at man nu får
nogle kommuner, som eksempelvis er på 10.000-15.000 indbyggere, og så ville det være ganske udmærket at have de muligheder for samarbejde, som beslutningsforslaget lægger op til?
På den måde var vi på forkant med tiden, for der er jo ingen, der siger, at kommunerne bliver på 20.000-30.000 indbyggere.
Om de så skulle gå hen og blive det, hvad vi jo bestemt ikke ønsker, så vil der vel fortsat være mulighed
eller behov for et kommunalt samarbejde.
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Socialdemokraterne har fremsat dette beslutningsforslag om tilbud om helbredsundersøgelse til flygtninge og indvandrere fra tredjeverdenslande.
Forslaget fremsættes på baggrund af Sundhedsstyrelsens anbefalinger, som de er kommet til udtryk i »Redegørelse for sundhedsbetjeningen af flygtninge og indvandrere, der kommer til Danmark, hvad angår smitsomme sygdomme« fra april 2002.
Det er naturligvis et område, vi skal have fokus på, ikke mindst set i lyset af de typer sygdomme, som folk fra tredjeverdenslande kan have pådraget sig, sygdomme, der statistisk set forekommer hyppigere blandt folk fra tredjeverdenslande end blandt danskere.
Allerede i dag er det sådan, at asylansøgere ved ankomst til et asylcenter tilbydes en helbredsundersøgelse, dels for at diagnosticere eventuelle sygdomme med henblik på behandling, information og forebyggelse, dels for at skabe kontakt og introduktion til det dansk sundhedsvæsen.
Men vender vi blikket mod Sundhedsstyrelsens redegørelse, finder vi en længere række anbefalinger, hvoraf Socialdemokraternes forslag altså blot udgør en af dem.
Som ministeren netop har gjort rede for, er en del af disse anbefalinger allerede fulgt op, bl.a. udarbejdelse af en kommende vejledning til landets praktiserende læger og den kommunale sundhedstjeneste om undersøgelse af flygtninge og indvandrere for smitsomme sygdomme.
Herudover vil jeg også gerne fremhæve Integrationsministeriets glimrende bog, der er udgivet på otte forskellige sprog, med et væld af informationer til nye borgere, herunder oplysninger om det danske sundhedsvæsen og om de tilbud, der er, om undersøgelse, behandling og rådgivning samt de forebyggende tilbud som vaccinationer, svangreundersøgelser, sundhedspleje, skolesundhedstjeneste og tandlæge.
Ligeledes har Integrationsministeriet i perioden 2003-2006 afsat 2 mio. kr. årligt til oplysning om forebyggelse af uønsket graviditet og hiv/aids samt sundhedstilbud ved graviditet og barsel netop målrettet flygtninge og indvandrere.
Så der er faktisk allerede søsat en række initiativer for at skabe de bedst mulige sundhedsmæssige rammer for vores nye medborgere.
Men et generelt tilbud til alle flygtninge og indvandrere fra tredjeverdenslande uden garanti for, at de rent faktisk vil benytte sig af tilbuddet, mener jeg er at skyde over målet på nuværende tidspunkt.
For mig handler det om at sikre, at vi får mest muligt sundhed for pengene, og det mener jeg faktisk vi gør ved de initiativer, der allerede er igangsat.
Inger Støjberg (V), 2004-03-11:
Jeg har en fornemmelse af, at hr. Mogens Nørgård Pedersen er fuldstændig enig med mig i, at det er alt for tidligt at sige noget om kommunestørrelser på nuværende tidspunkt, og derfor ville det også være alt for tidligt at træffe beslutning omkring det her nu.
Nu forstår jeg det her forslag som et forslag om at udvide mulighederne for fælles kommunale samarbejder, og debatten i dag må derfor også omhandle det.
Derfor synes jeg, at hr. Mogens Nørgård Pedersen tager opgaverne her lidt på forskud og tager diskussionen her lidt på forskud. Lad os nu få den kommunale struktur på plads.
Dernæst kan vi tage debatten om, om der skulle gives muligheder for fælleskommunale selskaber i nye former eller hvordan og hvorledes.
Jeg synes, at hr. Mogens Nørgård Pedersen tager tingene i en lidt forkert kadence her.
Ole Stavad (S), 2004-03-11:
Som jeg læser forslaget fra Kristendemokraterne, er det vel med det udgangspunkt, som jeg forstår man egentlig kommer helt rettidigt med.
Jeg forstår det sådan, at for Kristendemokraterne er det her ikke et indspil i strukturdebatten som sådan, men man mener, at i stedet for at gennemføre en strukturreform, så vil man, hvis man vedtager et forslag af den her karakter, kunne undgå at lave en egentlig strukturreform, men man er åben over for, at kommunerne kan vælge at organisere sig, lægge sig sammen på en anden måde, end tilfældet er i dag.
Det er sådan, jeg læser det.
Om det er rigtig forstået, ved jeg ikke.
Set i det lys er det jo, kan man sige, helt rimeligt og fornuftigt, at Kristendemokraterne kommer med et forslag af den her karakter.
Vi har i Socialdemokratiet lidt den anden indgang til debatten om struktur.
Vi er bekymrede for, at den i hvert fald nogle steder nærmest eksplosionsagtige udvikling inden for forskellige former for fælleskommunale samarbejder er med til at skabe en uigennemsigtighed, som gør, at borgerne har svært ved at se, hvem det egentlig er, der har ansvaret, at demokratiet i en eller anden udstrækning bliver undergravet af den udvikling, vi oplever inden for en række områder, som også opgavemæssigt breder sig.
Derfor er det for os et vigtigt argument for at gå ind positivt, som vi har gjort, og som vi gør i strukturdebatten, at vi gerne vil sikre, at beslutningerne i størst mulig udstrækning træffes i det åbne rum, at det er gennemsigtigt for borgerne, hvem der har ansvaret.
Der mener vi, at en række af de samarbejder kan give en uigennemsigtighed, som er problematisk.
Derfor har jeg da også noteret mig, at punkt 5 i Kristendemokraternes forslag siger, at myndighedsopgaver omhandlet af dette forslag ikke må overføres til et kommunalt fællesskab.
Det opfatter jeg egentlig, som om vi har en fælles bekymring, hvad angår uigennemsigtigheden og en fælles bestræbelse på at tænke i demokrati.
Derfor vil vores reaktion her og nu være, at vi synes, at det er en spændende debat, men at vi godt vil afvente, hvordan vi nu får landet og aftalt hele strukturdebatten, inden vi tager endelig stilling.
Eksempelvis - uden overhovedet at give nogen løfter til nogen - har vi jo nogle små økommuner, der har en særlig problemstilling, som man godt kan få behov for at finde nogle særlige løsninger for, hvor de også kan overlade opgaver til andre.
Der vil et forslag af den her karakter jo i en sådan løsningsmodel godt kunne blive aktuel at diskutere. Men vores reaktion her og nu er, at nu skal vi lige se, hvordan vi får håndteret strukturdiskussionen.
I den udstrækning vi så får behov for at vende tilbage til denne her problemstilling, er vi ikke afvisende over for, at den kan bruges til løsning af noget helt konkret.
Uno Larsson (DF), 2004-03-11:
Forslaget til folketingsbeslutning om at give kommunerne bedre mulighed for samarbejde om myndighedsopgaver og uddelegering af myndighedsopgaverne eksempelvis på kontanthjælpsområdet kræver lovhjemmel.
I dag findes der hjemmel i lovgivningen på skatte- og integrationsområdet.
Forslagsstillerne foreslår en uddelegering af myndighedsopgaverne på følgende områder: kontanthjælp, aktivering af kontanthjælpsmodtagere, miljø, byudvikling og boliger samt kommunalt redningsberedskab.
Vil det betyde, at mindre kommuner får bedre mulighed for at udføre specielle opgaver på en billigere måde end i dag?
Hvordan med borgernes retssikkerhed?
Ifølge forvaltningslovens § 28, stk. 1 må oplysninger om enkeltpersoners private forhold som udgangspunkt ikke videregives til en anden offentlig myndighed, altså til en anden kommune end hjemkommunen.
Samtidig vil det fortsat være borgerens hjemkommune, der har det overordnede ansvar.
Altså betyder det, at en eventuel klage skal behandles i hjemkommunen.
Dansk Folkeparti mener derfor ikke, at der kan være besparelser i forslaget på nuværende tidspunkt.
Som bekendt står vi over for en ny kommunalreform.
Regeringen kommer med sit bud her i april 2004.
Før den tid er der ingen, der kender det nye danmarkskort.
Det kan betyde, at problemerne med de små kommuner løser sig selv på lang sigt.
Men alt andet lige mener Dansk Folkeparti ikke, at det er område, der bør lovgives om på nuværende tidspunkt.
Den enkelte kommunalbestyrelse har det direkte ansvar over for borgerne p.t. Dermed har jeg ikke udelukket, når vi kommer til et slutresultat på et eller andet tidspunkt, og nogle små kommuner eksempelvis kommer i klemme, at vi skal have nogle af de her ting ind.
Men vi stemmer nej til forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-11:
Hr. Uno Larsson har da ret i betænkelighederne omkring retssikkerheden, og det har vi også i beslutningsforslaget prøvet at tage højde for.
Men hvordan kan hr. Uno Larsson og Dansk Folkeparti så tillade, at der sker
fælleskommunalt samarbejde om skat?
Vil der ikke også være de samme betænkeligheder der så?
Uno Larsson (DF), 2004-03-11:
Det synes jeg ikke.
Lad os nu lige vente lidt.
Man kommer ind ad bagvejen med det her forslag, som jeg har sagt her i talen.
Jeg synes, at vi skal vente og se, hvad der sker ude i kommunerne, så kan vi bedre forstå og lovgive bagefter.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-11:
Men hr. Uno Larsson må da give mig ret i, at Dansk Folkeparti accepterer, at der er et fælleskommunalt samarbejde omkring skat.
Strider det ikke mod Dansk Folkepartis opfattelse af retssikkerhed?
Uno Larsson (DF), 2004-03-11:
Nej, det gør det ikke.
Det er jo trods alt en fælles opgave, kommunerne har for at få en bedre administration af told- og skattekontorerne.
Det er sådan, det ligger i dag ude i kommunerne.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at man udleverer folks navn og adresse og cpr-nummer over hele landet til andre kommuner.
Det gør man ikke, det beholder man inden for Told og Skat som sagt.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-11:
Betyder det, at fru Inger Støjberg mener, at alle opgaver skal løses enten i nogle ensartede kommuner eller nogle ensartede amter, og at der slet ikke kan være opgaveløsninger, der om jeg så må sige, størrelsesmæssigt ligger derimellem?
Hvis vi skal tage hele landet, er der jo forskellige hjørner, som man godt kan forestille sig at der skulle laves specielle aftaler for.
Er fru Inger Støjberg og Venstre ikke åben for det?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-11:
For ca. 3 år siden behandlede Folketinget et beslutningsforslag, der næsten lignede det her.
Det var fremsat af Dansk Folkeparti, og det talte den daværende sundhedsordfører, fru Ester Larsen, meget varmt for og kritiserede voldsomt den daværende regering for ikke at komme op af starthullerne.
På den baggrund undrer det mig selvfølgelig, at den nye ordfører, hr. Hans Andersen, lige pludselig ikke kan støtte et forslag, som næsten fra ord til andet ligner det forslag, som ordførerens eget parti støttede for ganske få år siden.
Hvordan kan det være, at der ikke er en sammenhæng mellem det, Venstre siger, når Venstre er i opposition, og så det, Venstre siger, når Venstre er i regering?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Jo, det er da ganske rigtigt.
Men det er jo altså et samarbejde, der sker inden for de eksisterende lovgivningsmæssige muligheder.
Og det, der er Kristendemokraternes ærinde her, er jo at udvide disse muligheder, så man kan samarbejde på området for myndighedsudøvelse, som jo i virkeligheden er en af grundene til, at hele den her strukturproces er sat i gang.
Det er jo hele det problemfelt, der har ført til, at vi nu har de her samlede overvejelser.
Det, der har været vores position, mens hele den her strukturdebat har pågået, har jo været, at kommunerne fortsat skulle agere fremadrettet, og derfor har jeg da set med sindsro på, at kommunerne, siden Strukturkommissionen blev nedsat for et par år siden, har ageret fornuftigt inden for lovgivningens rammer.
Det kan dog ikke række til, at vi nu her 1 måned, før høringsfristen udløber, og en 2-3-4 måneder, før vi får en politisk afklaring, pludselig skal pille ved de lovgivningsmæssige rammer isoleret.
Det giver ikke nogen, synes vi, særlig god mening.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-11:
Betyder det, at Venstres holdning er, at når man er i opposition, kan man bare slå ud med armene og foreslå hvad som helst, men når man kommer i regering, bliver man ansvarlig, og så skal man til at prioritere?
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Jeg vil gøre fru Lotte Bundsgaard opmærksom på, at intentionen godt kan være afhængig af, hvem det er, der fremsætter et forslag.
Lad mig tale tysk og sige: »Man merkt die Absicht und wird verstimmt«, og jeg skal gerne oversætte ...
Det er ikke nødvendigt, glimrende.
Vi har ikke den ringeste tillid til Socialdemokratiets hensigt med dette forslag.
Vi tror, det udelukkende er et forslag, der dels skal drille os, dels genere regeringen, og derfor tror vi slet ikke, at det virkelig er Socialdemokratiets intention at sørge for, at der kommer den sikkerhed, som vi ønsker.
Vi beklager for så vidt, at vi ikke har været
tilstrækkelig opmærksomme efter aftalen og ikke har fået gennemgået problemet grundigt.
Det burde vi have gjort, men vi havde tillid til, at det ville ske, og vi undersøgte ikke nøjere, om det skete.
Men nu er vi meget taknemmelige, fordi Socialdemokratiet har givet os denne anledning til på ny at tage problemet op og gennemgå det grundigt.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-11:
Det er jo godt for vælgerne at få bekræftet, at Dansk Folkeparti ikke kan ind for noget, bare fordi det er Socialdemokraterne, der har fremsat det. Jeg kan sige til hr. Søren Krarup, at det jo ikke er noget nyt.
Det var den tidligere sundhedsminister, socialdemokraten Arne Rolighed, der satte arbejdet i gang med at få Sundhedsstyrelsen til at undersøge: Kan vi gøre forholdene for flygtninge og indvandrere, der kommer til Danmark, bedre?
Kan vi sikre, at de ikke spreder smitte?
Kan vi sikre, at de bliver integreret bedre?
Det er altså sådan set ikke noget nyt.
Vi mener faktisk noget med det, når vi siger, at vi gerne vil have en god sundhedstilstand i Danmark.
Vi mener faktisk noget med det, når vi siger, at når flygtninge og indvandrere kommer hertil, skal vi sikre, at hvis de har sygdomme, skal der gøres, hvad der kan for at helbrede dem, og der skal gøres, hvad der kan for at hindre, at de spreder smitte.
Jeg er en smule chokeret.
Meget har jeg forventet mig af
Så er det jo godt for vælgerne at få det bekræftet her i dag.
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Jeg er dybt imponeret over fru Lotte Bundsgaard, der kan blive chokeret på klokkeslet.
Det er meget imponerende, men det er vist også typisk for en meget dygtig politiker og ikke nødvendigvis et menneskeligt karaktertræk, jeg sætter højt.
Jeg må sige: Vi har dyb mistillid til Socialdemokratiet i dette spørgsmål.
Hvem er det, der er ansvarlig for, at der nu over hele landet er uløselige problemer med fremmede, som overhovedet ikke kan eller vil integreres?
Det er bl.a. Socialdemokratiet, der sad i regering sammen med De Radikale.
Derfor må jeg sige, at når Socialdemokratiet, formodentlig ud fra en valgtaktisk overvejelse, nu fremsætter noget, der skal få det til at se ud, som om de vil tage vare på situationen, tror jeg det ikke over en dørtærskel.
Jeg stoler simpelt hen ikke på hensigten, og jeg kunne aldrig drømme om at støtte et forslag, som er rettet imod en regering, der har vist en helt anderledes vilje til at gøre noget ved det problem, som faktisk er dybt alvorligt og er skabt af Socialdemokratiet.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Det er jo interessant, at Dansk Folkeparti sender deres indfødsretsordfører til at diskutere et forslag på sundhedsområdet.
Det siger i hvert fald noget om, hvordan indgangen til debatten bliver, hvilket selvfølgelig også gør sig gældende her.
Men det kunne jo være rart, hvis vi kunne holde os til det danske, når hr. Søren Krarup også er indfødsretsordfører.
Kan hr. Søren Krarup ikke leve med, at selv om vi ikke har Ellis Island lige i nærheden, har vi rent faktisk mulighed for at isolere de mennesker, der kommer hertil, på landets sygehuse?
Det er ikke korrekt, når hr. Søren Krarup begynder at tolke diskussionen om Ellis Island, som om det kun var et spørgsmål om at beskytte amerikanerne.
Det var i lige så høj grad for at sikre, at der ikke var nogen sygdomme, der kom igennem uden at blive færdigbehandlet.
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Nu mener jeg altså, at der står i forslaget, at det handler om flygtninge og indvandrere fra tredjeverdenslande, og de turde jo ikke være danskere.
De er faktisk fremmede.
Jeg er ganske rigtigt indfødsretsordfører, men dette her er jo et område, der i høj grad har med spørgsmålet om indfødsret og om fremmede at gøre.
Som jeg har sagt, vil vi lade dette maskerede beslutningsforslag fra Socialdemokratiet være baggrunden for, at vi vil tage undersøgelsen af hele området op.
Det sker selvfølgelig ud fra netop det udgangspunkt, vi har, nemlig en beskyttelse af den danske befolknings velfærd og helbred.
Vi vil sikre, at disse sygdomme ikke kommer ind i landet, og det er da muligt, at hr. Kamal Qureshis forslag er velegnede.
Også set i sammenhæng med vores og regeringens baggrund og intentioner kan der i høj grad være mening med dem, men det er faktisk ikke ligegyldigt, hvilken intention der ligger bag.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Så vil jeg gerne spørge hr. Søren Krarup: Er det sådan, at det at bruge tvang ligefrem er en tvangstanke hos hr. Søren Krarup?
Er det sådan, at der skal være tvang involveret i et lovforslag, før hr. Søren Krarup synes, at lovforslaget er egnet til, at Dansk Folkeparti kan stemme for det?
Hvad nu, hvis det viser sig, at et tilbud af denne karakter rent faktisk bliver modtaget på en sådan måde, at alle de, som vi gerne vil have undersøgt, faktisk tager imod tilbuddet om at blive undersøgt?
Er det så nødvendigt for hr. Søren Krarup, at ordet tvang skal stå i et lovforslag, før han synes, det er et lovforslag, som Dansk Folkepartis ideologi matcher med, og man derfor kan støtte?
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Nu vil jeg ikke fortænke hr. Kamal Qureshi og andre i, at når man bliver chokeret på minuttet, kan det være svært at opfatte, hvad der siges.
Men jeg sagde faktisk i slutningen af min ordførertale, at den omstændighed, at tilbuddet rent faktisk ser ud til at blive grebet af næsten alle, gør, at vi vil overveje, om tilbudsvejen er mulig.
Jeg hørte den fortræffelige sundhedsminister sige, at sondringen mellem tilbud og påbud kunne man diskutere, og i hvert fald vil vi i første omgang lade den mulighed stå åben, at det er tilstrækkeligt med et tilbud, hvis det viser sig, at der er tilstrækkelig mange, der griber det.
Men det er stadig en undersøgelse af området og af mulighederne, vi vil lade dette forslag være anledningen til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-03-11:
Jeg kan forstå af de spørgsmål, der er kommet indtil videre, og af de svar, vi har fået fra ordføreren fra Dansk Folkeparti, hr. Søren Krarup, at konklusionen altså er, at Dansk Folkeparti ikke vil støtte forslaget, selv om man synes, der er mange gode ideer i det, men at det er intentionerne bag forslaget, som gør, at man ikke vil støtte det, fordi det er fremsat af Socialdemokratiet, og man nærer en meget dyb mistillid til, at vi rent faktisk vil det samme for den danske befolkning på dette område.
Men så vil jeg bare opfordre til, at Dansk Folkeparti kommer frem med forslaget.
Vi har jo set, at på sundhedsområdet har Socialdemokratiet stillet forslag om at sikre en bedre hygiejne i det danske sundhedsvæsen.
Det kunne Dansk Folkeparti så tilslutte sig hen ad vejen, men man valgte i sidste øjeblik at sige, at man alligevel ikke ville tilslutte sig det, fordi man hellere ville fremsætte sit eget forslag, som indeholdt det samme som Socialdemokratiets, bare med en smileyordning.
Det kom i øvrigt ikke til afstemning.
Så vil jeg love, at Socialdemokratiet vil se meget positivt på det.
Helt konkret er det jo sådan, at der blev fulgt op på det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti kom med.
Vi fik den redegørelse, som man bad Sundhedsstyrelsen komme med, og på den baggrund har Socialdemokraterne reageret og handlet, så vi nu i dag har en debat om et forslag, der minder utrolig meget om det, man ønskede sig dengang - blot med den eneste forskel, at vi ikke ønsker, det skal være obligatorisk, men at det skal være frivilligt. Jeg har hørt ordføreren for Dansk Folkeparti sige her i dag, at det har man meget tilovers for, men at man nærer en dyb mistro til, at Socialdemokraterne overhovedet vil noget godt for den danske befolkning med sit forslag.
Derfor blot denne opfordring til, at Dansk Folkeparti genfremsætter sit forslag, men blot gør undersøgelsen frivillig, sådan som Socialdemokratiet har gjort, for så kan vi jo tage en ny debat om det.
Hvis det er så svært for Dansk Folkeparti at stemme for noget, Socialdemokratiet fremsætter, synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle gøre, som man har gjort før, nemlig fremsætte sit eget forslag.
Så vil Socialdemokraterne godt være positive og storhjertede og søde og kigge på forslaget igen, for vi har ikke problemer med at støtte et andet partis forslag, hvis vi ellers synes, at ideerne i forslaget er gode.
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Jeg kan altså næsten ikke stå for så megen storhjertethed og kærlighed.
Det næste bliver vel, at det er næstekærlighed, Socialdemokrati opfordrer os til.
Jeg kan kun sige, hvad jeg har sagt tidligere: Vi vil netop bruge dette beslutningsforslag som anledning til at gøre noget ved det område, som vi erkender har fået lov til at hvile lidt for længe efter vores fortræffelige aftale, hvor det netop indgik som et punkt, at vi skulle se på hele helbredstilstanden, men ikke har fået gjort det tilstrækkelig grundigt.
Men jeg takker Socialdemokratiet, fordi de gør noget for, at regeringen og Dansk Folkeparti virkelig kan opfylde den fortræffelige aftale, vi indgik.
Jeg takker for storhjertetheden, jeg takker for kærligheden.