Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-11-28:
Udtagning af stamceller fra aborterede fostre eller befrugtede æg fra mennesker bliver ofte forbundet med et science fiction-mareridt eller fagre nye verden, med skrækscenarier, hvor fanatiske forældre ønsker en genial, smuk designerbaby med særlige genetiske anlæg, der kan forbedre deres evner ud over det kendte, vidunderbarnet.
Ikke desto mindre kan forskning på stamceller også anvendes til en lang række nyttige ting.
Sygdomme, som allerede er blevet nævnt her i dag, diabetes, cystisk fibrose, muskelsvind og Parkinsons syge, vi hidtil ikke har kunnet finde en effektiv og helbredende behandling af,
vil på sigt kunne behandles med den viden, der er opnået om livets start eller måske ved opsprøjtning af raske reparationsceller frembragt ved terapeutisk kloning.
Det betyder, at forskere ud fra en stamcelle kan skabe levedygtige celler, der f.eks. kan tage kampen op mod muterede eller døde hjerneceller og dermed måske på lang sigt behandle Parkinsons syge.
Forskning på stamceller kan derfor give en række muligheder for at helbrede sygdomme, vi hidtil har måttet opgive eller kun i begrænset omfang har kunnet behandle.
Stamceller kan både udtages fra befrugtede æg og voksne mennesker eller aborterede fostre.
De sidste er blot ikke så aktive som de stamceller, man henter i befrugtede æg.
Stamcelleforskning, der tager udgangspunkt i de såkaldte voksne stamceller, er allerede lovlig i Danmark, og der forskes intensivt i dem.
Embryonale stamceller fra et befrugtet æg anfægter imidlertid menneskers grænser mellem etik, natur og teknik, en udvikling, der allerede nu medfører en betydelig mere indgribende ændring af samfund og normer end den it-revolution, vi er midt i.
Derfor er det nødvendigt, at vi alle, og ikke kun forskerverdenen, forholder os til, hvad der er ønskeligt, og hvad vi etisk kan acceptere, en debat, som godt nok er foregået igennem længere tid nu, men som stadig væk er stærkt påkrævet, så vi undgår en »stands verden, jeg vil af«-attitude, men som også kan imødegå kontroversielle forsøg i gråzonen, der vil foregå, hvis ikke debatten og den fornødne lovgivning om forskningen er til stede.
Socialdemokraterne er positivt indstillede, men dog kritiske over for brugen af befrugtede æg
til stamcelleforskning og over for terapeutisk kloning, hvor et embryon dannes ved sammensmeltning mellem et ubefrugtet æg og en cellekerne fra en kropscelle. Vi har den opfattelse, at det er bedre at tillade en mindre, stærkt offentligt kontrolleret stamcelleforskning på befrugtede æg, der kan føre til fremskridt inden for forskning i voksne stamceller og behandling af sygdomsdiagnostik, end at acceptere, at forskning inden for disse områder lægges øde i Danmark, og håbet om at kunne kurere uhelbredelige sygdomme derfor bliver mindre.
Vi har imidlertid brug for en længere diskussion om de biologiske og etiske problemstillinger, ikke bare vedrørende stamceller, men også andre bioteknologiske spørgsmål som genterapi, kloning af dyr, xenotransplantationer - altså brug af dyrevæv til behandling af mennesker - og øget brug af ægsortering i forbindelse med kunstig befrugtning.
Vi har brug for at se tingene i en større sammenhæng.
Det er klart, at forskning på stamceller stadig befinder sig på et meget foreløbigt stadium.
Fokus i forskningen lige nu er således at forbedre teknikkerne, og forskningen er kun på meget få områder anvendelsesorienteret.
Socialdemokraterne mener, det er vigtigt at leve op til de bestemmelser, der er knyttet til ratificeringen i 1997 af Europarådets konvention om menneskerettigheder og bioetik i Danmark.
Heraf fremgår det, at forskning på befrugtede æg og fostre dels skal sikres tilstrækkelig beskyttelse og dels ikke må ske alene med henblik på forskning.
Derudover mener vi, at der er andre relevante betingelser, der bør knyttes til denne type forskning, som vi dog endnu ikke har lagt os helt fast på.
Den ene betingelse handler bl.a. om informeret samtykke til forskning på overskydende, befrugtede æg ved behandling med kunstig befrugtning, og det er også relevant at inddrage forskningens formål i den videre debat, som det også har været fremhævet her i dag.
På denne baggrund kan Socialdemokraterne støtte den af Venstre skitserede proces, hvorefter man først foretager en høring og en bred debat i januar/februar, før Folketinget tager endelig stilling til forskning på stamceller i Danmark i foråret 2003.
Vi vil som medforslagsstillere på forslaget til vedtagelse gøre vores til at bestemme det nærmere tidspunkt og den metode, der skal bruges ved denne stillingtagen, så det så hurtigt som muligt kan gøres klart for alle - både partierne, borgerne og formidlerne, måske ved hjælp af pressen - og alle kan forberede sig på denne stillingtagen, så vi kan få klarhed over området.