Tove Videbæk (KRF), 2000-05-05:
Da Uddannelsesudvalget sidste år var på indenlandsk studietur og besøgte forskellige tilbud til 10. klasser samt gymnasie- og htx-klasser, blev det helt klart for os, at mange af de unge efterlyste bedre erhvervsvejledning for på bedre måde kvalificeret at kunne træffe det rette valg med hensyn til deres egen fremtid, uddannelse og job.
Når elever ytrer, at de ikke mener at have fået de tilbud, de havde behov for, kan det være udtryk for forskellige ting, enten at de tilbud, de har behov for, ikke eksisterer, eller at de ikke i tilstrækkeligt omfang er blevet oplyst om, hvilke tilbud der eksisterer.
GLO, Gymnasieelevernes Landsorganisation, har set på, hvordan eleverne opfatter den vejledning, de har fået i folkeskolen.
En stor del af gymnasieeleverne mener ikke, at deres skolevejledning i folkeskolen har været god.
Fra folkeskolens side tilråder man alt for ofte alt for hurtigt eleverne til at vælge gymnasiet, hvis det ser ud til, at de kan klare sig igennem.
Det sker ud fra en filosofi om, at en studentereksamen aldrig skader og i hvert fald ikke begrænser elevernes videre muligheder.
Det er jo også velkendt, at der eksisterer et hierarki
inden for uddannelser i elevers, forældres og måske også i vejledernes bevidsthed
Gymnasiet forbindes med status og sikkerhed, og dette medfører faktisk ofte, at der kommer flere i gymnasiet, end godt er.
Faktisk hævder Gymnasieelevernes Landsorganisation, GLO, selv, at der er 20 pct. for mange optaget i gymnasiet, og at denne femtedel af eleverne aldrig burde have været der.
Som alle ved, er der 7, 8, 9 eller 10 forskellige intelligenser, eller hvor mange man nu holder på der er, og det er bestemt ikke alle, der er udstyret med den boglige intelligens, der skal til i gymnasiet.
De øvrige intelligenser er mindst lige så vigtige og værdifulde, de er er bare anderledes, og de medfører, at det måske ville have været rigtigere for den pågældende elev at vælge en anden ungdomsuddannelse end lige gymnasiet som en automatreaktion.
Men for at de unge skal kunne tage et så kvalificeret valg som muligt, skal de have en ordentlig erhvervsvejledning.
Forslaget om en institutionsuafhængig uddannelses- og erhvervsvejledning er en sympatisk tanke, og forslaget om, at vejlederne skal være fuldtidsansatte, er helt rigtigt.
For hvordan skal en vejleder kunne vejlede og samtidig følge med i alt, hvad der sker på uddannelsesområdet og på arbejdsmarkedet, hvis han/hun samtidig skal udfylde andre vigtige opgaver i skolen? Fuldtidsansatte erhvervsvejledere er absolut godt, men jeg er ikke sikker på, om erhvervsvejledning absolut behøver at være institutionsuafhængig.
Jeg tror, at hvis vejlederne bare er veluddannede og fuldtidsbeskæftigede, vil de absolut kunne udfylde opgaven lige så godt, som hvis de var institutionsuafhængige.
For Kristeligt Folkeparti er dette punkt ikke afgørende. Men vejledning bør nok ikke varetages af folkeskolen eller af ungdomsuddannelserne alene, da der er for stor risiko for, at vejledningen bliver farvet af den enkelte lærers eller uddannelsinstitutions egne bevæggrunde.
Vi ser jo i dag, at de unge i alt for ringe grad bliver vejledt til f.eks. at blive iværksættere og selvstændige.
Der er brug for vejledere for den enkelte under hele forløbet i en ungdomsuddannelse, hvor den personlige uddannelsesplan og den nye uddannelsesbog i de nye erhvervsuddannelser bør introduceres på samtlige ungdomsuddannelser som et nyttigt værktøj for den enkelte.
Kristeligt Folkeparti har sympati for dette forslag, fordi den nuværende vejledning ikke er optimal for de fleste elever, og et forkert valg i denne periode af de unges liv sinker og stjæler måske nogle år af deres liv, samtidig med at det altid vil føles som et et nederlag, og det er ikke det, vores unge har brug for i starten af deres voksne liv.
Så sympati for forslaget, men vi er ikke sikre på, at det her forslag alene vil løse problemerne på området.