runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-04-19:
Først om barselorlov
: En væsentlig forudsætning for, at der reelt bliver lige muligheder for alle for at kunne holde barselorlov, er, at vi får en central barselfond.
Det spurgte fru Anne Baastrup om.
Der kom ikke noget svar fra hr. Troels Lund Poulsen.
Så vil jeg gerne igen spørge, hvad Venstres holdning er, og om Venstre vil arbejde for en central barselfond.
Det er helt afgørende for, at man reelt får mulighed for at holde barselorlov, og også for, at små virksomheder ikke kommer til at lide meget store tab, hvis der er flere medarbejdere, der på en gang skal holde
længere barselorlov
Både i forhold til barselorlov og i forhold til spørgsmålet om indvandrerkvinder er forudsætningen for lige muligheder, at der er daginstitutionspladser.
Regeringen går ind og laver nedskæringer over for kommunerne, hvilket betyder nedskæringer på daginstitutioner.
I forvejen har vi stor mangel på daginstitutionspladser, og daginstitutionspladser nok er helt afgørende, hvis man skal have en reel mulighed for at komme på arbejdsmarkedet og have reel fleksibilitet i forhold til, om man har et frit valg til at holde barselorlov eller er tvunget til at gå hjemme.
Hvad vil Venstre gøre for at sikre, at der bliver daginstitutionspladser nok?
Mette Frederiksen (S), 2002-04-19:
Det kniber øjensynlig gevaldigt med enigheden i regeringen om det her spørgsmål.
Under finanslovdebatten, især under tredjebehandlingen, blev det jo tydeliggjort, at såvel den forlængede barselorlov som ændringerne i SP-ordningen og i det hele taget de angreb, som regeringen har rettet mod ligestillingen, jo får ret store konsekvenser på ligestillingsfronten, ikke mindst når vi taler om pension, men også i barseløjemed.
Jeg skal derfor spørge hr. Troels Lund Poulsen, om Venstre er enig med regeringens ligestillingsminister i, at en central barselfond vil kunne afbøde nogle af de konsekvenser, regeringens politik vil medføre.
Jeg skal i øvrigt spørge hr. Troels Lund Poulsen, om hr. Troels Lund Poulsen også er bekymret over de ligestillingskonsekvenser, som ændringerne på pensionsområdet betyder.
Ligestillingsministeren har nemlig allerede tilkendegivet, at også ligestillingsministeren er bekymret over udsigten til, at en række kvinder, især ufaglærte kvinder, kommer til at leve under temmelig ringe vilkår i pensionsalderen.
Louise Frevert (DF), 2002-04-19:
Kan det virkelig være rigtigt, at hr. Troels Lund Poulsen mener, at man bare skal kaste folk ud på arbejdsmarkedet, og så bliver de integreret; at kvinderne bare skal ud på arbejdsmarkedet, og så kan de tale dansk?
Mener Venstre virkelig, at man ikke skal have et opsøgende arbejde på et meget tidligere tidspunkt hos indvandrere? Mener hr. Troels Lund Poulsen ikke, at det er vigtigt, at sundhedsplejerskerne har et opsøgende arbejde i hjemmene, og at man via den vej får en tidlig integration?
Anne Baastrup (SF), 2002-04-19:
Det var en positiv tale, hr. Troels Lund Poulsen her holdt.
Det er rart at høre, at Venstre også nu vil være aktive deltagere i ligestillingsdebatten.
Jeg vil derfor høre, om Venstre er enige med socialministeren i følgende, nemlig at bortfaldet af den kønsopdelte lønstatistik er et problem, og om Venstres ordfører vil samarbejde med socialministeren om følgende: Hvis arbejdsmarkedets parter ikke selv finder en model, så må vi føre loven ud i livet.
Det vil jeg arbejde for på de indre linjer.
Der vil det være interessant, hvis også Venstre som en del af regeringspartierne vil arbejde sammen med socialministeren, der er konservativ, i forsøget på at få indført kønsstatistikkerne, for så vidt angår lønnen.
For det er jo forudsætningen for, at hr. Troels Lund Poulsens projekt, nemlig ligestilling også på arbejdsmarkedet, reel ligestilling, vil kunne blive gennemført.
Line Barfod (EL), 2002-04-19:
Det lød jo pænt, hvad fru Louise Frevert sagde, og de sidste ord var, at vi er på vej i den rigtige retning.
Det kan jeg ikke helt få til at stemme med de lovforslag, vi har behandlet herinde.
I flere af dem har der direkte stået fra ligestillingsministeren, at de har negative ligestillingsmæssige konsekvenser.
Jeg er meget enig i, at vi skal have et opsøgende arbejde for at sikre reel ligestilling, men hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti har stemt for en finanslov, der skærer ned på en del af det opsøgende arbejde, bl.a. det boligsociale arbejde, og helt fjerner beboerrådgiverne i de store boligområder, som netop er nogle af dem, der opsøger familierne og er med til at hjælpe og forhindre problemerne i at blive for store, og hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti har givet en forhåndsmelding om, at man ønsker at støtte kommuneaftalerne og vil være med til, at der skal skæres ned på kommunens budgetter, hvor der så bl.a. bliver skåret ned på daginstitutioner?
Nu er det jo ikke sådan, at De Konservative i dag er i en situation, hvor de bare skal tage stilling til et forslag, andre har lagt frem, og trykke på knapperne.
De Konservative er i dag med i regeringen og dermed med til at bestemme, hvad det er for nogle forslag, der bliver lagt frem.
Derfor vel jeg gerne høre, hvordan De Konservative vil vægte hele spørgsmålet om ligestilling i forhold til både arbejdsmarkedspolitik, familiepolitik osv., om det er noget, man vil vægte, så man ikke er med til at fremsætte forslag, der har negative ligestillingsmæssige konsekvenser, men så man f.eks. sikrer, at der bliver en central barselfond, og at man får penge nok i kommunerne til at sikre, at der er reel daginstitutionsplads til børnene, så der er reel mulighed for at holde barselorlov eller for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det, vi ser i dag, er altså, at man fra konservativ side gør noget, der er stik imod de pæne ord.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-04-19:
Mit indlæg ligger overraskende nok i god forlængelse af fru Line Barfods.
Når ligestillingsministeren skriver i sin redegørelse, at man netop vil fokusere meget på mainstreaming, at man gennemfører det i ministerierne, og at det særlig i forbindelse med lovkvalitetstjek fremover skal sikres, at der ikke overses kønsspecifikke problemstillinger, ja, så er det da meget, meget, meget mystisk, at man herefter alligevel stemmer for love, hvor det i lovarbejdet indgår, at de vil være direkte skadelige for ligestillingsarbejdet.
Kan fru Helle Sjelle give et bud på, hvordan de to ting hænger sammen?
Helle Sjelle (KF), 2002-04-19:
Men jeg vil dog vælge at nævne, at den konservative ligestillingsminister jo har været ude og sige, at vi arbejder for en central barselfond.
Så kan det vist ikke siges mere klart.
Derudover vil jeg knytte en enkelt kommentar til det med lovforslagene.
Det er klart, at vi jo ikke kan stå her og give en garanti for, at noget, der kommer til at have en ligestillingsmæssig betydning, så er et lovforslag, vi ikke stemmer for.
Det kan man jo ikke stå og udstede garantier for, men man kan sige, at man vil arbejde for, at det er noget, der ikke sker igen og igen.
Jeg synes også, det er meget vigtigt, når vi får den her vurdering af de forskellige lovforslag, at man gør politikerne opmærksomme på, hvad det er for nogle følgevirkninger, der kommer af de forskellige lovforslag.
Når man har den viden, så har man jo også en bedre mulighed for at gribe ind over for de forskellige negative konsekvenser, som et lovforslag vil have.
Gudrun Laub (V), 2002-04-19:
Fru Line Barfod, Enhedslisten og venstrefløjen i det hele taget har arbejdet med ligestillingsproblematik ud fra en meget enøjet synsvinkel, hvor slagordet har været: Kvindekamp er klassekamp.
Fru Anne Baastrup eller fru Line Barfod sagde i et spørgsmål til Venstres ordfører, at Venstre aldrig har haft nogen ligestillingspolitik, og der vil jeg da gerne spørge fru Line Barfod, om hun helt har overset, at Venstre altid har haft en meget klar ligestillingspolitik, som er helt i overensstemmelse med Venstres politik i almindelighed, netop at vi er individualister, og vi er liberale, og vi tager hvert enkelt menneske, som det er, og det er lige meget værd.
Venstre har som bekendt rødder i landbruget, og dér har man jo altid vidst, hvad en god kone var værd for en gård.
Det har helt klart været ligeværd, og det har været af betydning.
Så jeg vil gerne høre, om fru Line Barfod har forladt den tese og begravet den, altså at kvindekamp er klassekamp.
Bent Bøgsted (DF), 2002-04-19:
Til fru Line Barfod: Nu har vi efterhånden hørt en hel del om barselorloven her i dag, selv om jeg synes, at der måske kunne være mange andre punkter i ligestillingsprogrammet, der var vigtigere.
Jeg troede, at barselorloven var uddebatteret, men jeg kan så forstå, at fru Line Barfod ønsker, at der skulle være låst måske minimum et halvt år fast til manden, så han var tvunget til at skulle tage et halvt års barselorlov.
Jeg vil gerne spørge fru Line Barfod: Hvis det var tilfældet, ville fru Line Barfod så afskære den enlige mor fra at få et års barselorlov?
For det er egentlig det, der bliver lagt op til, hvis det skal lægges fast, at manden skal have barselorlov.
Som det er nu, har manden netop mulighed for at tage hovedparten af barselorloven, og han har ret til at tage hovedparten af barselorloven.
Det er ikke noget med, at han ikke har krav på at få barselorlov.
Det kan han, når moderen har haft den barselorlov, som hun af nødvendige grunde har behov for på grund af fødslen.
Den del kan manden trods alt ikke tage.
Line Barfod (EL), 2002-04-19:
Først til fru Anne Baastrup: Jeg er enig i, at de ordninger, de har gennemført i flere af de andre nordiske lande, har betydet, at der er langt flere mænd, der har mulighed for at være sammen med deres børn og holde barselorlov, og at det i høj grad for mange familier, som er presset økonomisk, er et spørgsmål om penge.
Hvis man har en månedsløn på 40.000 kr. og har lidt penge i banken og et hus, der er betalt nogenlunde ned, kan det være nemt at sige: Jamen det er ikke pengene, der skal være afgørende.
Men hvis man kun tjener 15.000 kr. om måneden, er pengene altså temmelig afgørende for familien, for så skal der være penge til at betale huslejen.
Derfor er økonomien afgørende. Så til hr. Bent Bøgsted: Jeg mener ikke, at barselorloven er uddebatteret.
Vi vil fortsætte med at kæmpe for at få en reel fleksibel barselorlov, som bedst sikrer barnet, at der er ordentlig tid sammen med forældrene derhjemme.
Vi mener ikke, at mændene skal være tvunget til at gå derhjemme et halvt år, men vi mener, at de skal have mulighed for det, hvis de ønsker det.
Derfor er det også vigtigt med den fulde løn
Og vi vil ikke have, at en enlig mor så ikke skal kunne holde et års barsel.
Selvfølgelig skal hun kunne det.
Så lige ganske kort til fru Gudrun Laub: Vi mener fortsat, at kvindekamp er klassekamp.
Vi mener ikke, at der kan være en reel ligestilling af nogen mennesker, så længe vi har den undertrykkelse, som vi har i samfundet i dag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-04-19:
Ligesom jeg nævnte i min ordførertale tidligere i dag, så nævnes det flere steder i redegørelsen, at man savner viden om ligestilling på en lang række områder, hvilket vi i Socialdemokratiet er meget enige i.
Jeg synes også, at det kom frem her i ministerens tale, at der stadig mangler viden på en lang række områder.
Derfor vil jeg godt spørge nu: Hvad vil ligestillingsministeren gøre ved dét emne?
Også når det gælder viden med hensyn til ikke at presse eller vurdere kvinder ind i nogle ting, så bliver det sagt, at vi har gjort det meget tydeligt, at man skal tænke sig godt om, før man vælger at benytte sig af at kunne passe sine børn hjemme og få penge for dét.
Man skal tænke på, hvilke konsekvenser det kan få for ens karriere og ens pension i fremtiden.
Vil ministeren ikke også godt svare mig på, om ikke også lønnens størrelse spiller en meget central rolle for, hvorvidt man vælger at blive hjemme og passe sine børn, eller hvorvidt man vælger at være ude på arbejdsmarkedet?
Anne Baastrup (SF), 2002-04-19:
Først til spørgsmålet om vold mod kvinder: Ministeren har fuldstændig ret i, at den tidligere justitsminister var tung at danse med på det her område, men jeg må så også sige, at det var Venstres og De Konservatives medlemmer af Retsudvalget også.
De sad fuldstændig på deres hænder, det var kun, fordi SF havde en rigtig god samarbejdspartner i Kristeligt Folkeparti, at vi fik sat vold mod kvinder på dagsordenen. Så til spørgsmålet om den kønsadskilte lønstatistik
: Nu skal vi ikke snakke os fra hinanden, og jeg er stadig væk meget glad for ministerens ønske om at gå ind og gennemføre lovgivningen, hvis det er sådan, at arbejdsmarkedets parter ikke kan løfte opgaven.
Men ministeren skal i den forbindelse være opmærksom på, at arbejdsmarkedets parter ikke dækker hele arbejdsmarkedet, det er det ene. Det næste er: Man kan ikke løfte de tunge ligelønssager, medmindre man har en ordentlig kønsadskilt lønstatistik. Eksemplet: Danfoss-sagen var aldrig nogen sinde kørt igennem med det gode resultat, hvis vi ikke havde haft en ordentlig statistik.
Så til sidst: Jeg roste ministerens redegørelse, men tingene skal hænge sammen.
Jeg håber, at ligestillingsministeren får mere magt i regeringen, så vi kan snakke lidt mere fornuft næste gang.
Bent Bøgsted (DF), 2002-04-19:
Det her er lidt svært, for det er, som om det bliver ved med at køre på barsel: om nu kvinderne har råd til at gå på barsel og det ene og det andet.
Jeg tror nok, at ministeren vil give mig medhold i, at det er ved at køre hen på, at kvinderne herinde i Folketinget tænker: Jamen hvis ikke de får penge nok, skal kvinderne da ikke få børn.
Jeg håber da ikke, at det er den politik, vi skal ind i i fremtiden.
For jeg er da sikker på, at det for regeringen og Dansk Folkeparti er sådan, at man får børn i familien, fordi man har lyst til at få børn.
Det er da ikke afhængigt af penge: Hvis ikke man får penge nok i løn, eller hvis ikke man får tilskud nok fra staten, skal man da ikke gå ud og få børn.
Jeg synes, det er en dårlig holdning at komme ind på.
Jeg er sikker på, at det ikke er det, regeringen vil, og det er i hvert tilfælde ikke det, som Dansk Folkeparti ønsker vi skal ind på. Familien får børn, fordi familien har lyst til at få børn, og det er det altafgørende.
Hvad angår pengene, så prøver man i familien at få det til at hænge sammen, så godt man kan.
Da var jeg heller ikke højtlønnet, så jeg ved godt, hvad det drejer sig om.
Louise Frevert (DF), 2002-04-19:
Dansk Folkepartis ordfører på området har i dag meldt forfald, men vi synes i Dansk Folkeparti, at handlingsplanen er så udmærket, at jeg godt vil give den et par ord med på vejen alligevel.
Dog er der nogle områder, hvor vi desværre stadig væk halter bagefter.
Det kan komme helt bag på én, at det danske arbejdsmarked er blandt de mest kønsopdelte i Europa, ikke alene når det gælder ligeløn, som der stadig ikke er i Danmark, men også når det gælder synet på alder og grupper af anden etnisk baggrund.
Uanset hvad skal alle have ligeløn, hvis kvalifikationerne er ens hos ansøgerne.
Et andet område, som ligger uden for vores lille trygge andedam, er ligestilling for kvinder i den tredje verden. Kvinderne har det vanskeligt; de udsættes alt for ofte for vold og diskriminering.
Vi har et ansvar for, at kvinders rettigheder i den tredje verden bliver varetaget.
Det er en vanskelig problemstilling, men vi kan gøre meget mere i nærområderne, og derfor er det også kærkomment, at man har afsat en pulje på 70 mio. kr. til at afhjælpe problemerne.
Der skal gennemføres flere projekter, hvor kvinderne er inddraget, fordi det er utrolig vigtigt, at man får afhjulpet problemerne i nærområderne. Kvinder bliver daglig udsat for vold i hjemmet.
Specielt er volden mod kvinder med anden etniske baggrund stor.
Vi skal have dette problem løst.
Vi skal have kvinderne til at forstå, at det er i orden at sige fra.
Vi lever i et frit og demokratisk samfund, hvor vi har alle muigheder for ligeværdighed.
Man kan spørge sig selv, hvor alle kvindeorganisationerne er henne i hele denne her problemstilling.
Det kan godt være, at de har forskellige små tiltag på Grevinde Danner og på centrene, men selve organiseringen i græsrodsbevægelserne mener jeg ikke er synlig nok.
Vi skal have disse kvinder ud på arbejdsmarkedet, som der også tidligere er blevet talt om heroppefra, og det er også ganske rigtigt, men der skal sættes ind på et meget tidligere tidspunkt.
Vi skal have et opsøgende arbejde i hjemmene.
Det er ikke alene kvinderne, der skal have ligestilling; det er mændene, der skal gøres opmærksom på, at vi har et problem.
Det kan være meget vanskeligt at gøre op med kulturelle rødder, og det er jo heller ikke meningen, men vi skal gøre en stor indsats for disse kvinder.
Alt i alt mener Dansk Folkeparti, at vi er på vej, og vi er bestemt på vej i en helt rigtig retning.
Helle Sjelle (KF), 2002-04-19:
Jeg vil gerne sige til hr. Naser Khader til det spørgsmål, jeg ikke fik svaret på før, at vi er meget opmærksomme på, at den hjælp, der gives til tredjeverdenslande, ulandsbistanden, også er målrettet mod kvinderne.
Men vi må jo sige, at der også er andre elementer, der betyder noget, når vi trykker for eller imod
Der er det klart, at det ikke altid er ligestillingen, der er øverst.
Der er også mange andre problemstillinger, man er nødt til at tage hånd om, når man skal vurdere et forslag.
Men vi prioriterer ligestillingen højt, og det tror jeg også at jeg har givet udtryk for her i dag.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-19:
Jeg vil gerne sige tak for spørgsmålene og svare fru Hæstorp Andersen på spørgsmålene om, hvad vi konkret vil gøre for at fremme ligelønnen, når det ikke bare drejer sig om statistik.
Der vil vi jo gerne have nogle virksomheder med i nogle projekter, hvor man kunne gå foran og prøve at se: Hvordan gør vi det her, og hvordan kunne vi få en mere ligelig løn?
Det kunne ske ved at prøve at afskaffe den lønteknik, som jeg tror bl.a. er medvirkende til, at vi har en ulige løn.
Så der vil vi prøve at gå ind i forskellige typer af virksomheder
med forskellige typer af projekter og så prøve at se, hvad der giver gevinst
Jeg tror faktisk, at mange virksomheder gerne vil være med på det her, for det er et problem, sådan opfatter alle moderne danskere det jo, at der ikke er lige løn mellem mænd og kvinder.
Så er der selvfølgelig nogle, der sidder og skal udbetale nogle penge, og som gerne vil spare, hvor der kan spares, men som udgangspunkt er det jo nu blevet sådan, at man gerne vil være moderne, både på miljøområdet og også på ligestillingsområdet.
Derfor er der gode virksomheder, vi kan få med i sådan nogle projekter. Så vil jeg gerne medgive, at lønnen bestemt spiller en rolle, når man snakker om, hvem der skal tage orlov af den ene og den anden slags.
Men det gjorde den jo også, da vi havde forældreorloven.
Og jeg synes, det er svært at afskaffe sådanne ordninger, der gør, at man har et godt og sammenhængende familieliv; at man får nogle pusterum; at et barn, man ikke kan lide at aflevere, fordi man synes, at det er alt, alt for lille, får mulighed for at blive hjemme.
Det er jo det, vi skal veje op mod hinanden.
Det er alle de dér faktorer om, at det er kvinderne.
Og hvorfor er det kvinderne? Fordi deres løn er for lav osv.
Vi kan ikke løse alle problemer på én gang, men så længe vi er opmærksomme på dem, synes jeg, at vi er kommet et godt stykke af vejen.
Men det er så igen en prioritering, og det kan man kritisere regeringen for.
Men vi har altså valgt at fange de signaler, vi i øvrigt har fået fra børnefamilierne, om, at de føler, de er for presset.
Helle Sjelle (KF), 2002-04-19:
Jeg vil da gerne give fru Sophie Hæstorp Andersen ret i, at det var den tidligere regering, der satte gang i arbejdet mod vold mod kvinder.
Men jeg vil også gerne sige herfra, at vi nu altså har afsat ca. 50 mio. kr. til virkelig at gøre noget
ved det her arbejde
, og det synes jeg så vi skal glæde os over.
I den indsats har vi jo f.eks. også handlingsprogrammer, hvor vi gør en indsats for at få stoppet volden som »Stop volden«, som er et forebyggende projekt.
Der er forebyggende projekter med i det her, og det er da også noget, vi skal lægge vægt på.
Fordi man har skåret - og det vil jeg så også sige til fru Line Barfod - i noget af det forebyggende arbejde, er det jo ikke det hele, der er væk, og det er heller ikke sådan, at det forebyggende arbejde stopper.
Det er da klart, at det, når man skal bekæmpe vold mod kvinder, så også handler - og det er så svar på det spørgsmål, som hr. Naser Khader stillede - om mænd.
Det kan godt være, at der er meget fokus på kvinder.
Men det er klart, at det er et levn fra en svunden tid, hvor det primært har været kvinderne, der har haft problemerne.
Jeg glæder mig da også over, at man går ind og f.eks. ser på den sociale udstødning.
Der siger man: Jo, kvinderne har nogle problemer, men man erkender jo også, at mænd har problemer på det område.
Jeg hæfter mig også ved, at man med hensyn til sundhedstilstanden noterer sig, at der er der forskelle på mænd og kvinder.
Derfor bliver man nødt til at undersøge de forskelle nærmere, så man kan målrette indsatsen mod de forskellige køn, for vi kommer jo ikke uden om, at der er en biologisk forskel på mænd og kvinder.
Line Barfod (EL), 2002-04-19:
Det var da ærlig snak, at der er skåret ned på det forebyggende arbejde.
Så må vi se, om fru Helle Sjelle i næste omgang også svarer på hr. Naser Khaders spørgsmål
om nedskæringen på det forebyggende arbejde i forhold til kvinders ligestilling i den tredje verden
Det, jeg gerne vil høre om, er, hvordan alt det her omkring ligestilling passer sammen med, at den konservative ligestillingsminister direkte i flere af de lovforslag, regeringen har lagt frem, skriver, at lovforslagene har negative ligestillingsmæssige konsekvenser.
Hvad er De Konservatives holdning til ligestilling?
Er det sådan et problem, som vi kan tage os af, når vi har lidt penge til overs, eller er det noget, som De Konservative faktisk vil prioritere højt i forhold til lovgivningen, og at man derfor ikke fremover vil se, at der kommer lovgivning med negative ligestillingsmæssige konsekvenser?
Louise Frevert (DF), 2002-04-19:
Jeg vil sige til fru Sophie Hæstorp Andersen, at det da godt kan være, at man skærer ned i ulandsbistanden, og det har vi sandelig også tænkt os at fortsætte med at tage initiativ til, for vi mener, at der er mange af projekterne, der er fuldstændig irrelevante i sammenhængen.
Men i forhold til den forrige regerings tiltag har vi rent faktisk opprioriteret området med 70 mio. kr., og det var faktisk også det, jeg sagde i min ordførertale.
Så er der det at sige til det med de kommunale ting, at vi jo har kommunalt selvstyre, og der er en hel del af de her initiativer, der er lagt ud til kommunerne, for at de selv skal varetage dem.
Jeg synes ikke, at man skal gå ind og ændre ved kommunernes rækkevidde og frihed til selv at disponere.
Det var ordene til det.
Line Barfod (EL), 2002-04-19:
Fru Louise Frevert svarede ikke på, hvor sammenhængen er imellem de pæne ord fra talerstolen og den måde, Dansk Folkeparti stemmer på.
Det kan jeg sådan set godt forstå; det må også være svært at forklare.
Det er jo det samme, vi tidligere har set, når Dansk
Folkeparti har siddet med ansvar ude i kommunerne, og nu ser
vi det så også i Folketinget: Man siger en masse pæne ord om det, man gerne vil på det sociale område, og når det så kommer til afgørelsens time og man skal stemme, stemmer man for nedskæringer og imod forbedringer. Men jeg vil gerne høre helt konkret i forhold til spørgsmålet om indvandrerkvinder og integration - og til hr. Troels Lund Poulsen kan jeg sige, at jeg ikke mener, der er tale om totalitære indvandrermænd, men at der er tale om, at i en række indvandrerfamilier finder der en undertrykkelse af kvinder sted, ligesom der stadig væk er undertrykkelse af kvinder i mange hjem med danske mænd - hvordan det hænger sammen, at man skærer ned på det sociale arbejde, og at man skærer ned på daginstitutionerne ved at skære ned på kommunerne og ved at lave ordningen om, at pengene følger barnet.