Kristian Jensen (V), 2005-12-16:
Det har været nødvendigt at stille fem ændringsforslag her i går i forbindelse med tredjebehandlingen.
Det ene af ændringsforslagene er en konsekvensrettelse af det forslag, vi lige har vedtaget, nemlig L 56.
Derudover har der været en diskussion om, hvordan man mest korrekt opgør fortjenester i forbindelse med aktiehandeler fremadrettet.
Der vil det være sådan, at den enkleste og nemmeste måde at gøre det på er den såkaldte gennemsnitsmetode.
Kl. 9.55
Men under udvalgsbehandlingen er vi blevet gjort opmærksom på, at det kan give et problem for de personer, som har små aktiebeholdninger og har ejet dem i mere end 3 år, for der har vi hidtil sagt, at de er skattefrie, og derfor er købsprisen ligegyldig.
I stedet for at pålægge dem besværet med at finde købsprisen frem for at kunne lave en gennemsnitsbetragtning, så har vi nu valgt at sige, at det er en aktie for aktie-metode, og derfor lavet en undtagelse.
Vi har faktisk, vil jeg sige til hr. Morten Homann, lyttet til nogle af kommentarerne, der er kommet under udvalgsbehandlingen.
Der kan jeg så nu forstå, at det er et problem, at vi lytter til de kommentarer, der kommer ind.
Med hensyn til diskussionen om NASDAQ er det jo sådan, at vi ikke bare her i Folketinget kan vedtage, hvorvidt NASDAQ er en officiel børs eller ej, og dermed, om papirer, der alene handles over NASDAQ, er børsnoterede eller unoterede.
Det kræver en præcisering, bl.a. i samarbejde med det danske finanstilsyn og det amerikanske finanstilsyn, og derfor er vi i gang med at lave dette udredningsarbejde for at få afklaret, hvilken status papirer har, der alene handles over NASDAQ.
For at sikre, at ingen skatteydere og ingen aktieejere kommer i klemme, laves der her en mulighed for, at man kan vælge mellem, hvorvidt man fortsat vil køre med de papirer, der kun handles på NASDAQ, som værende unoterede, eller om man vælger at sige, at man hellere vil have dem ind i sin beholdning som værende noterede.
Dermed får man som skatteyder den bedste af alle verdener, man får frihed til at vælge, hvad man selv vil.
Jeg vil gerne sige, at hr. Morten Homanns påstand om, at dette lovforslag, der ligger nu, skulle have ligget klar siden år 2000, ganske enkelt er forkert.
Hr. Morten Homann har selv deltaget i adskillige forhandlingsforløb, netop for at vi kunne komme frem til det lovforslag, der ligger her.
Hr. Morten Homanns og mine veje skiltes så bl.a. på spørgsmålet om, hvorvidt man skulle have hævet beskatning for aktieejere eller ej.
Men på mange af de overordnede diskussionsniveauer var der faktisk enighed om, hvad det var, vi gerne ville, når vi skulle forenkle aktieavancebeskatningsreglerne.
Derfor er det faktisk fra primo november og så indtil nu, at der har været tid til at kigge på det.
Og derfor har vi også valgt at bruge tiden fuldt ud til at sikre, at vi nu får rettet lovforslaget fuldstændigt ind, og jeg er ganske tryg ved, at det er lykkedes at få gode svar på alle de spørgsmål, der er kommet, og at det også lykkedes i tide at få oversendt de ændringsforslag, der er nødvendige for at få rettet forslaget ind.
Derfor er jeg ganske tryg ved, at når vi vedtager både ændringsforslagene og senere forslaget i sin helhed, så har Danmark fået en ny og langt stærkere aktieavancebeskatningslovgivning end den, vi har i øjeblikket.