runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Sejr (RV), 2003-05-13:
Først må jeg sige, at det var lidt af en overraskelse, at det var beskæftigelsesministeren, der skulle stå her i dag, men sådan set også en positiv overraskelse, fordi beskæftigelsesministeren jo er kendt som en fremkommelig mand, der søger brede forlig og resultater, og det håber jeg så også kan komme os til gode, selv om det ikke umiddelbart lyder sådan.
Til Venstres ordfører vil jeg sige, at det ikke lyder rart, at der er nogle, der vil ødsle pengene væk, men hvis man ser på den ordning, der var i sin tid, kan man jo i hvert fald konstatere, at der blev pengene ikke ødslet væk, der fik
man faktisk fuld valuta for pengene
Derfor vil jeg sige, når der bliver talt om at ødsle penge væk med tilskud, at i erhvervsinnovatørordningen er der også tale om tilskud, og det er der vel ikke nogen der vil kalde at ødsle penge væk. Så det ved jeg ikke hvad Venstres ordfører har at sige til.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-13:
Ledigheden blandt akademikere og specielt blandt de nyuddannede er stigende.
Ledigheden i 2002 var således lidt over 5 pct. Blandt specialarbejdere var den i 2002 9,1 pct.
De humanistisk uddannede akademikere er hårdest ramt, og rent geografisk rammer arbejdsløsheden blandt nyuddannede akademikere hårdt, når det gælder København, Odense og Århus.
Hvis man ser på gruppen som helhed, er problemet jo ikke særlig stort, men deler vi op på undergrupper og personer, individer, jamen så har vi virkelig noget at tage fat på. Hvad er det så, forslagsstillerne til beslutningsforslaget forestiller sig med denne her isbryderordning?
Så vidt Venstre kan forstå, forestiller man sig, at virksomhederne som et tagselvbord skal have et tilskud på 100.000 kr. for at ansætte en akademiker i en periode, og det er, uanset om ledigheden inden for det pågældende fagområde er stor eller lille, og det er, uanset hvor vi geografisk er henne i Danmark, sådan er beslutningsforslaget udformet.
Vi taler faktisk om en check fra staten på 150.000 kr.
Hvis alle skulle have den samme støtte ved et jobskifte, så ville det koste 120 mia. kr. om året, penge, der kunne have været brugt - hvis vi havde dem, men det har vi jo ikke - på hjemmehjælp og til skattelettelser, skal nu ødsles væk til en ny erhvervsstøtteordning, som givetvis i dag er ulovlig i forhold til de konkurrenceforhold, der gælder inden for EU, som muligvis var lovlig for 10 år siden.
Heldigvis har regeringen noget, der er meget bedre.
Regeringen er ved at lægge sidste hånd på en stifinderordning.
Det er en ordning, hvor nyuddannede akademikere kan ansættes i det private erhvervsliv.
Men ordningen er ikke et tagselvbord for virksomhederne, og støtten er heller ikke et ukritisk kæmpetilskud til virksomhederne, men en målrettet introduktion af de unge akademikere i en virksomhed.
Stifinderordningen
hedder den, og den skal bruges over for de grupper, hvor der rent faktisk er tale om ledighed, og den kan bruges geografisk, hvor der er problemer.
Venstre er stolt over den indsats, der er foretaget i »Flere i arbejde«, som er aftalt mellem forligspartierne. Venstre ønsker ikke at opsige dette arbejde ved at komme med nye støtteordninger uden for de tre ordninger, som er besluttet i forliget, og Venstre mener, at en sådan ny politik under alle omstændigheder skal drøftes i forligskredsen først.
Vi indstiller dette forslag til forkastelse, fordi der ligger noget på bordet i dag, der er langt mere målrettet for de ledige end det forslag, der kommer nu.
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-13:
Ja, jeg føler virkelig trang til at sige tak for dagens belæring vedrørende elementær forståelse af, hvad demokrati og kristendom er.
Vi ubegavede føler os virkelig berigede, må jeg sige - med tre udråbstegn efter. Da Kristeligt Folkeparti er blevet nævnt igen og igen her i debatten, vil jeg også gerne tilføje, at jeg som repræsentant for Kristeligt Folkeparti må tage klar afstand fra hr. Per Dalgaards og partifælles udtryk for kristendom og kristent menneskesyn.
Kristeligt Folkeparti er et politisk parti, der bygger på det kristne værdigrundlag og det kristne livs- og menneskesyn.
Så der er mange opfattelser af denne sag.
Der er ikke kun én, som vi ellers blev belært om.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-13:
Der er stillet et ændringsforslag uden for betænkningen, som Venstre stemmer imod.
Nu kan man undre sig over, at Dansk Folkeparti er ude efter jøderne, men det vil vi slet ikke tage stilling til.
Vi tager stilling til det formelle.
Søren Krarup (DF), 2003-05-13:
For et enfoldigt menneske, der kun taler sit modersmål, er det ofte meget vanskeligt at følge med i debatten her i salen.
Men jeg er dybt imponeret over det sprog, der tales, og derfor føler jeg trang til at spørge fru Colette Brix, om hun vil være i stand til at oversætte det fine sprog, der tales af politikerne.
Jeg ved ikke, hvad ordet »innovation« betyder, der er også et fint ord, der hedder »evaluering«, men jeg taler kun dansk, så jeg vil høre, om der kan gives en oversættelse.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-13:
Det er måske ikke alle her i Folketinget, der er lige optaget af de 25.000 mennesker, der har mistet deres arbejde.
Jeg synes faktisk, at de fortjener en rimelig behandling, og også at både Folketinget og regeringen tager vare på, at de kan komme i arbejde.
Men jeg synes først og fremmest, at det er spild af ressourcer, at de kommer til at gå længere tid end højst nødvendigt på passiv forsørgelse i stedet for at få et aktivt tilbud.
Jeg tror, at ministeren er enig i, at der faktisk er midler derude, og vi er meget villige til og konstruktive over for, at vi sætter os sammen og kigger på, om vi kan justere på tingene, således at de her folk kan få et tilbud for at undgå at miste deres kompetencer.
Det tror jeg også vil styrke dansk erhvervsliv på længere sigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil gerne have lov at sige, at for os i Socialdemokratiet var »Flere i arbejde« ikke et besparelsesforslag.
Det er jeg godt klar over at det var for andre partier.
Jeg vedstår, at man ude i regionerne har penge til at gøre en ekstraordinær indsats.
I stedet for at aflevere de penge i Finansministeriets kasse, så synes jeg, det var bedre, at regeringen aktivt kom og sagde: Vi er parate til at hjælpe de mennesker, der ulykkeligvis bliver ramt af ledighed, og gøre en tidligere indsats.
Det er det gode svar.
I den forbindelse ville jeg meget gerne rose ministeren, hvis det var sådan nogle initiativer, man tog.
Det er måske ikke alle her i Folketinget ...
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-13:
Vi skal naturligvis overvåge situationen hele tiden og være parate til at gribe ind.
Det, vi har gjort med »Flere i arbejde«, er at smidiggøre vores system, føre det ajour og sikre, at det møder fremtidens krav.
Men det allervigtigste er selvfølgelig, at vi opfører os ansvarligt, og at vi griber ind på det tidspunkt, hvor vi kan se, at de internationale konjunkturer permanent eller længerevarende giver os en skadevirkning.
Det vil være det ansvarlige at vente med et indgreb. Indtil da er det selvfølgelig ulykkeligt, at arbejdsløsheden er steget det sidste år med 25.000 personer, for det er da en ulykke for hver enkelt af dem, det har ramt.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-13:
Vi kan jo se den der negative udvikling, vi har været inde i i forhold til at få flere i arbejde.
Problematikken omkring SAS og TDC skyldes givetvis mange forskellige faktorer, men det korte af det lange er jo, at hvis det øvrige arbejdsmarked ikke kan opsuge de personer her, er vi i en situation, hvor de havner på passiv forsørgelse.
Og både vi og regeringen er enige om, at de hurtigst muligt skal i arbejde igen.
Nu kan vi se, at vi er i den situation, hvor vi parkerer folk i passiv forsørgelse i stedet for at give dem tilbud.
Og det er derfor, at det er ret interessant, hvis det kunne lykkes at få dem i arbejde, og om regeringen er villig til at se på varslingspuljen, aktstykket, med henblik på at få dem hurtigere i arbejde. Jeg mener også, at vores uddannelseskapacitet i systemet er til, at vi kan få de her folk i gang igen, hvis viljen er til stede.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-13:
Når nu hr. Bjarne Laustsen nævner afskedigelserne i SAS, så går jeg ud fra, at vi er enige om, at det ikke er et udslag af regeringens politik, men et udslag af, at konjunkturerne internationalt har lidt tilbagegang, at mennesker er bange for at flyve, og at det er derfor, at de problemer opstår.
Sådan vil det jo være for en række industrier, erhvervsgrene, fordi vilkårene ændrer sig.
Nogle bliver ledige, men de bliver så heldigvis opsuget i nye industrier og nye virksomheder, som vokser op.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det er vigtigt at fastholde menneskers kompetencer i ledighedsperioder.
Og jeg mener, at med det forlig, vi har lavet, »Flere i arbejde«, har vi leveret et godt skridt på vejen til netop at opnå det formål.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-13:
Nu stiller jeg jo ministeren et spørgsmål, og det kan jeg så forstå at det ikke lige bekommer ministeren vel at svare på. Jeg vil gerne have lov at replicere, at vi vedstår os fuldt og helt programmet »Flere i Arbejde«.
Det er en intention og er et mål, vi har.
Vi kan bare se, at den generelle politik, som regeringen har ført, har øget antallet af arbejdsløse, og derfor er der jo behov for at gøre en ekstraordinær indsats.
Det har statsministeren sagt.
Vi kan se, at der bliver fyret folk: 1.460 inden for TDC, SAS melder om fyringer, og Post Danmark melder om fyringer.
Det vil sige, at det ikke er ovre endnu, og derfor er vi altså i den situation, som ligger i »Flere i arbejde«.
Ministeren er også ganske udmærket klar over, at Socialdemokratiet hele tiden har sat spørgsmålstegn ved, om det er klogt ikke at lave en tidligere aktiv indsats for at få folk i arbejde. Det tror vi det er.
Man mister ret hurtigt sine kompetencer, og derfor er det vigtigt, at der skrides ind fra første dag, i stedet for at kvalificere folk til ledighed gennem 1 år, inden de kan få uddannelsestilbud.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-13:
Jeg synes ærlig talt, at det er fantastisk at opleve, at hr. Bjarne Laustsen på Socialdemokratiets vegne adopterer Enhedslistens slogan om »Fire i arbejde«.
Vi har lavet et meget stort og bredt arbejdsmarkedsforlig her i Folketinget med Socialdemokraternes stemmer.
Hvis det var så forfærdeligt, var det så ikke bedre, at Socialdemokraterne ikke gik med i forliget?
Det må da være en uudholdelig situation at gå med i forlig, som man synes er de rigtige, men spilde time på time her i Folketingssalen med at så tvivl om de forlig, man indgår.
Det synes jeg simpelt hen er useriøst.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-13:
I sidste uge var beskæftigelsesministeren en glad mand.
Det var ikke, fordi undertegnede havde rost vedkommende, men det var, fordi jeg tegnede et dystert perspektiv i forhold til det rummelige arbejdsmarked og om det at få skaffet nogle folk i arbejde.
Vi kunne her se, at der i forhold til ministerens egne tal var sket en voldsom stigning i antallet
af folk, der var visiteret til et fleksjob, men som måtte parkeres på ledighedsydelse.
I folkemunde er regeringsprogrammet »Flere i arbejde« jo blevet dømt til at hedde »Fire i arbejde«, og på et tidspunkt får vi nok også navnene på dem.
Men jeg synes bestemt, at når den generelle ledighed er steget med 25.000, ja, så er vi i den situation, at det er yderligere vanskeligt at skaffe arbejde til dem, der ligger i næste lag og er på vej ind på arbejdsmarkedet. Derfor kan vi i dag se, at de beskæftigede simpelt hen fosser over i a-kasserne.
Hvad kan de arbejdsløse egentlig bruge det til, at ministeren er bekymret?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-13:
Jeg håber, at spørgeren er enig i det rigtige og det sunde i, at pengene fosser ud af statskassen for at give ledige mennesker et forsørgelsesgrundlag, når de ulykkeligvis er ramt af ledighed.
Jeg håber, at vi kan være enige om, at det er penge, der er givet ud til et godt formål.
Det håber jeg ikke hr. Klaus Hækkerup sætter spørgsmålstegn ved.
For så vidt angår, hvornår et indgreb eventuelt vil komme: Det vil det jo på det tidspunkt, hvor vi må konstatere, at de skader, der har været på international økonomi, ikke overvindes inden for den tidshorisont, vi regner med, men varer betydelig længere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2003-05-13:
Jeg synes, at det er et meget tyndt svar, beskæftigelsesministeren giver, når han siger, at regeringen vil gribe til de fornødne foranstaltninger, når tiden er inde. Jeg vil godt spørge: Hvornår er tiden inde?
Hvor meget skal arbejdsløsheden stige, før regeringen finder det nødvendigt og rimeligt, at den vil foretage et eller andet indgreb?
Er det tilfredsstillende, at pengene bare fosser ud af statskassen, 2 mia. kr. ekstra i år?
Er det tilfredsstillende for regeringen? Var det ikke rimeligt at prøve allerede nu at gøre noget for at få vendt udviklingen? Mit spørgsmål er: Hvornår finder regeringen, at det er tid at foretage de fornødne foranstaltninger?
Ole Stavad (S), 2003-05-13:
Jeg skal ikke klandre Venstres ordfører for voldsomt for det indlæg, han lige har holdt, for jeg tror sådan set, at Venstres ordfører har holdt det i god tro, for de oplysninger, som Venstres ordfører her har givet Folketinget, svarer ganske nøje til dem, vi har fået i Folketingets Skatteudvalg.
Jeg er bare nødt til at sige til både Venstres ordfører og Folketinget, at det meste af det er meget langt væk fra virkeligheden, og jeg vil godt sige, at det med de svar, vi har fået fra skatteministeren i dag, kun er blevet værre.
Det får vi lejlighed til at vende tilbage til.
Når Venstres ordfører siger, at skatteministeren har oversendt en korrespondance med Landsskatteretten, så glemte han at sige, at den eneste grund til, at Folketinget er blevet gjort bekendt med den, er, at vi har fået en anonym henvendelse fra angivelig en mangeårig juridisk medarbejder i Skatteministeriet.
Men jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Er han ikke enig i, at selv om Kammeradvokatens udtalelse og vurdering skal indhentes, så vil den være skjult for offentligheden?
Vi vil ikke kunne få adgang til den.
Alt foregår i lukkede rum, og skatteministeren bliver overdommer og kan behandle sagen, næsten som det passer ham.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-13:
Ikke alene er regeringen bekymret over enhver ekstra ledig, der kommer her i landet.
Vi er også en ansvarlig regering, som naturligvis vil træffe de fornødne foranstaltninger, når tiden er inde. Med hensyn til hvad vi gør for de ledige, så håber jeg ikke, at det er forbigået hr. Klaus Hækkerups opmærksomhed, at vi netop har gennemført et forlig, »Flere i arbejde«, som på en lang række punkter smidiggør indsatsen for at få ledige i arbejde, og som giver en lang større mulighed for individuelt at tilpasse foranstaltninger for den ledige.
Så jeg synes, at vi er i front med hensyn til at skaffe mennesker i arbejde, vedligeholde deres kompetencer
, eventuelt omskole mennesker til andre job, og vi har lavet noget fremadrettet og noget perspektivrigt
For så vidt angår dansk økonomi, er den i bund og grund sund.
Morten Homann (SF), 2003-05-13:
Jeg skal ikke i den her ombæring beskæftige mig med, at der har været denne korrespondance mellem skatteministeren og Landsskatteretten, og at det først kom frem under de omstændigheder, som der blev redegjort for før. Jeg skal heller ikke gøre et stort nummer ud af dansen udenom, altså om det her betyder noget eller ikke betyder noget; det har skatteministeren givet meget vekslende meldinger på.
Men jeg ville godt bede hr. Peter Christensen om at bekræfte, at vedtages lovforslaget i den form, som det foreligger i nu, så får den til enhver tid siddende skatteminister sådan set kompetencen til i en verserende sag at gøre sig til dommer over, hvem der skal have medhold i deres skattesager, og hvem der ikke skal.
Er det skatteministeren, som med det her lovforslag i sidste instans bliver dommeren i skattesager? Og hvis han vælger at bruge loven på den måde, kan han vælge at bruge den beføjelse til at tilgodese sine venner og kontakter, og han kan vælge at lade andre sager passere og fortsætte gennem retssystemet.
Jeg vil spørge hr. Peter Christensen: Er det ikke sandheden?
Peter Christensen (V), 2003-05-13:
Det står lysende klart og har gjort det fra starten af, hvad det er, Fristudvalget har anbefalet, og hvad der er foreslået i det konkrete lovforslag.
Det bliver sagt, som om det er en grundig undersøgelse, der har ført til, at man opdagede, at der var noget lusk i sagen.
Der er ikke noget lusk i sagen, overhovedet ikke.
Jeg prøver i al beskedenhed bare at få nogle kommentarer til den konkrete del af lovforslaget.
Synes Socialdemokratiet, at det er en fordel for skatteydere eller ej?
Jeg er ikke i tvivl.
Venstre er ikke i tvivl.
Det her gavner skatteydere, og derfor er vi positivt stemt.
at man har fulgt gængs procedure.
Det har jeg hørt departementet udtale sig om.
Jeg har bemærket, at det er noget, der skal drøftes senere, og i Venstre er vi altid parat til at tage en konstruktiv drøftelse af procedurer.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-13:
Det, der er afgørende - men vi får jo ikke noget svar fra hr. Peter Christensen - er jo, om det virkelig kan være betryggende for retssikkerheden, at vi helt tilfældigt får oplyst, at der er noget i den her sag; at vi helt tilfældigt får oplyst, at man har tilbageholdt oplysninger for os.
Er det virkelig betryggende? Hr. Peter Christensen siger, at ministeren sagtens kan håndtere at træffe beslutning om, hvorvidt en sag skal forfølges, når den er afgjort i Landsskatteretten.
Jamen hvad er det dog, hr. Peter Christensen siger?
Er det Venstres standard for retssikkerhed?
Det er jo sådan set det, det drejer sig om.
Så vil jeg bare sige til hr. Peter Christensen: Det var ikke, hvad jeg sagde jeg kunne læse.
Jeg kunne også læse, hvad hr. Peter Christensen sagde.
Og det var sådan set mere interessant, for det hang nemlig ikke sammen.
Jacob Buksti (S), 2003-05-13:
Jeg vil gerne stadig væk bede hr. Peter Christensen forholde sig til, om Venstre og hr. Peter Christensen mener, at de skrivelser fra Landsskatteretten burde være oversendt til udvalget.
Det vil jeg gerne høre.
Jeg vil gerne høre, om hr. Peter Christensen er enig med skatteministeren, når han i sit svar på spørgsmål 32 beklager, at det ikke er sket.
Så er det bare, jeg siger: Det var kun noget, vi blev opmærksom på gennem anonyme henvendelser.
Så er det, der står i ministeransvarlighedslovens § 5, at en minister altså har overtrådt ministeransvarlighedsloven, hvis han under Folketingets behandling af en sag fortier oplysninger, der er af væsentlig betydning for Tingets bedømmelse af sagen.
Så mener hr. Peter Christensen ikke, at det er en fejl, at disse skrivelser, som vi nu har fået på baggrund af anonyme henvendelser, ikke af ministeren af egen drift er blevet oversendt til Folketinget?
Peter Christensen (V), 2003-05-13:
Hr. Jens Peter Vernersen glæder sig over, at hr. Jens Peter Vernersen kan læse, hvad hr. Jens Peter Vernersen har sagt i Folketingssalen.
Tja, det tror jeg der er forskellig glæde ved at læse, men jeg kan da i hvert fald bare endnu en gang sige, at der ikke er halve sandheder.
Der er ikke blevet påpeget, hvad det skulle være for halve sandheder eller løgne, eller hvad formuleringen ellers er.
Men jeg kan da gentage, hvad jeg har sagt, også når det nu ikke bliver modsagt, nemlig at det her er et forslag, der er til gavn for borgerne.
Jeg blev spurgt: Hvad med det personpres, man vil lægge på ministeren?
Jeg er sat i verden for at bekymre mig om, hvilken retssikkerhed der gælder for skatteydere.
Jeg er også sikker på, at den skatteminister, vi har nu, sagtens kan håndtere det pres, som det er at skulle forholde sig til den nye situation, som i øvrigt ikke er spor anderledes end den situation, vi har i dag, hvor ministeriet - departementet - skal forholde sig til, hvad myndighedernes indstilling skal være til en sag, der flyttes over i skattesystemet.
Så der er jo sådan set ikke noget nyt.
Det er også derfor, at der er en tyk røg og høj tale, men reelt intet i den kritik, der kører her, andet end at man prøver at bruge store ord som ministeransvarlighedsloven, som det slet ikke kan bære.
Ministeren har selv tilkendegivet - har jeg noteret mig
at der skal være en drøftelse af, hvorvidt intern kommunikation skal tilgå udvalget, og det ser jeg da selvfølgleig frem til at drøfte, men jeg synes ærlig talt, at den lidt skingre tone slet, slet ikke kan bæres af den her sag.
Jeg synes måske, man skulle være ærlig og sige, at man ikke fra Socialdemokratiets side er parat til at give den her mulighed til en minister, altså at give skatteydere en mulighed for ikke at skulle slæbes igennem en unødvendig retssag.
Erik Mortensen (S), 2003-05-13:
Kan hr. Peter Christensen afvise, at med den bemyndigelse, ministeren vil få i henhold til lovforslaget, vil det give et pres på ministeren, for når ministeren har den mulighed, hvorfor så ikke benytte sig af den som skatteyder, der har en sag kørende?
Det koster jo ikke noget at spørge.
Skatteyderen ved, hvilken mulighed der ligger i det, og hvilken mulighed ministeren har for at afværge situationen.
Til gengæld må det så betyde, at ministeriet går hen og bliver ligningsmyndighed.
Det er jo en af de ting, som netop er blevet fremført af Landsskatteretten, om det nu også er en god idé, om det ikke tværtimod er med stor betænkelighed, at ministeriet skal til at agere som ligningsmyndighed.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-13:
Jeg vil bare sige til hr. Peter Christensen, at hvis hr. Peter Christensen ikke selv kan huske, hvad der siges her fra talerstolen, kan det jo heldigvis læses i protokollen.
Hr. Peter Christensen sagde, at ministeren havde oversendt det.
Det er det, jeg kalder en halv sandhed, for ministeren oversendte det først, da jeg bad ham om det gennem Skatteudvalget.
5 dage før den her sag skulle endeligt behandles her i dag, tvang vi ministeren til at oversende papirerne.
De var holdt hemmelige for Skatteudvalget, det ved
hr. Peter Christensen, og derfor var det kun halve sandheder.
Jeg synes, det er dybt ubehageligt.
Jeg synes også, at det i forhold til sagens indhold er dybt ubehageligt.
Som der står i det materiale, der er kommet, senest i de bilag, der er kommet, så bliver skatteministeren nu overdommer i de retsafgørelser, der er truffet i Landsskatteretten.
Det, at ministeren bliver overdommer, er normalt ikke noget, man har i en retsstat.
O.k., det er overladt til medarbejderne i departementet, men det er da ministeren, der i sidste ende bestemmer, og derfor er det ministeren, der har ministeransvaret og er overdommer i denne sag.
Jacob Buksti (S), 2003-05-13:
Jeg går ud fra, at hr. Peter Christensen er enig i, at hele den her diskussion har vi kun, fordi Skatteudvalget modtog en anonym henvendelse fra en juridisk medarbejder i Skatteministeriet, og fordi det kun er på baggrund af den henvendelse, at vi er blevet gjort bekendt med den korrespondance, de advarsler, der har været fra præsidenten for Landsskatteretten, mod den her bemyndigelse til skatteministeren.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Christensen, om hr. Peter Christensen mener, at det er fejl, at udvalget ikke har fået oversendt disse skrivelser, og om hr. Peter Christensen heroppefra vil beklage, at det ikke er sket, på samme måde, som skatteministeren har gjort i det svar, der er givet.
For det er jo sådan, at der står i ministeransvarsloven, at man ikke må fortie ting, som er afgørende for en sags behandling i Folketinget.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Peter Christensen mener, at det er en fejl, og at hr. Peter Christensen derfor vil tilslutte sig den samme beklagelse, som jeg kan forstå skatteministeren har udstedt.