runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (S), 2001-02-01:
Det, beslutningsforslaget går ud på, er at reformere tilsynet med amterne og kommunerne bl.a. sådan, at der bliver et landsdækkende, uafhængigt og juridisk råd, nævn eller udvalg.
Man kan læse lidt om formålet med forslaget i bemærkningerne til beslutningsforslaget, hvor der bliver lagt vægt på, at tilsynet med kommunerne og amtskommunerne skal være ens og ikke som nu varetages af forskellige typer af tilsyn, at det ikke må være hverken et politisk redskab eller et redskab for statslig styring af bagvejen, og at tilsynet skal være uafhængigt.
Regeringen har jo haft nedsat et klagereformudvalg, der har arbejdet gennem nogle år, og som netop er kommet med en betænkning, som jo er et meget digert værk, der gennemgår hele klage- og tilsynssystemet i den offentlige sektor, og som lægger op til en ændring af tilsynsrådene.
Begrundelsen for den model, der er foreslået i Klagereformudvalgets betænkning, minder meget om begrundelserne i SF's beslutningsforslag, nemlig at tilsynet for kommuner og amtskommuner skal være ens, og at tilsynet skal være juridisk betonet, altså sådan et egentlig legalt tilsyn.
Det forslag er nu ude i en større høringsfase, for det er selvfølgelig en stor mundfuld at begynde at se på hele tilsynssystemet, men jeg synes, der har været nogle gode grunde, som beskrevet i betænkningen fra Klagereformudvalget, til at se på hele tilsynssystemet.
Men at tro, at man kan fremlægge lovforslag inden den 1. marts, det er fuldstændig urealistisk.
Jeg mener, at det her skal have god tid.
Vi skal have god tid til høringsfasen, og vi skal have god tid til at bearbejde de svar, der kommer fra høringsfasen.
Så med den begrundelse kan jeg ikke støtte SF's forslag.
Men jeg mener, at de hensyn, der ligger bag SF's forslag, i hvert fald bliver tilgodeset i den høringsfase, der kommer nu.
Og vi må jo se, hvordan det så ender, og hvad vi vurderer som det politisk mest fornuftige.
Klaus Hækkerup (S), 2001-02-01:
Lige som ministeren vil jeg også på Socialdemokratiets vegne afvise SF's beslutningsforslag og også gøre det med henvisning til det af indenrigsministeren i 1997 nedsatte udvalg Om retlig kontrol med kommunale og amtskommunale beslutninger, som det hedder, og det har netop afgivet sin betænkning herom, betænkning nr. 1395, Statens tilsyn med kommunerne, og det er jo, som også ministeren sagde, i øvrigt en diger sag: knap 400 sider betænkning og knap 400 sider bilag.
Den betænkning er nu sendt ud til høring hos en række organisationer og myndigheder.
Når spørgsmålet derefter med deres kommentarer har fået en alsidig og grundig belysning, ja, så foreligger der et beslutningsgrundlag, hvorpå vi i Folketinget kan aktionere. Derfor er SF alt for tidligt ude med det beslutningsforslag, og derfor vil vi også afvise det.
Men jeg synes alligevel, der skal knyttes et par bemærkninger til debatten om tilsynet.
Det ene er, at det ofte anføres i debatten, at tilsynsrådene bruges som en brik i den politiske magtkamp i den enkelte kommune.
Den fornemmelse har jeg også selv haft ind imellem.
Men jeg vil godt sige, at hvis man forestiller sig, at man ved at ændre tilsynets organisation kan få ændret på adfærdsmønstret hos deltagerne i kommunalbestyrelserne rundtomkring, så tager man fejl.
Min erfaring er, at når man har kommuner, der i stort omfang benytter sig af klageadgangen til tilsynsrådene, så er det kommuner, hvor det kniber med samarbejdet; har man kommuner, hvor der er få klager til tilsynsrådene, ja, så foregår samarbejdet i virkeligheden ganske godt.
Så er det jo også anført, at det bør være et uafhængigt tilsyn og ikke et ministerielt tilsyn.
Hvis det bliver et uafhængigt tilsyn, betyder det så ikke netop, at ministeriet ikke har nogen indgrebsmulighed?
Ville hr. Villy Søvndal ikke det ene øjeblik efter det andet gå på talerstolen her for at diskutere en eller anden sag?
Kan hr. Kristen Touborg garantere, at SF også vil respektere et uafhængigt klagesystem?
Jeg tror, at det bliver overordentligt vanskeligt.
Og er det ikke netop det, at vi har et fælles klagesystem i Indenrigsministeriet, der gør, at Danmark er en nationalstat og ikke et statsforbund bestående af 275 kommuner?
Jeg vil godt sige, at det er påpeget i betænkningen på side 311 for dem, der ved opbydelse af stor åndskraft er nået så langt frem i betænkningen, at, og jeg citerer: »Hvis en klage fra en part i en kommunal sag i sig selv skal udløse krav om prøvelse, bør prøvelsesmyndigheden være administrativ rekurs.«
Altså hvis hensyn skal tages til borgerne, så administrativ rekurs. Næsten samme sted er det anført, og jeg citerer: »Hvis der skal være adgang til, at prøvelsesmyndigheden ex officio « - som det så smukt udtrykkes - »kan tage en sag op, bør en tilsynsmyndighed, enten en sektortilsynsmyndighed eller kommunaltilsynet, have kompetence på området.«
For Socialdemokratiet gælder det: Borgerne først, systemet i anden række, derfor hælder vi mest mod en administrativ prøvelsesmyndighed, dvs. Indenrigsministeriet.
Jann Sjursen (KRF), 2001-02-01:
Under debatten om det foregående punkt på Folketingets dagsorden sagde jeg på vegne af Kristeligt Folkeparti, at vi generelt har den holdning, at når det gælder spørgsmål om personfarlig kriminalitet, vil vi gerne have skærpet strafferammerne, og det gælder selvfølgelig også for voldskriminalitet, som er ærinde for det beslutningsforslag, som Det Konservative Folkeparti i dag har til behandling.
Vi er fra Kristeligt Folkepartis side positive over for intentionerne i Det Konservative Folkepartis forslag, fordi det jo bl.a. følger den holdning, som jeg gav til kende her for lidt siden.
Der er fremkommet flere forslag på det område i indeværende folketingssamling
, og Venstre har jo også allerede her i dag bebudet yderligere et forslag vedrørende voldskriminalitet, og derfor vil jeg sige, at jeg da ser frem til, at også Det Konservative Folkepartis forslag kan indgå i de videre forhandlinger i Retsudvalget, hvor udvalgsbehandlingen måske på det område efterhånden kan nærme sig lidt af en studiekreds. Vi har også forslaget fra Centrum-Demokraterne om minimumsstraffe, som jeg på Kristeligt Folkepartis vegne i en tidligere debat har tilkendegivet at vi også støttede, og man kan sige i forhold til det forslag, vi behandler her nu, at man ligesom skal finde ud af, hvad for en af vejene man vælger, når det kommer til stykket.
Skal strafferammerne hæves, skal man indføre minimumsstraf, eller skal det kombineres?
Vi ser frem til at få drøftelser i Retsudvalget på de områder her, idet vi jo altså har den holdning fra Kristeligt Folkepartis side, at personfarlig kriminalitet, voldskriminalitet, skal straffes hårdere, men vi vil godt have lov til at se på forslagene i en sammenhæng, og så må vi se, hvorvidt forhandlingerne i Retsudvalget kan drive det til et flertal, eller hvor vi havner.
Med disse ord vil jeg sige, at vi altså er positive over for intentionerne i Det Konservative Folkepartis forslag.
Kan vi nå et resultat på det område her, medvirker vi gerne til det, også selv om Straffelovrådet i øjeblikket arbejder med sin udtalelse, som vi forventer kommer snart.
Det skal altså ikke afholde os fra at skride ind over for den grovere vold allerede nu, hvis vi kan samle et flertal for det her i Folketinget.
Sonja Albrink (CD), 2001-02-01:
Med dette forslag ønsker forslagsstillerne at ændre straffelovens voldsbestemmelser, således at noget af den vold, som hidtil har været henført under straffelovens § 244, bliver henført under § 245.
Endvidere foreslås det, at strafferammerne for den grove vold hæves, samt at der indføres en bestemmelse om obligatorisk gentagelsesvirkning i voldssager.
I CD er vi meget enige i, at voldsudviklingen kan være bekymrende, og vi har da også allerede i relation til det rent straflige for længst foreslået indførelse af minimumsstraf i sager, hvori voldsudøvelse indgår som en del af gerningsindholdet.
Vi fastholder naturligvis, at minimumsstraffe er et bedre middel til at sikre et vist strafniveau end forhøjelse af strafferammer, som alligevel aldrig bliver udnyttet fuldt ud,
og derfor er vi altså lidt forbeholdne over for forslaget om at forhøje strafferammerne. Derimod synes vi, at den del af forslaget, som tilsiger en udvidelse af anvendelsesområdet for § 245 og en tilsvarende indskrænkning af anvendelsesområdet for § 244 lyder interessant i det omfang, det reelt kan påvises, at grovere vold i praksis henføres til § 244. I forbindelse med udvalgsarbejdet kunne det i denne sammenhæng være interessant at finde ud af, i hvor høj grad vold henføres under særlovgivningen, dvs. bedømmes som uorden efter politivedtægterne eller restaurationsloven.
Også her kunne der måske være et behov for at få justeret grænserne for, hvad der er uorden, og hvad der er vold.
Vi kan også støtte forslaget om en obligatorisk skærpet strafudmåling ved gentagelsestilfælde.
CD er altså i bund og grund enig i intentionerne bag dette forslag.
Vi er som allerede nævnt derimod meget positivt indstillet over for beslutningsforslagets øvrige elementer.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-01:
Fru Sandy Brinck vil ikke rigtig se kendsgerningerne i øjnene, og de er, at vi i 1999 så en rekord i antallet af i hvert fald anmeldelser.
Vi så en rekord her i 2000, når der er tale om anmeldelser, og jeg tror, vi kommer til at se lige så grimme tal i den kommende tid.
Så kan fru Sandy Brinck sige, at der er sket nogle få og små stramninger, og det er fuldstændig korrekt, at der er sket nogle stramninger, men det er altså bare ikke nogle, der batter noget, og jeg forstår egentlig ikke, hvorfor vi skal diskutere sådan nogle ting her fra talerstolen, når alle er klar over, at der er brug for, at vi ser afgørende på det her.
Fru Sandy Brinck har ret i, at det ikke kun er et spørgsmål om straf.
Vi har også i Dansk Folkeparti gentagne
gange påpeget, at der også er brug for, at vi ser på fængselssystemet.
Det antal procent af fanger, der har været inde, der går ud i ny kriminalitet, skal vi også have kigget på.
Kan vores fængselssystem f.eks. ligesom i Canada udvikles på en måde, hvor der er langt flere, som ikke begår ny kriminalitet, når de kommer ud igen?
Det ville være vældig godt at få set på det. Så vores vifte af initiativer er altså ikke bare det ene.
Ellen Kristensen (V), 2001-02-01:
Nu har vi ladet os forstå af justitsministeren, at høringssvarene er kommet.
Indtil videre har jeg tjekket samtlig post, og jeg har til dags dato endnu ikke modtaget de høringssvar.
Og det mener jeg kun vil være på sin plads at samtlige medlemmer af Udvalg vedrørende Grønlandslove modtager høringssvarene.
Derudover vil jeg sige, at jeg dog ikke taler på vegne af Landstinget eller landsstyret for den sags skyld, ikke Grønlands hjemmestyre, men jeg mener dog alligevel, at det er utrolig vigtigt, at vi også her giver plads til de betænkeligheder, der kan være, selv om vi repræsenterer Grønland.
Sandy Brinck (S), 2001-02-01:
Jeg vil starte med at tilslutte mig justitsministerens kritik
af forslagsstillernes fremstilling af proportionerne af voldskriminaliteten i Danmark.
Enhver voldelig adfærd er en for meget, og derfor ser vi i Socialdemokratiet med meget stor alvor på alle former for vold, hvad enten den udøves i hjemmet over for samlever og børn eller på gader og stræder og i værtshusmiljøet.
Men vi tager netop problemstillingen alvorligt og behandler den seriøst.
Vi vil ikke deltage i et usagligt medieridt, som alene bidrager til en unødig utryghed i befolkningen.
Det kan man ganske simpelt hen ikke være bekendt over for almindelige mennesker.
Vi skal hele tiden huske på at inddrage, hvor risiciene reelt er, nemlig blandt alkoholpåvirkede unge mænd i værtshusmiljøet torsdag, fredag og lørdag nat.
Paradokset fremstår i Flemming Balvigs undersøgelser, der viser, at den nuværende ungdomsgeneration er den mest lovlydige i tre årtier,
mens den hårde kerne, der virkelig træder ved siden af lovens rammer og al menneskelig respekt, ikke har forandret sig.
I Socialdemokratiet tror vi ikke på ét universalmiddel.
Vi har ikke som højrefløjen ét og samme svar på alle retspolitiske spørgsmål, nemlig at hæve strafferammerne.
Vi ikke bare mener, man skal spille på flere strenge.
For det første har vi skærpet straffene for vold, og det ses i de konkrete domme.
For det andet er en del af det at være konsekvent også, at dommene falder hurtigere.
Her går det også den rigtige vej.
For det tredje mener vi, at politiet skal være meget nærværende i disse unges hverdag eller sagt på godt dansk: Politiet skal ånde dem i nakken.
Og det har vi målrettet givet politiet markant flere penge til. For det fjerde har vi udvidet samarbejdet mellem skole, socialforvaltning og politi, SSP, og her er det værd at nævne, at selv om begrebet SSP har mange år på bagen, så er der mange små kommuner, som først nu er ved at etablere dette samarbejde.
For det femte har vi lavet ungdomskontrakten, hvor den unge, som har lavet en mindre forseelse, indgår i en skriftlig aftale med samfundet om at gennemføre en uddannelse og holde sig på dydens smalle sti.
Dette instrument har vist sig at være meget værdifuldt til at forebygge en lang kriminel løbebane.
Disse ting blot for at nævne nogle få af de mange initiativer.
Men vi stopper ikke her.
Som det er kollegerne bekendt, kommer Rigsadvokaten inden for de kommende dage med et forslag til en ungdomssanktion.
Vi har i handling vist, at vi er konsekvente over for kriminaliteten og konsekvente over for kriminalitetens årsager.
Det er ikke noget let svar, men det er det rigtige svar.
Og det er ikke nogen let løsning, men det er løsningen.
Højere strafferammer alene løser ikke voldskriminaliteten; det er en forsimplet konklusion på en kompleks problemstilling.
Socialdemokratiet kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-02-01:
Vi kan jo godt huske, hvordan Socialdemokratiet med miljøminister Auken i spidsen for nogle år siden for enhver pris skulle jagte alle pæne borgere.
Der blev ikke givet ved dørene.
Når pæne mennesker kom til at bo lidt for længe i deres sommerhuse om sommeren, skulle de jagtes med alle midler.
Ligesom med brokfugle var der ingen fredningstid overhovedet.
Men jeg forstår, at det er anderledes, når det gælder vold.
Vi ser sådan set omvendt på det.
Vi mener, vold er en af de mest modbydelige forbrydelser.
Vi finder, det er en meget krænkende forbrydelse for offeret.
Og derfor har vi jo da også i årenes løb været med til at vedtage den ene forebyggende foranstaltning efter den anden.
Men der er altså nogle, der ikke vil høre, og så må de jo føle.
Vi har den grundlæggende opfattelse, at straffelovens strafferammer må afspejle samfundets syn på de forskellige forbrydelser.
Og vi mener altså, at synet på voldsforbrydelser bør være anderledes.
Vi mener, at samfundet har ændret sig så meget, at det også er tydeligt, at den personlige frihed og integritet og tryghed vægtes højere.
Borgerne lægger meget vægt på den personlige frihed og på tryghed, og det er præcis det, der krænkes af voldsforbryderne.
Vi mener, at samfundet markant må lægge afstand til voldsforbryderne, og derfor er vi enige med Det Konservative Folkeparti i, at man på den ene eller den anden måde skal have hævet strafniveauet. Jeg bemærkede jo også, at justitsministeren tidligere på dagen mente, at voldsforbrydelser var meget krænkende.
Det var under loven om erstatning.
Vi gør altså det samme gældende her, når vi taler om det strafferetlige.
Så bemærkede jeg, at justitsministeren var af den opfattelse, at forslaget her fra Det Konservative Folkeparti var stemmefiskeri.
Det kan jo kun være stemmefiskeri, hvis justitsministeren er af den opfattelse, at man fisker stemmer med det her.
Og så har justitsministeren jo erkendt det, som vi siger i Venstre: Holdningen til vold er ændret.
Og så forstår jeg ikke justitsministerens konklusion, når han erkender, at det er den folkelige opfattelse, at vold skal straffes hårdere.
Ellers var det jo ikke stemmefiskeri.
Jeg skal sige, at vi på alle måder støtter intentionen.
Vi vil gøre det på en lidt anden måde, og derfor kommer vi selv med et egentligt lovforslag om forhøjelse af strafferammerne.
Sandy Brinck (S), 2001-02-01:
Et eller andet sted er det enormt trættende, at man skal gentage sin ordførertale.
Men jeg kan forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke helt fik fat i, hvad det var jeg sagde.
Straf løser ikke problemet alene.
Og fru Birthe Rønn Hornbech gik åbenbart også glip af den del, hvor jeg sagde noget om politiets indsats.
Det er jo bekendt, også for fru Birthe Rønn Hornbech, at vi har prioriteret indsatsen over for gadebander i det politiforlig, som Venstre nødtvunget tilsluttede sig, efter at det var indgået.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre, i og med at vi har haft et beslutningsforslag forlods om berigelseskriminalitet: Jeg havde fået opfattelsen af, at den personfarlige kriminalitet stod i et andet forhold end berigelseskriminaliteten, men når vi også skal hæve strafferammerne for berigelseskriminaliteten, så er vi tilbage i diskussionen om, hvornår nok er nok.
Kan vi ikke få den faktor, vi skal gange hele straffeloven igennem med?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-02-01:
Fru Sandy Brinck nævnte politiindsatsen, og at Venstre nødtvunget havde tilsluttet sig politiforliget.
Ja, fordi vi syntes, vi fik for lidt.
Vi mener, det er meget vigtigt, også for den præventive effekt, at sagerne kommer hurtigt igennem.
Jamen det svar vil foreligge om nogle få dage, når vi fremsætter vores eget lovforslag.
Når vi også mener, at straffen for indbrud i private hjem skal være strengere, er det ud fra det samme synspunkt.
Det gør folk meget utrygge.
Min kollega både her i Folketinget og i politiet, kriminalassistent hr. Karsten Nonbo,
var ordfører på det forslag og beskrev så udmærket, hvordan mennesker har det, når de har haft indbrud.
De er bange, og de føler sig krænket.
Det er den krænkelse af ofrene, som vi ønsker at varetage frem for fru Anne Baastrup, der synes, at det er forfærdelig synd for forbryderne.
Vi synes nu, det er mest synd for ofrene.
Poul Nødgaard (DF), 2001-02-01:
SF lægger med sit forslag op til etablering af en ny selvstændig statsinstitution, der skal afskaffe de nuværende tilsynsråd, hvor statsamtmanden jo som bekendt er født formand.
Af forslaget fremgår, at den nye statsinstitution skal placeres uden for hovedstadsområdet.
Om så en sådan institution er placeret i min hjemby, Ringsted, så køber Dansk Folkeparti ikke det stillede forslag, men vil godt være med til at justere de nuværende tilsynsråd.
Vi kunne i Dansk Folkeparti forestille os, at statsamtmanden alene med sin stab af embedsmænd fører tilsyn med kommunerne.
SF's forslag lægger efter Dansk Folkepartis opfattelse op til et sandt ansættelsesboom, såfremt der etableres et landsdækkende tilsynsråd, hvortil kommer, at den ekspertise, som statsamtsmændene og deres embedsmænd besidder, ikke vil blive anvendt fremover, fordi disse embedsfolk formentlig fortsat vil være ansat i statsamterne. Så det fremgår sådan set, at vi ikke kan støtte forslaget, som det foreligger, men når vi på et senere tidspunkt hører fra regeringen, hvad de mener om den betænkning, som nu ligger nede på bordet, vil vi naturligvis gå konstruktivt ind i overvejelser.
Men vi synes, man skal udnytte den ekspertise, som statsamtmændene og deres folk besidder i øjeblikket, og det fungerer faktisk ganske udmærket.
Men vi har intet imod, at de folkevalgte amtsrådsmedlemmer kommer ud af tilsynsrådene, tværtimod.
Embedsfolkene dér kan udmærket klare det, for de besidder en stor juridisk ekspertise.
Sandy Brinck (S), 2001-02-01:
Jeg vil blot bede Venstres ordfører bekræfte, at politiet aldrig har haft så mange ressourcer, heller ikke under en tidligere borgerlig regering, som politiet har i dag.
Sandy Brinck (S), 2001-02-01:
Nu er hr. Peter Skaarups beskrivelse af virkeligheden sjældent helt i overensstemmelse med det, vi kan se ud af talmaterialerne.
Derfor vil jeg godt bede hr. Peter Skaarup om at bekræfte, at der er sket en skærpelse af straffen, bl.a. for de gentagelsestilfælde, som hr. Peter Skaarup nævner, og at strafniveauet faktisk også er steget.
De to ting kunne jeg godt tænke mig at hr. Peter Skaarup bekræfter, i stedet for at blive ved med at henvise
til blødsødenhed.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-01:
Jamen jeg kan da bekræfte, at der er sket nogle få og små stramninger, efter at statsminister Poul Nyrup Rasmussen holdt sin berømte nytårstale.
Altså det er jo sådan med det her område, at selv om statsministeren lagde utrolig megen vægt på, at der skulle ske en hel masse, ja, så er der sket en lille bitte stramning, men det er ikke noget, der betyder noget som helst.
Vi ser stadig væk gang på gang rekorder i voldskriminalitet, og derfor mener jeg ikke, det er noget, der er værd at tale om.
Det er få og små stramninger, der er sket.
Og så er der ikke andet for, end hvis ikke den her regering vil, så vil en ny regering forhåbentlig sætte afgørende ind over for det her.
Der er fængselssystemet ikke godt nok i dag til også at sørge for, at når de voldsforbrydere, der sendes i fængsel, kommer ud, så færdes de ikke i de samme miljøer, men kommer ud i nogle nye og bedre miljøer. Vi skal også arbejde på, at vi bliver bedre til at håndtere det system.
Sandy Brinck (S), 2001-02-01:
Jeg takker for, at hr. Peter Skaarup erkendte, at der er sket en skærpelse, men som jeg sagde i mit ordførerindlæg, er straf ikke det, der gør det alene, og jeg nævnte en lang række andre initiativer.
Straf gør det ikke alene, men jeg takker selvfølgelig for den erkendelse, hr. Peter Skaarup er nået til, nemlig at der er sket en skærpelse af strafniveauet.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-01:
Jamen det er da godt, at fru Sandy Brinck takker for, at jeg erkendte, at der var sket en lillebitte stramning af strafniveauet, selv om vores kære statsminister i en nytårstale for ikke lang tiden siden sagde, at det var det allervigtigste emne, og så er der sket en lillebitte stramning, hvorefter vi altså ser, at der er rekordagtige tilstande, når det gælder det antal sigtelser, vi også ser på det her område.
Så der er grund til, at vi strammer op på de her ting, og der synes jeg så også, at fru Sandy Brinck burde erkende, at der florerer så alvorlige forbrydelser i det danske samfund, grov vold, voldtægt osv., som vi skal have gjort noget helt anderledes ved end de få og små initiativer, som regeringen har lagt op til. Jeg tror, der er en forventning om, at det sker, og hvis ikke fru Sandy Brinck vil erkende det, er det bare ærgerligt, men den erkendelse bør komme op i regeringen på et tidspunkt, sådan at vi sikrer, at der gribes ind over for det.
Sandy Brinck (S), 2001-02-01:
Uenigheden mellem hr. Peter Skaarup og mig består jo i, at den eneste indsats, hr. Peter Skaarup vil vedkende sig, er den, der handler om skærpelse af straf, og der er vi så blevet enige om, at der også er sket noget. Men hr. Peter Skaarup forbigår fuldstændig alle de andre indsatser, alt det andet, det at være konsekvent også ved, at det går hurtigere, at der sker en domfældelse, det, at der sker en lang række ting i forhold til politiets overvågenhed osv.
Jeg nævnte det i min ordførertale.
Så siger hr. Peter Skaarup, at der er rekord.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-02-01:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at politiet aldrig har haft så mange opgaver som nu.