runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Jeg vil gerne deltage i en diskussion om den finanspolitiske holdbarhed af det, vi har lagt frem.
Det er især en diskussion, der handler om risikoen for flaskehalse.
Overophedning er jo ikke noget problem, det er ikke overophedning, der er problemet, det er den virkning, den giver, i form af at vi ikke kan levere arbejdskraft de steder, hvor den bliver efterspurgt.
Der må vi jo bare sige, at hvis man har en politisk vilje til at ville have en velfungerende offentlig sektor, så må man også tilføre den ressourcer.
Det er vores bedømmelse, at der er råd til at give den offentlige sektor det løft, vi peger på dels i det offentlige forbrug – og det er jo ikke 10 mia. kr., i det offentlige forbrug er det omkring 2 mia. kr. – dels i overførsler, som er i omegnen af 1 mia. kr.
Det er jo den reelle forskel, fordi en række af de andre kilder, der er i vores finanslovforslag, er kilder, hvor vi udmønter penge, som man er enige om, eller anvender indtægter, som man traditionelt har kunnet anvende tidligere, så den økonomiske holdbarhed i det her er sådan set o.k.
Dokumentationen kan vi måske også ligefrem finde, for vi kunne jo godt operere med højere realvækstrammer før regeringsskiftet og samtidig få beskæftigelsen til at vokse.
Den ambition har jeg stadig væk, det tror jeg stadig væk kan lade sig gøre, også med det ledighedsniveau vi har nu.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Hvis man skal udgøre et regeringsalternativ, så skal man jo have noget at byde på.
Hr. Jan Petersen har sammen med sit parti nu fremlagt et finanslovforslag, og det hænger ikke sammen.
Torben M. Andersen, som er professor og leder af Velfærdskommissionen, siger jo, at der her er tale om et finanslovforslag, som ikke hænger sammen, fordi man på den ene side lukker op for udgifterne og på den anden side påstår, at man kan overholde skattestoppet.
Det forslag, som Socialdemokratiet har fremlagt, vil betyde, at der er en markant risiko for overophedning, en markant risiko for, at der slet ikke er plads til den efterspørgsel, som skabes i samfundet på baggrund af det socialdemokratiske forslag.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Jeg er da helt enig med fru Charlotte Dyremose i, at vi skal have tillid – og det har vi også – til, at de kan udføre arbejdet ordentligt.
Det er jo en reel fight, fru Charlotte Dyremose kæmper, nemlig om at få frigjort ressourcer til skattelettelser.
Det har fru Charlotte Dyremose jo aldrig lagt skjul på, nemlig at det er det, der er hensigten, og at vi også skal nå et stykke ad den vej i regeringsperioden.
Og så forklarer det jo, hvorfor man har problemer ude i den kommunale verden med den velfærd, man står for.
Hr. Thulesen Dahl har jo støttet kommuneaftalerne i alle årene siden regeringsskiftet, og derfor har han et stort ansvar for, hvordan de ser ud, for hvis det ikke var for hr. Thulesen Dahl og hans parti, havde de ikke set sådan ud.
Når KL-formanden udtaler sig om kommuneaftalerne, er der jo også andre af hans udtalelser, som man kan tage i anvendelse.
F.eks. mener KL-formanden også, at KL arbejder for at smide den økonomiske spændetrøje med højst 0,5 pct.s vækst om året væk.
Mig bekendt har KL ikke haft adgang til at påvirke rammen, det har hr. Thulesen Dahl, men den mulighed har han ikke anvendt, så derfor er mit spørgsmål: Er det sådan i den sektor, som hr. Thulesen Dahl normalt udelukkende vil tale om, nemlig ældresektoren, at der er bedre rengøring, end før hr. Thulesen Dahl startede med at støtte denne regering?
Er der uændret rengøring, eller er der dårligere?
Er der bedre pleje, er der uændret pleje, eller er der dårligere pleje?
Selvfølgelig har vi tillid til de offentligt ansatte, også til de grupper af offentligt ansatte, som fru Charlotte Dyremose henviser til.
Jeg bliver jo nødt til at sige, at de problemer, vi støder på indimellem, handler om ressourcer.
Og der har fru Charlotte Dyremose en unik lejlighed til at bidrage til, at vi får bedre rammer for det arbejde, de kommunale medarbejdere udfører, også på sprogområdet, og at de også der får lejlighed til at blive efteruddannet, altså at de nødvendigvis får mulighed for at gøre deres arbejde bedre.
Jeg sagde meget klart i min tale, at de rammer, man stiller til rådighed for de offentligt ansatte, ikke er i orden, og det betyder, at der er nogle, der ikke kan få lov at levere et stykke arbejde, de fagligt kan stå inde for.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-09-07:
For det første mener Socialdemokraterne på uddannelsesområdet, at grunden til, at de tosprogede klarer sig dårligt, er, at lærerne bevidst stiller for få krav til dem; altså, man mener, at lærerne simpelt hen negligerer de tosprogede børn.
For det andet oplever man det samme på ældreområdet, hvor man trods anklager om, at kontrol kommer forud for omsorg, alligevel vil have et nyt ekstra uafhængigt opsøgende team, der skal kontrollere plejehjemmene og hjemmeplejen.
Er det blevet sådan, at kontrol er bedre end tillid, fordi man fra socialdemokratisk side har besluttet sig for, at vi ikke kan have tillid til mennesker, der arbejder i den offentlige sektor?
Det undrer en smule.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Det er der jo redegjort for i forslaget.
Et af elementerne kan jeg da godt fremhæve her; det er, at vi skærer i erhvervstilskud, det mener vi er rimeligt.
Skattestoppet rummer jo mulighed for, at vi kan skære i erhvervstilskud og bruge det, vi får ind på det, til klogere formål.
Men hr. Kim Andersen har jo nok en helt anden dagsorden, for hr. Kim Andersen har jo selv tilkendegivet, at hvis nu det nuværende indtægtsgrundlag og de prognoser, der måtte være for det, indeholder et råderum, så skal det bruges til skattelettelser.
Og det råderum kan man jo beslutte sig for er der snart.
Kim Andersen (V), 2006-09-07:
Socialdemokratiet har jo i den sidste tid brystet sig af, at man vil overholde regeringens skattestop, hvis man kommer i regering.
Må jeg ikke have lov til at spørge, hvordan man vil overholde regeringens skattestop og så samtidig finansiere det løft i udgifterne, som finanslovudspillet fra i går vidner om.
Det er en vækst på 1,6 pct., 10 mia. kr. mere end det, regeringen lægger op til i offentligt forbrug.
Hvordan vil Socialdemokraterne finansiere det og samtidig overholde skattestoppet?
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Og må jeg så lige gøre en enkelt bemærkning til hr. Kim Andersen, som jeg jo før har hørt underholde om sit forhold til Anker Jørgensen: Hvad med at invitere os til et møde, hvor vi kan diskutere historien, og så diskuterer vi ellers fremtiden i dag?
Kunne vi blive enige om det?
Jeg har sådan set også noget på hjerte, hvis det drejer sig om Hartlings hul i den danske statskasse dengang og andre ministres og regeringers evner til at sende folk med hus og hjem på fallittens rand.
Kim Andersen (V), 2006-09-07:
I går fik vi så Socialdemokratiets finanslovudspil for 2007, og det glimrer jo ved at vise et merforbrug på 10 mia. kr. i forhold til regeringens udspil om offentligt forbrug, en vækst på 1,6 pct.
Det leder unægtelig tanken hen på det, der siden hen er blevet kaldt for Anker Jørgensen-økonomi, altså den periode for et par årtier siden, hvor de socialdemokratiske regeringer gældsatte og pantsatte Danmark, hvilket har været en økonomisk svøbe for landet lige siden.
Jeg vil gerne spørge: Med det her finanslovudspil har Socialdemokraterne så sagt farvel til sin egen 2010-plan?
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at der i høj grad er brug for flere hænder, og det koster nogle penge – ikke mange, men det koster nogle penge at få flere hænder.
Men det er jo også afgørende, om den måde, man organiserer det på, sker med henblik på, at alting skal måles og vejes og for at følge et marked, hvor nogle skal kunne tjene penge, som man satte gang i under Nyrupregeringen i 1990'erne; et marked, som den nuværende regering og Dansk Folkeparti har sat turbo på, hvor man ønsker private firmaer ind, eller om man siger: Vi mener, at omsorg for mennesker er noget helt andet end at lave rugbrød eller spegepølser eller biler for den sags skyld, og derfor ønsker vi, at medarbejdere og brugere selv skal kunne tilrettelægge arbejdet.
Vi ønsker, at det er nogle helt andre værdier, der skal være afgørende for, hvordan vi organiserer arbejdet i den offentlige sektor.
Og det er det, jeg gerne vil høre: Vil Socialdemokraterne væk fra markedsgørelsen og se på omsorg og god velfærd i stedet?
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Vi forlader ikke udgangspunktet om, at den offentlige sektor selvfølgelig også skal drives effektivt, og at det derfor også er et konstant vilkår for os, hvordan man gør arbejdet mest smart og mest effektivt.
Men formålet med den tænkning er ikke at markedsgøre det, formålet er at sikre bedst mulig omsorg, bedst mulig velfærd, og det står over det, der i fru Line Barfods terminologi vil være markedsgørelsen.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-09-07:
Jamen vi gør jo sandelig en del på alle de her områder.
Hvis vi f.eks. tager de to områder, skole- og ældreområdet, så har vi lige lavet en reform af uddannelsessystemet – heldigvis.
Og så er sagen jo den, at der på ældreområdet bliver brugt flere penge, end der tidligere er blevet brugt pr. ældre.
Det siger tallene ganske tydeligt; hvis man ser på tallene fra 2002-2004, så bliver der brugt 200 kr. mere pr. 67-plus-årig borger, og jeg må minde om, at det ikke er alle, der er svagelige i den gruppe.
Den socialdemokratiske retorik undrer mig lidt.
Jeg vil derfor henstille til, at vi måske i samarbejde, når nu vi ser på de her ting og forhåbentlig kommer til det under forhandlingerne om finansloven, trods alt har en vis tillid til, at de mennesker, der gør en indsats hver eneste dag, uanset om det så er i uddannelsessektoren, i sundhedssektoren eller andre steder i den offentlige sektor, rent faktisk gerne vil yde en god indsats, og at det, der så skal til, er hjælp til at yde den gode indsats og ikke bare yderligere kontrol af de mennesker, der arbejder f.eks. i hjemmeplejen.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Det er en underlig måde at stille diskussionen op på, synes jeg.
Jeg har en meget, meget enkel tilgang til f.eks. spørgsmålet om ældreplejen.
Der er givet nogle steder, man kan gøre ting anderledes; der er givet nogle steder, hvor man kan gøre det smartere, og hvad ved jeg.
Derfor er det ikke et spørgsmål om at vælge mellem frit valg og flere penge.
Det her er et spørgsmål om, at vi er nødt til at starte med, at der samlet set er for få ressourcer til rådighed på det område dér.
Der er ikke tid til det, der er nødvendigt.
Hans Andersen (V), 2006-09-07:
Øget velfærd hører vi Socialdemokraterne tale om.
Men opfølgningen på det er en økonomisk uansvarlig politik.
På ældreområdet er det jo således, at mange, mange tusind ældre i dag benytter sig af det frie valg, og hvis valget er mellem det frie valg og flere penge, jamen så kan man spørge de ældre: Hvad vil I så?
Men jeg vil gerne høre Socialdemokraterne: Er konsekvensen af flere penge en begrænset valgfrihed for de ældre og øget frihed for kommunerne?
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Jo, men når man nu kan konstatere, at sammenlægningsomkostningerne er eksploderet i forhold til det forudsatte, og når man nu kan konstatere – hvis man vender hovedet og kigger ud fra Christiansborg – at stort set alle landets kommuner er i gang med at skære ned på ældreområdet, på folkeskolen og på daginstitutionsområdet, er der jo et eller andet galt.
Det er jo muligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl som udgangspunkt vil gøre noget godt for kommunerne, men når økonomien i virkelighedens verden viser, at det går den stik modsatte vej, er spørgsmålet: Vil Dansk Folkeparti være med til at genåbne KL-aftalen og sikre, at kommunerne får en økonomi, som gør, at de som minimum kan opretholde og gerne forbedre velfærden?
Så lige et tillægsspørgsmål: Hvor mange penge er det, der skal spares i hr. Kristian Thulesen Dahls kommune i 2007?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Det er sådan set ikke vores udgangspunkt, at der skal laves kommuneaftaler, der medfører, at der samlet set skal skæres ned i kommunerne.
Det er vores udgangspunkt, at man skal lave kommuneaftaler, der som minimum fastholder det serviceniveau, som er under et, og gerne forbedrer det.
Det er vores udgangspunkt, og det var det også i juni, da vi – dog med nogle forbehold, som hr. Ole Sohn ved – godkendte aftalen mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Vi gjorde det på baggrund af, at KL, altså Kommunernes Landsforening, som jo havde forhandlet med regeringen, var af den opfattelse, at aftalen gav anledning til, at man kunne få en lille serviceforbedring i 2007.
Nu er vi tættere på budgetlægningen i de enkelte kommuner, nu tror jeg, KL har haft anledning til at kigge på kommunerne og se, hvad der rent faktisk sker, og nu er det KL's opfattelse
– nu citerer jeg KL's formand i et indlæg i Berlingske Tidende i dag: »For kommunerne under et giver aftalen mulighed for næste år at fastholde det serviceniveau, vi har i år, selv om antallet af skoleelever og ældre med omsorgsbehov vokser.«
Vores udgangspunkt er altså, at der skal laves aftaler, der som minimum kan fastholde det serviceniveau, som er under et, og gerne forbedre det.
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Det er jo altid rart at høre en ordfører tale om alt det gode, man vil, og det tror jeg sådan set alle partiers ordførere vil gøre, når de står på talerstolen.
Men nu er Dansk Folkeparti jo i den situation, at man har haft indflydelse i 5 år, og i det lys kunne det være interessant at få at vide, om Dansk Folkeparti er stolte af, at de er hovedansvarlige for, at den kommuneaftale, som netop er blevet vedtaget, og som kommunerne nu er i gang med lægge budgetter ud fra, indebærer massive nedskæringer på ældreområdet, folkeskolen og børneområdet.
Når jeg siger, at Dansk Folkeparti er hovedansvarlige for det, er det, fordi det var deres stemmer, der var afgørende, både i KL's bestyrelse og lige præcis i Finansudvalget, så derfor har man virkelig haft indflydelse på den dårlige økonomi, kommunerne nu slås med udeomkring i landet.
Så lige et tillægsspørgsmål, som måske kunne komme ind i billedet: Hvor mange penge skal der spares i hr. Kristian Thulesen Dahls kommune?
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Jeg synes, vi skal fastholde en god dialog om, hvordan vi sikrer et fleksibelt arbejdsmarked og høj kvalitet i daginstitutionerne.
Den fællesnævner har et stort potentiale i fremtiden.
Charlotte Fischer (RV), 2006-09-07:
Sagen er jo, at man bruger rigtig mange millioner kroner på at give takstnedsættelser også til meget velstillede familier i det her land.
Der må vi indrømme, at vi tilhører et parti, hvor vi ikke synes, vi har uanede mængder af midler, og de midler, vi har, burde sådan set gå til dem, der har brug for dem, og ikke alle mulige andre.
Det tankevækkende er jo, at hvis Socialdemokraterne havde været ude og spørge befolkningen, så var svaret jo klart, at de ville have foretrukket, at den ene milliard kroner var blevet brugt på service og bedre kvalitet i daginstitutionerne.
En Vilstrupanalyse fra sidste år viste, at hele 74 pct. af befolkningen faktisk mente, at de hellere ville have brugt pengene på bedre kvalitet end på takstnedsættelser, og alligevel gennemfører man det her forslag bredt.
Vi har stået side om side i kommunalreformen og kæmpet for det kommunale selvstyre, og det vil vi fortsat gerne gøre, og vi vil gerne gøre det med Socialdemokraterne også.
Vi synes bare, at prøven jo står, når vi så skal lave enkeltlovgivning, og kan vi ikke finde ud af at give pengene ud til kommunerne og have tillid til, at de kan forvalte dem og finde den rigtige prioritering, så synes jeg ikke, det er meget værd.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Jeg tror, at en god diskussion om, hvordan man realiserer fælles målsætninger, altid er nyttig.
Mit svar til Det Radikale Venstre i dag er sådan set præget af, at jeg gerne vil have, at vi går ind i en realitetsdiskussion om, hvorledes vi indretter daginstitutionerne kvalitativt bedre til gavn for børnene, og indretter dem og åbner dem som et tilbud til forældrene, sådan at de kan have en aktiv erhvervsdeltagelse begge to.
Derfor er det her jo en diskussion om muligheder, ja, men det er også en diskussion om, hvordan vi omfordeler.
Og jeg må bekræfte, at Socialdemokratiet ønsker, at mellemindkomstgrupperne, hårdtarbejdende almindelige familier, skal have takstnedsættelser her.
Det har jeg et godt ligestillingsargument for, for det betyder sådan set, at det også er en god idé for mennesker, der går på arbejde, men som ikke er omfattet af fripladsgrænserne, fordi de ikke har så lav en indkomst, at de på denne måde også er tilskyndet til at gå ud og arbejde, samtidig med at de har deres børn i daginstitution.
Det er faktisk en vældig god måde at øge arbejdsudbuddet på – det var det, jeg ville sige – og især få arbejdsudbuddet til også at omfatte kvinder.
Charlotte Fischer (RV), 2006-09-07:
Jeg vil vende tilbage til spørgsmålet om takstnedsættelser i daginstitutionerne.
Det er en ret principiel, vigtig sag set med vores øjne, det fornemmer hr. Jan Petersen måske efterhånden, og jeg vil spørge til det fremadrettede.
Vi er jo begge to, oplever jeg, fra partier, der gerne vil slås mod uligheden i samfundet, men som jeg fornemmer det, så er det faktisk to meget forskellige ulighedsbegreber, vi forsvarer.
Den ordning, hvor man sætter taksterne ned, kommer lige præcis ikke samfundets dårligst stillede til gavn.
Til gengæld er der rigtig mange velstillede familier, der får glæde af takstnedsættelsen.
Og som hr. Jan Petersen siger, så er der selvfølgelig sygeplejersker, tømrermestre og hjemmehjælpere, der får glæde af det, og det har vi ikke spor ondt af, men der findes altså mennesker, der har det ringere end lige præcis dem.
Jeg vil spørge til det fremadrettede.
Er det sådan, at Socialdemokratiet mener, at takstnedsættelsen afspejler lige præcis den rette kamp mod uligheden?
Har den den helt rigtige sociale profil, og er det den slags velfærdsforbedringer, Socialdemokratiet også fremover vil kæmpe for?
For hvis det er det, er jeg bange for, at vi står to meget forskellige steder.
Vi vil gerne kæmpe mod uligheden, men vi synes, den skal komme de mennesker, der har det dårligst i Danmark, til gode.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Jamen altså, når vi lægger os på beløbet 500 mio. kr., så er det et udtryk for, at vi tror, at der kan komme 500 mio. kr. ind ved en mere effektiv ligning ikke mindst af store koncerner, store virksomheder, og ved at vi går ud og ser på nogle af de måske forsømmelige måder, man ligner de pågældende virksomheder på.
Vi har jo så også set eksempler på, men det er nu ikke den finansielle kilde her, at man må erkende, om end med adskillige års forsinkelse, at der foregår noget i danske virksomheder, når man spekulerer i skattesystemet.
Og det er sådan set det snavs, vi også vil komme efter.
TDCsagen, skal jeg nøjes med at nævne den?
Vi bruger ikke pengene flere gange.
Det er en retorik, som hr. Jakob Axel Nielsen må have lært på forhånd, når han siger, at sådan er det.
Socialdemokratiet har været et ansvarligt parti både i kommuner og i amter og bliver det i regionerne og har været regeringsbærende mange gange, og vi er sådan set ikke kommet dårligt ud.
Vi har ikke brugt pengene mere end en gang.
Men vi sidder i en situation nu, hvor vi har et enormt statsligt overskud og vi er foran med gældsafviklingen.
Så siger vi: Kunne vi ikke godt lige lægge en lille dæmper på, hvor meget vi skal skrabe sammen til fremtiden og så begynde at bruge pengene nu?
Vi har sådan set også haft den tankegang: Mon ikke det, der er gang i ovre hos Det Konservative Folkeparti især, men givet også i Venstre – det har der været mange udtalelser der bekræfter – er, at man er ved at spare op til skattelettelser?
Vi kan så lige så godt sige: Det vil vi ikke være med til, vi vil bruge de penge på bedre velfærd, og det er sådan set også det, vi giver udtryk for i vores forslag.
Jeg ved ikke, hvorfor ordføreren har spørgsmål om, at vi bruger penge på arbejdsmarkedsområdet, altså ud over det, vi har aftalt.
Ja, så skulle det være, fordi vi gør op med kontanthjælpsloftet og de urimeligheder, der er på sygedagpengeområdet, men det er jo sådan set tanker, som ordføreren også selv har været lidt fascineret af, nemlig at vi gjorde det lidt bedre over for de dårligere stillet, selv om det betød lidt problemer med beskæftigelsesministeren.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-09-07:
Jeg må sige, at Socialdemokraterne har en evne, som jeg synes er utrolig flot, og som jeg altid har beundret Socialdemokraterne for, og jeg er ked af, at vi ikke har den evne, nemlig at man kan bruge pengene flere gange, bruge de samme penge to gange.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Jan Petersen ved lejlighed vil forklare mig, hvordan man gør det, for det vil jo være godt at kunne.
Men hvordan hænger det sammen, må jeg spørge hr. Jan Petersen, når man vil bruge 243 mio. kr. ekstra på kulturen, 300 mio. kr. på arbejdsmarkedsområdet, 10 mia. kr. i alt, og så også samtidig forsvare skattestoppet?
Måske forsvarer man kun skattestoppet, indtil der er et andet politisk flertal, eller hvordan er forklaringen?
For mig hænger det ikke sammen.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Nu husker jeg også debatter, hvor økonomer og andre mennesker har deltaget i en vurdering af, hvorvidt det, vi gjorde, var rigtigt eller ej.
Det husker jeg især fra 1990'erne, og slutresultatet var jo meget smukt.
2 mia. kr. mere eller mindre: Hvorfor betyder det ikke noget?
Jamen jeg ved ikke, om finansministeren starter med at beskrive et overskud, hvorefter han regner den anden vej.
Sådan tror jeg sådan set ikke det foregår derovre, og sådan foregår det heller ikke her.
Så spørges jeg om, hvorvidt vi tidligere har syntes, det var uansvarligt at anvende statslige udbytter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Jo, jo.
Jeg husker en finanslov, hvor der blev taget nogle ekstraordinære indtægter fra nogle statsselskaber.
Jeg husker også, hvor kritikken af, at man gjorde det, kom fra, for det blev fra socialdemokratisk side betegnet som meget uansvarligt.
Det kan vi bare slå efter i bøgerne.
Det er derfor, det er så overraskende, at man siger et på et tidspunkt, når det passer ind i ens kram, og så bruger man det alligevel selv på et andet tidspunkt, når man lige skal have sit eget regnestykke til at hænge sammen.
Man må altså ligesom tage konsekvensen af den kritik, man selv kommer med.
Og så må jeg i forhold til gældsafvikling sige: Jamen hvorfor 2 mia. kr.?
Danmarks Radio er nu i gang med at lave sådan en rundspørge, hvor de vil spørge om, hvad man vil bruge 80 mia. kr. til, for de har jo fundet af, at man afdrager 80 mia. kr. på gælden.
Så siger de, jamen hvis nu man helt lod være med det, hvad vil I så bruge de 80 mia. kr. til?
Jeg forsøgte bare at få genfundet noget af den hr. Jan Petersen, som jeg kendte fra tidligere, og som syntes, at sådan nogle måder at finansiere sine forslag på ikke var noget, der i hvert fald sådan i løbet af den kommende årrække ville hænge særlig godt sammen.
Det er vel også derfor, må jeg sige til hr. Jan Petersen, at stort set alle, der overhovedet beskæftiger sig med økonomi i det her land, og som foreløbig har set Socialdemokratiets finanslovforslag, har vendt tommelfingeren nedad og sagt: Det der?
Det vil ikke være godt, hvis vi gennemfører det.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Nu ved jeg ikke, om hr. Thulesen Dahl vil lægge hovedet på blokken og sige, at han heller aldrig har været med til at hente ekstraordinære udbytter ud af statslige virksomheder i et finanslovforlig.
Der mener jeg sådan set, at hr. Kristian Thulesen Dahl er helt fortrolig med den tankegang.
Må jeg så sige om det her med, om gældsafviklingen giver et problem: Jeg synes sådan set, at vi godt kunne slække en smule på gældsafviklingen – på et så beskedent niveau som det her – for på den måde at skabe rum til, at de ældre i Danmark kan nå at få gavn af den velfærd i tide.
Jeg ved ikke, om det er en tankegang, som ligger hr. Thulesen Dahl helt fjernt.
Må jeg så slutte med at sige: Hvad er problemet med den finansieringsmodel, vi har?