Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-11-17:
At udarbejde og behandle en lov, der fastslår principper for, hvordan en uegennyttig gave i form af en portion blod fra en frivillig donor kan komme et ukendt medmenneske til hjælp, er ikke en sag, man skal se let på.
Det er en sag, der handler om fokus på, hvordan den gave bedst udnyttes, og om, hvordan man sikrer, at det donerede blod og de heraf afledte blodprodukter undersøges efter de bedste principper, så sygdomssmitte til andre patienter undgås.
Det er ekstremt vigtigt for Socialdemokraterne, at den blodgave, som de frivillige donorer i Danmark giver det danske samfund, bliver ydet respekt, derfor stod vi også bag det flertal i 2002, der vedtog en ny blodforsyningslov, der skulle sikre, at det frivilligt donerede blod udnyttes og nyttiggøres så optimalt og hensigtsmæssigt som overhovedet muligt.
I dag er vi igen samlet for at diskutere denne lov om blodets veje til de danske patienter.
Baggrunden er en række direktiver vedtaget i EU, der fastsætter ensartede standarder for hele Europa om kvaliteten og sikkerheden ved tapning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humant blod og blodkomponenter.
Formålet er således at sikre, at uanset hvor man behandles i lande, der er medlem af Den Europæiske Union, kan man være sikker på en høj kvalitet, hvad angår brugen af blod i behandlinger.
Regeringen har derfor fremsat en lov, der søger at samle alle de regler, der regulerer brugen af humant blod i Danmark; et initiativ, Socialdemokraterne støtter.
Vi er enige i principperne i det fremsatte lovforslag, at kravet om, at bloddonorer også fremover skal være frivillige og ubetalte, fortsat gælder; at tapning fortsat kun må foretages af offentlige blodbanker; at tapning som hovedregel kun må foretages med henblik på anvendelse i patientbehandling i Danmark; at man fortsat ikke må tappe blod til kommercielt brug.
At amterne fortsat skal støtte de frivillige donorkorps' arbejde og virksomhed er også et krav, og at blod vederlagsfrit kan leveres til Dansk Serum Institut og nu også andre virksomheder, der arbejder med forskning inden for blodområdet, synes vi er positivt.
Af høringssvarene fremgår det, at vi i Danmark for de fleste kravs vedkommende kan ånde lettet op, for mange af de krav, som opstilles med de nye krav fra EU til kvalitet og sikkerhed på blodområdet, er allerede i dag opfyldt på en lang række områder.
Års fokus på sikkerhed og kvalitet, hvad angår brugen af blod fra de danske donorer,
har således gjort, at vi stort set allerede i dag lever op til lovens krav om f.eks. uddannelse af blodbankers personale, kontrol med blodbankerne, sikring af transport og distribution af blod m.v.
F.eks. kan det undre, at Danmark som et af de eneste lande i EU fortsat ikke benytter sig af den NAT-test, som kan sikre, at donorblod screenes langt hurtigere og bedre for hiv og hepatitis.
Flere høringssvar peger på den tvetydighed, der er i lovforslaget, ved at der på den ene side er nye krav om ændrede procedurer og metoder i forbindelse med testning af blod og blodkomponenter, på den anden side er det et lovforslag fuldstændig blottet for økonomisk opbakning til tiltag, der er rettet mod at indføre disse nye procedurer i Danmark.
Så ministeren bedes besvare, om man vil støtte eller ikke støtte brugen af disse nye testmetoder, som f.eks. NAT-testen.
Hvad er det ellers, man sigter på i lovforslaget?
Derudover har Socialdemokraterne bidt mærke i, at Bloddonorerne i Danmark beder om, at man indfører et dansk krav til, at blod og blodkomponenter fra andre EU-lande ikke kommer fra betalte donorer.
Socialdemokraterne vil gerne høre ministerens holdning hertil og vil ikke afvise, at vi selv kunne finde på at støtte et ændringsforslag til loven herom, hvis det skulle komme dertil.
Men ellers kan vi som sagt tilslutte os principperne i loven om at sikre, at danske bloddonorers gave udnyttes og sikres med de højest mulige krav til kvalitet og sikkerhed for de modtagende patienter.