runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Hr. Ole Sohn og flere andre var inde på spørgsmålet om de 500 mio. kr. Hr. Ole Sohn siger, at det er skattestoppets skyld, men det er jeg nu ikke sikker på.
Jeg må også helt ærligt sige, at jeg mener, nogle kommuner spekulerer i at oppuste deres forestillinger om administration utrolig meget, for hvad det kommer til at koste at lave fritvalgsmodeller får jo nogle dimensioner, som man skulle tro var løgn, når kommunerne fortæller om det.
Kommunerne har jo også en interesse her, skal man lige huske på, og hvis man fra en del af Folketingets side bare blankt vil tage det udgangspunkt, kommunerne lægger for dagen for, hvad det koster at indføre en eller anden ordning, som egentlig nok bliver til gavn og ikke til ulempe, når den er indført, mener jeg, man skal tro om igen. Jeg mener helt klart - det er også til hr. Ole Sohn - at det er muligt både at overholde skattestoppet og effektivt prioritere nogle grupper frem for andre inden for den offentlige sektor.
Det er også det, vi forsøger, når vi med den ene hånd vil fastholde skattestoppet og har forpligtet os til det, men på den anden side gerne vil prioritere nogle målbare grupper, som vi mener har hjælp behov.
Så må jeg sige til fru Jette Bautrup vedrørende brugerbetaling, at her skal man altid være varsom og tænke sig godt om.
Når det drejer sig om f.eks. aftenskolerne, var Dansk Folkeparti også i foråret meget aktive for at finde en løsning for pensionisterne i forbindelse med øget brugerbetaling på aftenskolerne, og vi fandt også nogle penge til det i samarbejde med regeringen.
Det er vi meget opmærksomme på. Så bliver jeg spurgt: Hvem er ældrechecken til?
Det er dem, der har de mindste likvide formuer og indkomster, som i første omgang får ældrechecken, og vi har klart sagt, at i forbindelse med det analysearbejde, der nu bliver foretaget, må vi diskutere, om der kan findes en endnu bedre model.
Så ville vi være ude i, at 800.000 personer skulle have den samme ydelse, for man kan ikke lave
beregninger, der viser, at nogle kunne komme i en situation, hvor de skulle modtage noget, som de ikke modtager nu.
Jeg kommer tilbage til resten senere.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Hr. Thulesen Dahl svarede ikke på mit spørgsmål i første runde.
Det er måske forståeligt, for jeg kan godt forstå, at det er ømt for et parti, der prøver at tegne en social profil, at komme ud med en virkelighed, der hedder, at man nappede 0,5 mia. kr. fra børnene.
De 500 mio. kr., man havde lovet de gamle i løft, endte i et minus.
Vi kan diskutere størrelsen, men det var også klart for hr. Thulesen Dahl.
Hvordan så med de udstødte grupper?
Jeg har fået et brev i dag fra KFUM's Sociale Arbejde, der driver en række institutioner rundt om i Danmark.
De skriver, og jeg citerer - jeg kommer ned med brevet bagefter, så vi kan diskutere på samme grundlag: »Jeg vil gerne orientere Dem om vilkårene i vore institutioner i 2003.
Vi har svært ved at forstå udmeldingen om, at andre kommuner har afsat flere penge til området«.
Så er der opregnet 12 institutioner for misbrugere, for socialt udstødte, for hjemløse.
Alle steder bliver der skåret helt ind til benet.
Billedet for Dansk Folkeparti er ved at krakelere fuldstændig i virkelighedens verden i forhold til at tegne en social profil.
Efterlader det ikke et kolossalt problem for Dansk Folkeparti?
Arne Toft (S), 2002-12-09:
Da man fra regeringen og også fra Dansk Folkeparti taler meget om 1,5 mia. kr. til sygehusene, hvad synes hr. Kristian Thulesen Dahl så er bedst?
At man målretter, som den tidligere regering gjorde, ved i samarbejde med amtsrådene at give 2 mia. kr., eller at man som nu giver 1,5 mia. kr., hvor man herindefra bestemmer, at det skal være til kirurgi?
Dansk Folkeparti taler jo meget om, at det er de ældre, de skal hjælpe.
De 1,5 mia. kr. har jo forvoldt en hel del
problemer
Er hr. Thulesen Dahl enig med mig i, at når man først laver en aftale, hvor amterne får at vide, hvor meget de skal have, og så laver aftalen om, og når man dernæst finder ud af så sent som i går, at man nu har lavet en regnefejl på 156 mio. kr., er der så ikke problemer med de 1,5 mia. kr.?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-09:
Allerførst vil jeg sige, at jeg fandt hr. Thulesen Dahls tale meget klar med hensyn til hele området omkring blokpolitik.
Det var altså en væsentlig anden udlægning, det var en væsentlig anden beskrivelse af de faktiske forhold i jernindustrien, var jeg lige ved at sige, end vi hørte fra Venstres ordfører tidligere, nemlig at det er Dansk Folkeparti, der har båret den her finanslov igennem.
Jeg har et par spørgsmål til hr. Thulesen Dahl.
Det første angår Dansk Folkepartis ældrecheck, som man er kommet igennem med her i finansloven.
Har Dansk Folkeparti gjort sig nogen overvejelser med hensyn til finansieringen af den på længere sigt?
En ting er, at det, man foretager sig i øjeblikket, er baseret på engangsindtægter, hvor man sælger ud af arvesølvet for at kunne give den her ældrecheck.
Har Dansk Folkeparti gjort sig nogen overvejelser om det længere sigt i det?
Det næste er skattepolitikken.
Jeg hører hr. Thulesen Dahl sige, at Dansk Folkeparti anerkender skattestoppet i denne valgperiode.
Har Dansk Folkeparti gjort sig nogen tanker om skattestop og skattepolitik derudover?
Og endelig: Har Dansk Folkeparti over for regeringen fremhævet forhold omkring EU-forbeholdene i øvrigt og koblingen på den økonomiske politik dér?
Hvordan ser Dansk Folkeparti på afstemningen i indeværende valgperiode?
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
To spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl.
For det første siger hr. Thulesen Dahl efter min mening fuldstændig korrekt, at de svagest stillede på arbejdsmarkedet har svært ved at finde arbejde.
Det er situationen i dag. Men lige præcis derfor forstår jeg heller ikke, hvorfor Dansk Folkeparti med denne her finanslov, der ligger her, så er med til at gennemtvinge, at 30.000 af disse svagt stillede får dramatisk forringede økonomiske ydelser.
Og når man jo også må erkende, at under denne her regering har arbejdsløsheden været stigende.
Hvorfor gennemfører man så det raid på de dårligst stillede?
Det andet spørgsmål, jeg har, er angående den der
7-års-overgangsperiode i forhold til østeuropæisk arbejdskraft.
Man kan diskutere for eller imod spørgsmål om østeuropæisk arbejdskraft, men det er mig helt uforståeligt, hvad der ændrer sig i løbet af 7 år.
Hr. Thulesen Dahl sagde, at det var noget med, at vi kunne forberede os, og så kunne vi skaffe nogle i arbejde.
Jamen altså, der kommer jo hele tiden folk, der skal arbejde, ikke?
Der er jo hele tiden folk, der bliver født og skal ind på arbejdsmarkedet.
Hvad er det, der gør, at det ikke skal være en permanent undtagelse for østeuropæisk arbejdskraft?
Er det, fordi Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke mener det alvorligt, men bare bruger det som et eller andet salgsnummer?
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Det er jo højst tvivlsomt.
Helt bortset fra at vi kommer til at mangle arbejdskraft i Danmark, så det egentlig ville være nyttigt, så er der lige så mange vurderinger, der peger på det stik modsatte, nemlig at der ikke bliver nogen yderligere indvandring af arbejdskraft fra disse lande som følge af udvidelsen.
Jeg vil gerne bede hr. Kristian Thulesen Dahl komme herop og bekræfte, at hvis det skulle ske, at en sådan indvandring af arbejdskraft fra østlandene fører til ubalance på det danske arbejdsmarked, så har Danmark forbeholdt sig, at vi kan iværksætte en sikkerhedsmekanisme og stoppe indvandring af arbejdskraft på det tidspunkt.
Det vil jeg gerne have at Kristian Thulesen Dahl kommer herop og bekræfter.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Hr. Thulesen Dahl nævnte nogle ting på socialområdet, som jeg fik skrevet ned, og som man har været meget glade for i Dansk Folkeparti og har medvirket til.
Jeg synes ikke, man kan klandre Dansk Folkeparti for at have nappet 0,5 mia. kr. fra børnene, for Dansk Folkeparti har aldrig forpligtet sig til at have nogen sammenhængende børnepolitik, så lad det glide.
De to foregående talere har været inde på, at den halve milliard kroner, de ældre skulle have haft, bliver de snydt for.
Jeg synes også, der var en tydelig erkendelse hos hr. Thulesen Dahl af, at her er man blevet snydt.
Mit personlige gæt er, at det i stedet for et plus på 500 mio. kr. ender med et minus i omegnen af 300 mio. kr.
Det ved vi bedre, når vi kommer til februar, men det betyder alligevel, at Dansk Folkeparti er blevet snydt for en lille milliard kroner til hjemmehjælp, og det er altså en hel del at blive snydt for.
Det sidste, jeg vil nævne, er de udstødte grupper, som Dansk Folkeparti jo har gjort specielt meget ud at ville gøre noget for.
Den opgørelse, vi har fået fra Amtsrådsforeningen, siger, at i otte amter skærer man ned, i fem forhøjer man, og i ét er niveauet uændret.
Er det virkelig det ambitionsniveau, Dansk Folkeparti har: at resultatet bliver dårligere forhold for de allerdårligst stillede?
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Nu har vi jo hørt fru Pia Gjellerup tale en del om intelligent skattestop, og jeg går ud fra, at det er et udtryk for, at man i det hele taget vil føre en intelligent skattepolitik.
Fru Pia Gjellerup har på et tidspunkt været så venlig at sende mig det her oplæg om fremtidens velfærd og lavere skat på arbejde fra Socialdemokratiet - eller fra Socialdemokraterne, tror jeg det hedder nu om dage - hvor man har nogle positive tanker om at lette skatten på arbejde.
For det er jo det, der ligger i Socialdemokratiets skatteoplæg.
Er det udtryk for intelligent skattepolitik, at man i den grad satser på, at dansk erhvervsliv kan køre videre med en beskatning i den størrelsesorden oven i de skatter, man betaler i forvejen?
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Jeg vil gerne takke hr. Kristian Thulesen Dahl for at sige tingene lidt mere præcist, end hr. Kristian Jensen fra Venstre gjorde.
Jeg er glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl erkender, at de 500 mio. kr. ekstra til kommunernes ældreomsorg ikke kommer ud; at vi er enige om det.
Dansk Folkeparti har nu fået en ældrecheck til 260 mio. kr. igennem, men de kommer jo ikke ud af den blå luft.
Man skal finde tilsvarende besparelser, og dem har man bl.a. fundet ved at klemme kommunerne på økonomiaftalerne,
så de nu har mistet de 500 mio. kr., de skulle have ekstra.
De har altså været med til at finansiere ældrechecken.
Et spørgsmål om Dansk Folkepartis meget klare holdning til asylansøgere og det at tage arbejde fra danskerne: Nu er
Dansk Folkeparti jo blevet en del af arbejdsmarkedsreformen
, og har man overvejet, hvor mange danskere på dagpenge, der tager arbejde fra tidligere fastansatte i kommunerne?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Foranlediget af hr. Lars Barfoeds gentagne brug af taletid til at sige både Socialdemokratiet og Socialdemokraterne
kan jeg sige, at han kan da godt nøjes med at bruge et af dem, og han har fuldstændig valgfrihed.
Socialdemokratiet hedder Socialdemokratiet, og vi kalder os indimellem også for Socialdemokraterne.
Det ved Det Konservative Folkeparti også godt, for de kalder sig tit kun De Konservative, og så plejer vi ikke at rette.
Bare sagt som almindelig brugeroplysning.
De Konservative - eller Det Konservative Folkeparti, hvis vi skal sige det hele hver gang - synes sådan set, at lavere skat på arbejde er fint, og det vil man også nå frem til.
Man vil nå målet, men ikke med de rigtige midler - eller rettere: Hvis målet skal nås, og det ikke sker ved en omfordeling inden for skattesystemet, bliver det velfærdssamfundet, der skal ofres.
Her skilles hr. Lars Barfoeds og mine veje, og jeg er ganske tilfreds med min vej.
Jeg ønsker ikke, at det danske velfærdssamfund skal nedbrydes.
Jeg er til gengæld fuldstændig tryg ved de beregninger, Finansministeriet har foretaget fra ADAM.
Jeg kender ikke Dansk Industris beregninger i detaljer, men Finansministeriets er udmærkede, og jeg er fuldt tilfreds med resultaterne.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Jeg synes i og for sig, at mit spørgsmål var meget fair, for jeg tog udgangspunkt i, at Socialdemokratiet - undskyld, Socialdemokraterne - jo ønsker lavere personskatter, og det udtrykte jeg sympati for.
Det er et ønske, vi deler i Det
Konservative Folkeparti.
Men det skal finansieres ved at øge skattebyrden på erhvervslivet med over 80 mia. kr. Jeg har forstået, at Socialdemokratiet mener, at det automatisk vil føre til, at medarbejderne så ikke skal have så høje lønstigninger, som de har været vant til, og det skulle kunne medføre, at der ikke sker nogen skadevirkning.
Det bliver jo bestridt af mange.
Jeg har noteret mig, at man i Dansk Industri har forsøgt at beregne det på ADAM-modellen, og ifølge den vil det betyde en beskæftigelsesnedgang på 50.000 medarbejdere, som altså vil miste jobbet som følge af den øgede beskatning af erhvervslivet.
Og det er det, som jeg egentlig ikke synes er særlig intelligent skattepolitik, at man i den grad vil ofre beskæftigelsen her i landet på det alter.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at dagpengesystemet er et selvstændigt og delvis forsikringsbaseret system, som bygger på - og det har det altid gjort - en individuel rettighed og individuelle forpligtelser.
Det har vi ikke bygget hele vores øvrige forsørgelsessystem op på, og derfor er det selvfølgelig en meget, meget voldsom ændring, hvis man skulle gå over til at lave et individualiseret system.
Jeg kan sagtens også komme med argumenter for det, men det må jo næppe være under korte bemærkninger i en finanslovdebat.
Med hensyn til at flytte mennesker fra fuld tid til deltid: Nej, det er jo faktisk at flytte mennesker ind fra nultid til noget, der vil være nødvendigt for at opretholde det, vi har talt om, opretholde den økonomi, man har haft i familien.
Så ville der ikke skulle så meget tid til.
Men vi ved så også erfaringsmæssigt, at hvis man får et lille fodfæste på arbejdsmarkedet, er det meget lettere også at få det fulde fodfæste, og det vil vi faktisk i meget høj grad være optaget af.
Vi synes, at for mennesker, der gerne vil arbejde fuldtids, skal vi også prøve at få tilrettelagt en økonomisk beskæftigelsesmæssig politik, så det bliver muligt.
Løsningen er at medarbejde i stedet for at modarbejde.
Til hr. Lars Barfoed: Ja, det er jo synd, han ikke har hørt alt det om intelligens inden, for det var sådan set meget morsomt.
Men virksomhederne beskattes med 80 mia. kr. mere ifølge skatteudspillet, og så siger hr. Lars Barfoed: oven i de skatter, der betales i forvejen.
Det synes jeg simpelt hen er en urimelig og jeg mener faktisk en fra hr. Lars Barfoeds side overraskende udlægning, for den er unfair på enhver måde.
Der er nemlig ikke tale om oven i, nej, der er tale om, at virksomhederne så til gengæld får reduceret deres opgaver væsentligt i forhold til at betale medarbejdernes skat, fordi der vil komme betydelig lavere skat på arbejde.
Det er jo faktisk det, erhvervslivet i meget, meget høj grad beder om, og jeg synes, det ville have været fair, hvis man også havde taget det med.
Til hr. Henrik Vestergaards lidt private bemærkninger vil jeg sige, at jeg er glad for at have været med til gennem 9 år at have ansvaret for dels som folketingsmedlem, dels i en periode eller to som regeringsmedlem for en udvikling af det danske samfund, som førte til den højeste beskæftigelse og største velstand nogen sinde.
Der er meget at ødelægge, desværre.
Henrik Vestergaard (V), 2002-12-09:
Fru Pia Gjellerup bad mig venligt lige før om at flytte mig fra en plads, fordi jeg spærrede for hendes løbebane.
Det er den løbebane, der de sidste år er gået fra at være finansminister til at være finansordfører med et samlet finansudspil og til i år at være finansordfører uden et samlet finansudspil, så vil jeg selvfølgelig nødig spærre for den løbebane.
Men jeg kan forstå, at den klare tale, vi får i dag, går ud på at sige, at erhvervslivet kan forvente sig ekstra byrder; befolkningen kan ikke forvente, at skattestoppet bliver fastholdt, hvis fru Pia Gjellerup kommer til magten.
Kunne fru Pia Gjellerup ikke løfte bare lidt af sløret for, hvordan man skaber vækst i det her samfund, hvordan man vil tøjle det offentlige forbrug, som man hidtil ikke har været i stand til, og hvilken skattepolitik kan boligejerne, kan børnefamilierne, kan pensionisterne forvente sig, hvis fru Pia Gjellerup vender løbebanen rundt og igen bliver finansminister?
Line Barfod (EL), 2002-12-09:
Fru Pia Gjellerup mener, at hvis man begynder at behandle hvert enkelt menneske som et selvstændigt individ, vil det være en total omlægning af hele vores overførselssystem.
Det er på kontanthjælp, at man lige pludselig skal være afhængig af sin ægtefælles indkomst.
Men fru Pia Gjellerup mangler stadig at svare på, hvad de resterende mange familier, der ikke kan få arbejdsindkomst, skal leve af, når de bliver skåret 1.000 kr., de 27.000-28.000, der bliver skåret 1.000 kr., som ifølge forslagsstillerne selv, forligspartierne, ikke vil få den tilknytning.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er en ny socialdemokratisk holdning, at vi skal gøre, hvad vi kan for at få folk på deltid.
Det modarbejder man jo på den her måde.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Fru Pia Kjærsgaard havde en meget smagfuld måde at omtale flygtninge på, når disse mennesker sendes ud til kommunerne.
Altså nu sender vi jo ikke sådan mennesker med frimærke på ryggen ud til kommunerne.
Der ligger nogle asylcentre nogle steder, og de steder vil det være fuldstændig rimeligt, om kommunerne bliver klar til at modtage asylansøgerne, og også at asylsøgerne bliver forpligtet til at kunne være med aktivt på det danske arbejdsmarked, dér, hvor der måtte være nogle muligheder for det.
Og det er det.
Vi har set, at det er der er meget gode erfaringer med i Hanstholm.
Og vi synes sådan set, at man skal drage lære af virkeligheden og ikke bore sig ned i forskellige ideologier.
Men jeg tror nok, at jeg fandt ud af senere i fru Pia Kjærsgaards indlæg, hvad der måske var problemet.
Det er, at fru Pia Kjærsgaard forholder sig til, at det skulle være afviste asylansøgere.
Nej, det er det ikke.
Det er, mens deres sag behandles.
Det er sandelig ikke afviste asylansøgere.
Men sådan hørte jeg det.
Jeg hørte det også tidligere fra hr. Thulesen Dahl, men da troede jeg, det var en fortalelse.
Men når jeg hører det gentaget, er det næppe en fortalelse. Hr. Bent Bøgsted: Velkommen i klubben.
Men det synes jeg Dansk Folkeparti skulle sige til regeringen.
Der er dyb tavshed fra regeringens side på det her punkt.
Men vi vil altså ikke bare vente på regeringen med at udvikle, hvad det er, vi skulle kunne på området. Så til hr. Freddie Madsen: Altså vi har mig bekendt haft første behandling af lovforslag nr. L 21 her i salen, hvor Socialdemokratiet har givet nogle positive tilkendegivelser.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
I ordførertalen var hr. Kristian Thulesen Dahl inde på, at man i højere grad skulle forpligte kommunerne, når man sender penge ud til kommunerne.
Og det lyder jo umiddelbart rigtig, rigtig rart og fornuftigt, for det må jo være måden at sikre sig, at man får leveret den vare, man ønsker.
Men når den form for forpligtelse fører til det, vi har set som eksempel tidligere fra Københavns Kommune, nemlig den her vejledning om den gode hjemmehjælp, altså en detailregulering ud over alle grænser og en fratagelse af engagement og lyst hos den enkelte medarbejder, er det så egentlig det, Dansk Folkeparti ønsker sig?
Er det den rigtige vej at gå?
Er den rigtige vej egentlig ikke at gå i retning af at vise større tillid og give nogle bedre rammer for at kunne udfylde dem og tro på, at medarbejderne faktisk er dem, der bedst ved, hvordan man leverer f.eks. den rigtige hjemmehjælp?
Det, Dansk Folkeparti står for, sådan som jeg hørte ordførertalen, er jo det modsatte: mistillid.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-12-09:
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, når nu hr. Thulesen Dahl siger, at Dansk Folkeparti højner ældrepolitikken
Det er jo det, der sker rundt om i landet i øjeblikket, og er det at højne ældrepolitikken?
Så vil jeg også meget gerne have defineret: Når ældrechecken skal gå til de dårligst stillede ældre, er det så de ældre, som sidder derhjemme og er isolerede?
Eller er det økonomien, man ser på?
Er det de ældre, som kun har grundbeløbet og får et pensionstillæg?
Eller hvem er det, man
helt konkret tænker på fra Dansk Folkepartis side?
Så vil jeg til sidst gerne spørge hr. Thulesen Dahl med hensyn til ældrepakken og fritvalgsordningen.
Nu hørte vi, at Dansk Folkeparti ikke var så tilfreds med den ordning, og jeg kunne forstå, at det skyldes, at man inderst inde er klar over, at det er det private arbejdsmarked, der får pengene, og at de går til administration.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Til hr. Morten Helveg Petersen i forbindelse med spørgsmålet om skattestoppet: Vi har som punkt 1 sagt, at skattestoppet skal holdes i denne her valgperiode.
Så har vi sagt, at vi i næste valgperiode gerne ser, at der gennemføres en egentlig skattereform.
Det må meget gerne tænkes ind i en skattereform, der så bliver faset ind i den kommende valgperiode.
Så kan man gå til valg og sige til vælgerne: Værsgo, her er en model.
Ønsker I den?
Ja eller nej?
Hvis sådan en skattereform er tilstrækkelig ambitiøs, så synes vi ikke, at der er behov for, at vi efterfølgende opererer med et skattestop.
Det er vores forklaring i forhold
til det spørgsmål.
Så til hr. Ole Sohn: Det, der er dilemmaet i forhold til jobtræningsfaciliteter, hvad det end er, hvilken karakter det end har, er jo, at vi står med en række udsatte grupper, som vi meget gerne vil have ind på arbejdsmarkedet.
Vi vil meget gerne give dem noget selvtillid og noget motivation, så de kan finde vej til almindelige ordinære job. Og der er det selvfølgelig altid et dilemma, når man laver sådan nogle ordninger.
Der er mulighed for, at man med forskellige former for støtte, uanset hvad det er, vi taler om, at tage sådan et job, og så er diskussionen: Går det så fra nogle andre?
Men det vægtes jo mod, at der også er nogle, der får en mulighed, som de ellers ikke ville have haft.
Og det ligger os altså meget på sinde.
Så spørger hr. Ole Sohn i forhold til de faglige organisationer om den indvandring, vi kan stå over for fra østlandene.
Jo, men vi har jo lige præcis sagt, at vi synes, det ville være helt ulogisk, hvis vi fandt os i, at regeringen sammen med os skulle afregulere arbejdsmarkedet, så der ikke er mulighed for at sikre tilstrækkelig ordentlige arbejdsvilkår, og så sammen med Socialdemokratiet skabte flertal for den her indvandringsbølge fra østlandene til ugunst for de danske arbejdere.
At man deregulerer, er jo lige præcis bundet op på, at den danske lønmodtager er tilstrækkelig stærk til at varetage sine interesser, hvad vi meget gerne ser, for at give den enkelte lønmodtager større frihed eksempelvis i forhold til eksklusivaftalerne.
Så derfor er det jo, at vi siger: Vi bliver nødt til at have tilstrækkelig garanti for, at der ikke sker en uhæmmet indvandring, for at vi kan medvirke til det, der ligger fra regeringens side ...
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-09:
Nu har ældrechecken jo været til diskussion igen.
Jeg synes alligevel, hr. Thulesen Dahl skal tænke over, at der er 135.000 førtidspensionister og efterlønnere, der frivilligt har indbetalt.
Folk, der har haft allermindst, har frivilligt indbetalt ca. 2.400 kr. om året.
Det var bedre for disse mennesker, om de havde købt en ferietur, en bustur sydpå, for
nu ser vi, at hver eneste krone, de har indbetalt, bliver modregnet.
Er det virkelig noget, man støtter i Dansk Folkeparti, at man på den måde snyder dem, der selv har gjort en indsats?
De kunne lige så godt smide pengene ud ad vinduet.
Er der en linje i, at man gør tingene på den måde, som man gør, når vi sammenholder også med den særlige pensionsordning, hvor de højestlønnede tjener 0,5 mio. kr. i et pensionsforløb og de lavestlønnede, hjemmehjælperen, taber 50.000 kr?
Det, der sker, hænger fuldstændig sammen.
Det er det, man står for.