runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-24:
Tak for svaret.
Jeg ved jo, at ministeren har et hjerte, der banker en del for Norden, og det er jeg glad for.
Det er også naturligt at tage det op her, når de nordiske parlamentarikere og ministre mødes i næste uge her i denne her sal og i dette hus.
Men betyder det, at vi nu kan regne med, at man løser det problem, man har hos f.eks. IBM Danmark og Novo Nordisk, som er to store forskningstunge virksomheder, som også har medarbejdere, der er bosat i Malmø og på den svenske side, og som arbejder i Danmark og indimellem arbejder hjemme fra computerne i Sverige.
Det betyder, at pludselig skal deres arbejdsplads altså af med 200.000 kr. ekstra, bare fordi man har åbnet for computeren og arbejder hjemmefra.
Det specielle problem har gjort, at man fra IBM Danmark og Novo Nordisk har sagt: Nu stopper vi, vi kan ikke ansætte flere folk, der er bosat i Sverige, for det går ikke, det er for stor en udgift, vi får.
Bliver det problem løst, eller bliver der taget hul på løsningen her i næste uge?
Ole Stavad (S), 2001-10-24:
Indledningsvis vil jeg godt sige, at jeg håber, at hr. Frank Dahlgaard har gjort sig ulejlighed med at stifte bekendtskab
med den, synes jeg, udmærkede status, vi fra Erhvervsministeriet udgav sammen med Hovedstadens Udviklingsråd netop i anledning af 1-års-dagen for indvielsen af broen i slutningen af juni.
Den tegner faktisk et billede
af, at der sker vældig, vældig meget på integrationsområdet.
Når vi ser på samarbejdet på offentlig side og ikke mindst på erhvervsside på tværs af Øresund, så sker der vældig meget.
Billedet af, at der ikke er en stigende trafik, er også et fuldstændig forkert billede - det er steget ganske massivt - men det er rigtigt, at fordelingen er lidt anderledes, end man havde forudsat.
Der er langt flere, der bruger de kollektive trafiktilbud, end der var forudsat.
Men det ændrer jo ikke ved, at der er en række barrierer, som vi har været stærkt optaget af, og som vi fortsat er stærkt optaget af at finde løsninger på.
Når hr. Frank Dahlgaard spørger, hvad regeringen vil gøre, så kan jeg da oplyse, at på mandag, den 29. oktober, har vi jo Nordisk Råd her i huset, og da benytter vi fra regeringens side lejligheden til at mødes med repræsentanter fra den svenske regering.
Leif Pagrotsky, handelsminister, der er øresundsansvarlig,
vil sammen med mig, der på regeringens vegne hos os er øresundsansvarlig, og finansministeren fra Sverige og vores skatteminister mødes og diskutere såvel skattespørgsmål som social- og arbejdsmarkedsspørgsmål.
Hvis jeg skulle give en lille status over de barrierer, der sådan er analyseret frem, er der på nuværende tidspunkt noget, der hedder 28. Af dem
Der er ikke enighed om det hele, og det er derfor, vi skal mødes.
Det kan godt ske, at jeg også vil indvie offentligheden og pressen i, hvordan det så er gået.
Så er der to barrierer, vi fra dansk side kan sige vi ikke er særlig optaget af.
viser, at det skattefradrag ikke er så interessant.
Så er to specielt svenske forhold omkring reklameskat og moms på noget videregående uddannelse.
Det er svensk, og det må de tage sig af, hvis det skal løses.
Svend Auken (S), 2001-10-24:
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at det også efter den 1. januar 2006 vil være tilladt at installere nye køleanlæg med en fyldning større end 10 kg.
Det må bare ikke indeholde HFC eller andre industrielle drivhusgasser.
Teknologisk Institut har beskrevet det samlede udslip af drivhusgasser for køleanlæg af forskellig størrelse i deres høringssvar på udkastet til bekendtgørelse i foråret samt udarbejdet et notat om emnet.
Notatet er udarbejdet i forbindelse med en vurdering af mulighederne for en så hurtig afvikling af de industrielle drivhusgasser som muligt.
Notatet har været diskuteret i en følgegruppe med deltagelse af Dansk Industri og AKB, Dansk Køleforening, Greenpeace, Energistyrelsen og Miljøstyrelsen.
Det fremgår af notatet, at det samlede udslip af drivhusgasser for de mellemstore køleanlæg ved fyldninger mellem 150 g og 10 kg, både det direkte udslip fra lækager og det indirekte udslip fra energiforbruget, i dag er større for HFC-fri anlæg end for anlæg med HFC.
Hvis spørgeren er interesseret, sørger jeg gerne for, at spørgeren får tilsendt
Allerede i dag er der opstillet ganske mange anlæg med fyldninger over 10 kg baseret på alternative anlæg, herunder også luftkonditionerede anlæg, i Danmark og ikke mindst i Sverige samt i flere af de andre EU-medlemsstater.
Med hensyn til varmepumper vil jeg gøre opmærksom på, at de er omfattet af 10-kilos-grænsen og dermed tilladt indtil videre.
Det gælder selvfølgelig ikke specialanlæg og industrielle varmepumper med fyldninger over 10 kg, hvor der også findes alternativer.
Resten af varmepumperne, f.eks. varmepumper til huse, har fyldninger, der ligger langt under 10 kg, men dog over de 150 g. I øvrigt kan jeg oplyse, at de fire køleforeninger i deres høringssvar fra april i år på udkastet til bekendtgørelsen selv anbefaler, at køleanlæg og varmepumper med HFC-fyldninger mindre end 10 kg tillades indtil videre.
Frank Jensen (S), 2001-10-24:
Jamen er der begået en kriminel handling, og er den begået med det formål, som ligger i terroristernes og terrorismens natur, nemlig at påvirke og omstyrte vore demokratiske samfundsinstitutioner og påvirke vores samfundsorden, er det terror, og så skal den behandles som sådan.
Jeg tror faktisk ikke, vi er så uenige.
Jeg tror, vi vil være helt enige på det tidspunkt, hvor vi har det endelige resultat af forhandlingerne, og hr. Albrechtsen kan være fuldstændig sikker på, at jeg på den samlede regerings vegne vil overholde enhver form for procedure med hensyn til inddragelse af Folketinget i den videre proces frem mod rådsmødet.
Som sagt bliver der også rådsmøder inden den 6.-7. december.
Der vil være rådsmøde her i november måned, hvor vi også skal drøfte de to rammeafgørelser, både den, der knytter sig til den såkaldte europæiske arrestordre, og den anden, der knytter sig til de strafferetlige sanktioner og den fælles definition af terrorisme.
Jeg vil selvfølgelig inddrage både Retsudvalget og Europaudvalget, og på et tidspunkt vil jeg endda bede om at få et forhandlingsoplæg, altså et mandat fra Folketinget til at tilslutte mig det resultat, som jeg har en klar forventning om at vi kan tilslutte os og endda også tilslutte os en definition, som kan indpasses i den danske straffelov.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-24:
Jeg vil tro, at de fleste både herinde og ude i befolkningen har det indtryk, at den danske regering giver et billede af Danmark som et andenrangs EU-land, og det er vel ikke rimeligt.
Jeg spørger ministeren: Hvad er det for en land af de 15 EU-lande, der er hurtigst til at implementere EU-lovgivning i dansk lovgivning?
Jeg mener, det er Danmark.
Hvad er det for et EU-land, som foretager de færreste overtrædelser af EU-reglerne, har de færreste sager ved EF-Domstolen?
Vi er med som et af de lande, der er de mest lovoverholdende, så vi er ikke noget andenrangs land.
Vi ligger meget tæt på Tyskland, hvor en stor del af tyskerne ikke er særlig begejstrede for EU.
Det kan så være et problem.
Jeg synes egentlig også, at det er et problem, men der er jo ingen grund til fortsat at give det billede.
Jeg vil slutte med at spørge sådan her: Vil ministeren fjerne den tvivl, der kan være om, at regeringen udadtil betegner Danmark som et førsteklasses ordentligt og hæderligt EU-land?
Frank Jensen (S), 2001-10-24:
For det første skal vi have en effektiv strafforfølgning over for terrorister, dem, der begår de terroristiske handlinger.
Jeg tror ikke, vi er uenige om det.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen og jeg fuldt og helt deler den opfattelse, at de personer, som begår terroristiske handlinger, skal retsforfølges effektivt, uanset hvilket land de begår dem i.
Så til det næste: Hvad med dem, der støtter terrorister?
Vi har jo allerede i dansk lovgivning mulighed for efter straffelovens § 23 at strafforfølge personer, der medvirker og fremmer osv. kriminelle handlinger, og det skal vi naturligvis også kunne gøre, for så vidt angår personer, der understøtter og fremmer terroristiske handlinger.
Medvirkeransvar er noget, vi kender i dansk ret, og sådan bør det også være, også når det drejer sig om personer, der bidrager til at fremme terroristiske handlinger.
Både råd og dåd i forbindelse med gennemførelse af terroristiske handlinger er altså allerede noget, der vil kunne straffes i dag efter straffelovens § 23.
Som sagt er vi under et vist tidsmæssigt pres, men til gengæld er presset ikke større, end at selv om vi skal gennemføre forandringerne i fællesskab, skal vi gennemføre dem på et retssikkerhedsmæssigt ordentligt grundlag og med respekt for de grundlæggende retssikkerhedsprincipper og de frihedsrettigheder, som er kendetegnende for demokratier, også vores.
Det vil vi også gøre, og jeg synes, alt tyder på, at vi både kan gennemføre præcise definitioner i fuld respekt
for grundlæggende retssikkerhedsprincipper og nå frem til politisk enighed om dem den 6.-7. december på justitsministerrådsmødet.
Men inden da er der andre rådsmøder, og inden jeg tager til de møder, vil jeg sammen med mine kolleger konsultere Folketingets Retsudvalg og Europaudvalget, hvor vi helt præcist vil gennemgå de tekster, som vi har på det pågældende tidspunkt.
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg håber på, at vi får den debat, når regeringen kommer med sin lovpakke omkring alle de her mange spørgsmål.
Det er, som også statsministeren siger, jo et udtryk for, at det ligger os alle sammen på sinde at få taklet det her problem på en så konsekvent måde som overhovedet muligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Der er medlemmer af dette Folketing, der har ordet internering kørende inde i hovedet hele tiden, fordi de lever i en verden, hvor de i fremtiden ser foran sig muligheden for at internere et stadig stigende antal mennesker - der var fru Inge Dahl-Sørensen, der begyndte den dybt skammelige debat - og de kan ikke komme ud af det spor.
Men jeg vil blot bede ministeren bekræfte, at det, som vi har talt om i Det Radikale Venstre og i Enhedslisten, altså også ind i regeringens egne rækker, er, at hvis mennesker er mistænkt for at have begået alvorlige forbrydelser, skal politiet efterforske, og hvis der er grundlag for det, skal disse mennesker hurtigst muligt arresteres og stilles for en domstol, og sagerne skal i alle henseender behandles efter retsplejelovens og straffelovens regler og ikke efter de drømme om interneringer, som de borgerlige ordførere har.
Jeg fornemmer også, at det var det, ministeren var inde på i et tidligere svar til de to ordførere.
Jeg synes, de borgerlige i dag har fået debatten kørt af sporet, og det er beklageligt, for det, der kunne have været en god debat om, hvordan man får retsforfulgt mennesker, der har begået krigsforbrydelser og andre forbrydelser mod menneskeheden, er jo en væsentlig og alvorlig debat.
Men det er en debat, som de borgerlige ordførere kører ned i en sump, hvorfra det er umuligt at diskutere sagligt.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-24:
Mig bekendt bor der tusindvis af danskere, danske statsborgere, som har boet her i generationer, udlændinge, som har fået dansk statsborgerskab, forskellige steder inden for det danske kongerige, hvor der kun er færger en gang hver 14. dag eller hver 3. uge eller mindre, og de er stadig væk fri.
Sådan er det da masser af steder; indenrigsministeren kender nok ikke det danske rige.
Så kun en enkelt kommentar til det sidste spørgsmål, der
var til indenrigsministeren fra hr. Keld Albrechtsen: Kan ministeren ikke bekræfte, at dagen efter eller to dage efter, at det her var kommet frem, foreslog den radikale gruppeformand, fru Elisabeth Arnold, og hr. Søren Søndergaard fra samme parti som hr. Keld Albrechtsen i Politiken, at disse udlændinge, der har begået den slags ting, som de selv har forklaret, burde interneres?
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Til hr. Helge Adam Møller: Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, som jeg også selv gjorde Retsudvalget opmærksom på i det åbne samråd, at der er en paragraf, der faktisk fastsætter rammerne for de menneskers ophold, de, der ikke kan sendes ud af landet, og at man netop kan kræve, at de er på et asylcenter.
Det er jo det, jeg har redegjort for at de også er.
Men jeg kan ikke se, at det ændrer noget, om det asylcenter ligger det ene eller det andet sted.
Altså det, der er det afgørende, er, om der er fri og uhindret adgang, og det er der jo til et hvilket som helst asylcenter i dag, lige meget hvor det ligger.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-24:
Jeg synes nogle gange, man får indtryk af, at ministeren slår sig vældigt op i medierne som en strammer, en, der vil sikre, at den retsbevidsthed, vi har her i landet, specielt over for massemordere, kriminelle, sker fyldest på den måde, at man strammer behandlingen af udlændinge, der overtræder klare regler, som der har været tale om.
Men alligevel vil ministeren, når det så kommer til stykket, ikke rigtig noget, der sker ikke rigtig noget, flygtningestrømmen bliver ikke begrænset, familiesammenføringsantallet bliver ikke begrænset i væsentligt omfang.
Nu siger ministeren så, at det ikke er smagfuldt, eller at det er usmageligt, når Dansk Folkeparti foreslår, at de, der er på tålt ophold, altså massemordere mange af dem, sendes tilbage til det nærområde, de kom fra.
Jamen var det usmageligt, dengang regeringen over for Somalia lavede en aftale, hvor man til gengæld for at modtage bistand - det var den tidligere indenrigsminister Thorkild Simonsen, der lavede den aftale - så skulle tage mennesker retur, som ikke fortsat kunne opholde sig i Danmark. Var det usmageligt?
Nej, det var det ikke, for det var regeringen selv, der tog det initiativ, og derfor er det bare, jeg i al venskabelighed spørger: Var det ikke en mulighed i det her tilfælde også?
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-24:
Jeg kan godt forstå, at ministeren er ophidset.
Det er man jo, når man har en sag, der er umulig at forsvare. Ministeren behøver såmænd ikke at retsforfølge disse mennesker, det har vi jo en justitsminister til, men ministeren kunne bare bruge sin egen udlændingelov.
§ 42 a, stk. 7, siger jo klart og tydeligt, at Udlændingestyrelsen - og det er den, ministeren er øverste chef for - kan bestemme, at en udlænding, bl.a. en på tålt ophold som de her massemordere, uanset om den pågældende selv har tilstrækkelige midler til sit underhold, skal tage ophold efter styrelsens nærmere bestemmelse. Så som det er nævnt flere gange i dag, kan ministeren bestemme om en time, at de pågældende massemordere, der selv har sagt, at de er massemordere, overføres til det tidligere asylcenter på Middelgrundsfortet, som man ikke umiddelbart kan forlade, og der kan de indkvarteres i smukke lejligheder.
Der boede som sagt indtil for 12 år siden hundredvis af almindelige asylansøgere, som ikke havde stjålet så meget som en femøre, og mange af dem fik asyl.
Men ikke engang det vil ministeren anvende til nogen af dem, der har fortalt, at de har myrdet 10, 20 eller 30 mennesker.
Det er bare det, jeg ikke kan forstå, men det er åbenbart socialdemokratisk politik.
»Vil ministeren forklare, hvorfor en mand fra Burundi på tålt ophold, der har indrømmet masser af bestialske drab, bl.a. hvor mennesker er blevet bagbundet og derefter druknet i en flod, fortsat færdes frit i Danmark, og hvad vil ministeren foretage sig for at sikre, at vedkommende ikke går under jorden?«
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Ja, jeg beklager, hvis jeg begyndte at lave udtryk i mit ansigt.
Jeg har altid det princip, at jeg tager spørgeren
dybt alvorligt og mener, at man spørger ud fra en ægte interesse for et problem og en ægte interesse i at finde en løsning.
Jeg tror, jeg kom til at reagere, fordi jeg faktisk synes, det er usmageligt at begynde at forbinde økonomisk hjælp til et fattigt land med, at de så skal huse nogle personer, som vi selv meget gerne er fri for.
For at sige det pænt: Jeg bryder mig bestemt ikke om den tankegang; det synes jeg simpelt hen ikke man kan være bekendt.
Dernæst til hr. Helge Adam Møller: Det kan godt være, min reaktion lidt var et efterspil i forhold til den måde at spørge på.
Sikke dog noget pjat at begynde at sige, at jeg finder det rigtigt, at der går en massemorder rundt.
Altså vi har en retsplejelov, og nu er justitsministeren heldigvis til stede, og jeg tror, han meget ville betakke sig, at jeg begyndte at spille justitsminister og rejse sigtelser og domfælde folk.
Vi har faktisk et system til at foretage den slags vurderinger, heldigvis; det er bl.a. det, der gør os til et retssamfund.
Og er der udlændinge her i landet, om hvem det skal undersøges, om der kan rejses sigtelse imod dem, ske domfældelse osv., jamen så er det efter det samme system, som gælder andre mennesker i det her land.
Og det, at vi har de særlige regler i udlændingeloven, er da ikke ensbetydende med, at jeg kan tage alle andre udlændinge ind under udlændingeloven, eller ensbetydende med, at hvis ikke de kommer ind under udlændingeloven, så synes jeg ikke, at man skal forholde sig til, om de har begået noget kriminelt.
Altså jeg synes bare, det er en utilstedelig måde at diskutere på.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-24:
Hvis det er forklaringen, så er det den dårligste forklaring, jeg har hørt i mange uger her i Folketinget, og man hører mange.
Ministeren finder det altså helt rigtigt og i orden, at i øjeblikket er det sådan, at når en asylansøger stjæler for over 500 kr., bliver han eller hun interneret bag lås og slå i Sandholmlejren - for et par cowboybukser op i Sandholmlejren bag tremmer - men de, der kommer og fortæller ministeren og ministerens folk, at de har myrdet 10, 20, 30 mennesker, at de har torteret et antal mennesker, fortæller, hvordan de har pisket og brændt dem, går frit rundt i dag med ministerens fulde billigelse og opbakning her.
Det var dem, som hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten og fru Elisabeth Arnold fra Det Radikale Venstre foreslog burde interneres.
Det var det, de foreslog, og jeg er helt enig.
Hvordan kan den slags mennesker gå frit rundt, medens de, der stjæler for 500 kr., bliver sat bag lås og slå?
Man skal da vist være indenrigsministeren for at synes, at det er logisk og letforklarligt.
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Nu er der altså ikke nogen asylansøgere, der bliver fængslet, fordi de stjæler 500 kr. eller et eller andet mindre eller større beløb, jo, det kan godt være, hvis beløbet var tilstrækkelig stort, for så er de jo omfattet af retsplejelovens almindelige regler. Det, det handler om, når vi snakker kriminelle asylansøgere, er jo, at der er nogle muligheder i udlændingeloven for at fastholde personer med henblik på at sende dem ud af landet.
Det er jo ikke som en straf.
Det er ikke som en straf, at de er frihedsberøvede.
Det er, fordi det er nogle mennesker, der skal sendes ud af landet.
De er blevet administrativt udvist, men fordi de så har søgt asyl, kan de først blive udvist, når deres sag er behandlet færdig, og så bliver de fastholdt, indtil de kan sendes ud af landet. Hvis man regner med, at der er en fuldstændig overvældende sandsynlighed for, at de får asyl, bliver de faktisk ikke frihedsberøvet, så det er med henblik på udsendelse, mens den anden gruppe, vi taler om, og nu blev den irakiske hærchef nævnt, jo netop er mennesker, som ikke kan sendes ud, fordi de pågældende vil risikere forfølgelse eller død i deres hjemlande. Det er så der, de almindelige bestemmelser bl.a. i retsplejeloven træder i kraft for den person som for alle andre personer, så derfor er det to fuldstændig usammenlignelige regelsæt, vi har med at gøre her, og det er forklaringen.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-24:
Ministeren ved jo ligesom resten af den danske befolkning, at der i øjeblikket er en general, som er mistænkt for måske at være ansvarlig for 180.000 menneskers død.
Der findes et mindre antal udlændinge, som selv har forklaret over for Udlændingestyrelsen, der hører under ministeren, hvordan de har henrettet, torteret, mishandlet, druknet og på forskellige andre måder skilt folk af med livet, folk, der typisk var bagbundet og afvæbnet, inden de blev dræbt.
De mennesker færdes frit rundt i Danmark i dag.
Hvorfor har de lov til det, når ministeren fængsler asylansøgere, der stjæler en skindjakke i et supermarked?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Jeg er da enig i, at vi ikke kan stå her og gennemgå alle mulige detaljer.
Men jeg håber, ministeren vil være enig i, at når vi har det fælles udgangspunkt, at det skal være præcist, og at retssikkerheden ikke må blive undermineret, kan det altså ikke hjælpe, at Kommissionen kommer med et forslag, der inddrager alle mulige former for kriminalitet, som ikke på nogen måde kan siges at være omfattet af begrebet terror, altså f.eks. tyveri.
Det, man opnår, er jo, at man i virkeligheden ikke koncentrerer sig om terrorbekæmpelse, men at man skaber et politisk instrument, der kan bruges til at forfølge f.eks. mindretalsorganisationer rundtomkring i EU-landene, også i de nye EU-lande, hvor der er nationale mindretal, som risikerer at blive sat på den sorte liste og blive kaldt terrorgrupper af deres regering, selv om de ikke er det.
Derfor vil jeg godt bede ministeren om en principiel tilkendegivelse om Kommissionens forslag.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-24:
»Hvorfor finder ministeren det rigtigt at sætte asylansøgere, der stjæler for mere end 500 kr., bag lås og slå, samtidig med at ministeren finder det o.k. at lade udlændinge, der har forklaret, at de er massemordere og torturbødler, færdes frit i Danmark?«
Peter Skaarup (DF), 2001-10-24:
Jeg har et spørgsmål til indenrigsministeren, for jeg synes, det er et interessant spørgsmål, der er rejst her.
Grunden til, at de her mennesker ikke kan tilbagesendes, har jeg forstået, er, at det hjemland, de pågældende kommer fra, f.eks. den irakiske hærchef, ikke vil tage den pågældende person tilbage.
Mit spørgsmål er: Hvorfor undersøger regeringen så ikke muligheden for, at et andet land eller et nærområdeland tæt på Irak kan tage den pågældende person tilbage?
Vi ved jo, at der i øjeblikket er en meget stor flygtningestrøm, der går fra Afghanistan til nogle flygtningelejre, der ligger lige over grænsen til Pakistan.
Hvad er problemet i, at man, samtidig med at Danmark giver en stor bistand, 110 mio. kr. i øjeblikket til flygtningelejre plus mere måske, siger: Samtidig med at vi giver de 110 mio. kr., vil vi også have, at der skal placeres et antal personer, som hører til i det nærområde, i de flygtningelejre.
Jeg kan se, at ministeren synes, det er morsomt.
Jeg kan ikke se, at der er noget problem i, at man siger: Samtidig med at I får de penge, skal vi også have de personer på tålt ophold placeret dér.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-24:
I øjeblikket har vi jo, som vi har diskuteret lidt den sidste times tid, et mindre antal mennesker, som opholder sig i Danmark på tålt ophold.
En af dem skulle efter sigende være en mand fra Burundi, som selv til de danske myndigheder har fortalt, hvordan han har henrettet, myrdet, torteret, bagbundet, druknet osv. et antal uskyldige mennesker.
Jeg har forstået, at han færdes frit i det danske samfund, vi ved ikke hvor.
Justitsministeren ved det sikkert heller ikke, for han kan bevæge sig frit rundt, ligesom jeg kan, uden nogen kontrol; han kan gå i Irma og supermarkedet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Ja, jeg har jo fulgt denne debat med meget stor interesse, for jeg ville godt prøve at se, om det var sådan, at det virkelig var forargelse over mennesker, som har begået forbrydelser, og som bør retsforfølges, og som vi alle sammen er enige om skal det, eller om det, som hr. Skaarup og De Konservative ønsker, er at bruge disse sager, som da heldigvis er et lille antal sager, til at rette et almindeligt angreb på flygtninges og indvandreres rettigheder over en bred kam.
Jeg vil egentlig godt spørge, om ministeren ikke kan dele den opfattelse, at man mærker hensigten bag de borgerlige ordføreres kampagne i dag, og at man faktisk bliver temmelig forstemt.