runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Det er en meget indholdsrig finanslov, der ligger her.
Så »tam« må hr. Morten Helveg Petersen beholde som sit eget ord.
Og med hensyn til gamle besparelser på miljøområdet tror jeg simpelt hen, vi er nødt til at starte et andet sted, nemlig ved den offentlige økonomi generelt.
Jeg ved godt, at der her er mange partier, som alene bare vil bygge ovenpå og bygge ovenpå og bygge ovenpå.
Men det sander simpelt hen systemet til, og derfor har vi et krav om, at alle ministerier leverer nogle produktivitetsforbedringer for på den måde at give plads til nogle omprioriteringer.
Det kender vi alle sammen til er nødvendigt en gang imellem.
Vi kan ikke bare sige, at de penge, som én gang er afsat, kan vi ikke røre, og at der ikke er noget, der kan blive bedre, og hvis vi vil noget nyt, skal vi hver gang finde nye penge.
For hvis vi skal det, så bliver resultatet, som vi ser i det socialdemokratiske finanslovforslag, en kæmpevækst i den offentlige økonomi, som overskrider alt det, der gør det muligt, at vi også i fremtiden har en holdbar økonomi, og det er ret kortsigtet. Så det er rigtigt, at vi kræver, at den offentlige sektor leverer produktivitetsforbedringer, som vi ved at man i den private sektor arbejder med at kunne gennemføre hvert evige eneste år.
De produktivitetsforbedringer giver muligheder for omprioritering, og de giver muligheder for, at vi så kan sige, at nu bliver der 200 mio. kr. til miljøområdet næste år.
De 200 mio. kr. er over 4 år.
Det er vi enige om.
Derudover er der afsat, jeg tror, det er 135 mio. kr. om året til en afgiftsnedsættelse på den svovlfri benzin.
Det må vi vel også kalde en ekstra miljøindsats. Med hensyn til at der ikke sker noget: Det er jo imponerende at høre.
Det ene øjeblik laver vi i regeringen
det ene og det andet om, og det er ikke til at følge med, og det næste øjeblik vil vi ingenting.
Der er sket bunker under den her regering.
Hr. Morten Helveg Petersen siger, at vi ikke vil noget på arbejdsmarkedet.
Jeg troede, vi havde en fælles aftale på arbejdsmarkedsområdet, som gør det mere attraktivt at tage et arbejde - en af de første aftaler, som vi lavede, efter at regeringen trådte til.
Så der er sket rigtig meget.
Nogle af de ting konsoliderer vi med den her finanslov, og nu viser vi, at der også er styr på de offentlige finanser, og det er første gang i mange, mange, mange år.
Jeg ved ikke engang, om man kan huske, hvornår der har været så godt styr på den offentlige økonomi.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-09-07:
Men er det ikke noget urealistisk, at der fortsat kan ske produktivitetsforbedringer i Miljøministeriet, når der allerede er sket produktivitetsforbedringer, eller hvad vi nu skal kalde det, på 45 pct.?
Fra 2001 til 2005 er Miljøministeriets budget faldet med 45 pct., det er næsten en halvering, og det samtidig med, at vi står over for stigende miljøproblemer.
Der er 611 arter, der er akut truede af udryddelse.
Vi har store iltsvindsproblemer.
Vi har aldrig produceret flere grise i Danmark, end vi gør i øjeblikket, ja, i virkeligheden ved vi ikke, hvor mange grise der bliver produceret, fordi det er svært at tælle dem.
Det vil sige, at der kommer fantastisk meget kvælstof ud i miljøet og helt klart mere kvælstof, end naturen kan bære,
og det samtidig med, at der er internationale konventioner, der pålægger os, at tilbagegangen i biologisk mangfoldighed skal være stoppet i 2010.
Så siger fru Rikke Hvilshøj, at regeringen har gjort meget.
Der er holdt en række møder om naturparker.
Det er det, det er blevet til.
Møder giver ikke mere natur.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om regeringen og Venstre overhovedet har en vision for miljø- og naturområdet
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Der er ingen uoverensstemmelse mellem det, miljøministeren har sagt om, at der ikke skal ske yderligere besparelser - det har jeg ikke selv haft lejlighed til at drøfte med miljøministeren - og så fortsat at kræve produktivitetsforbedringer.
Det, jeg bare siger, er, at ligesom i alle andre ministerier skal det sådan set stadig væk leveres, og hvordan vi så bruger de ressourcer, der bliver frigivet på den her måde, vil jeg sådan set overlade til de efterfølgende drøftelser, om det skal ske i 2005 eller i den finanslov, som miljøministeren omtaler, den for 2006, vil jeg sådan set overlade til dem. Men der er altså ikke nogen uoverensstemmelse.
Jeg siger, at Miljøministeriet sådan set stadig væk skal levere produktivitetsforbedringer; det er dem, der er lagt ind i overslagsårene.
Hvordan vi bruger de produktivitetsforbedringer, har vi ikke taget stilling til endnu.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-09-07:
Den nye miljøminister har meget opløftende udtalt, at det ikke bliver med hende ved roret, at der sker yderligere besparelser på natur- og miljøområdet i 2006.
Det er jo en udmelding, der er værd at lytte til.
Det kan jeg kun tolke på den måde, at der i virkeligheden ikke er opbakning til den nye miljøminister i Venstres gruppe, og på den baggrund må man spørge: Er det ikke et problem for regeringen?
Og er det ikke et problem for regeringssamarbejdet?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Nej, de får ikke et mindre beløb, de får en mindre stigning i børnechecken.
Med hensyn til skattestoppet har regeringen sikret med de kommuneaftaler, der bliver indgået, at skattestoppet finansieres fuldt og helt af den statslige kasse.
Kommunerne får fuld kompensation.
Kommmuneaftalen bare for i år - og det har KL i hvert tilfælde bekræftet i aftalen - sikrer, at kommunerne kan videreføre det serviceniveau, som de havde sidste år.
Det kan godt være, at der på grund af demografien skal flyttes rundt osv.
Det tror jeg vi tryggest overlader til kommunerne, for udviklingerne er så forskellige.
Men den her regering har tilført ekstra midler til kommunerne netop for at sikre, at de kan fastholde det serviceniveau, som de har haft året før.
Grete Schødts (S), 2004-09-07:
Det er simpelt hen noget forfærdeligt sludder, Venstres ordfører står på talerstolen og vil bilde os ind.
Skattestoppet er en realitet.
Ude i kommunerne kan økonomien ikke hænge sammen, de lovbundne udgifter er højere end indtægterne på grund af skattestoppet.
Der mangler en udligningsreform, for at kommunerne kan få det til at hænge sammen.
Skævvridningen mellem fattige og rige kommuner bliver større og større.
Det er godt nok fantastisk, at en ordfører kan stå herinde og sige, at det ikke er regeringens skyld, og at det er også dem der ude i kommunerne.
Er man aldrig nogen sinde
ude i samfundet, og taler man aldrig med sine kommunalpolitikere? Så vidt jeg ved, er fru Rikke Hvilshøj selv kommunalpolitiker og må da også opleve de her problemer. Det er altså en realitet, at børnechecken får en besparelse på 360 mio. kr., det er sådan set regeringens egne tal.
Børnefamilierne får altså ikke en større check, de får faktisk et mindre beløb.
Er det ikke korrekt?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jeg kan blot sige, at børnechecken ikke er faldet, men den stiger med en lavere takst.
Vi sikrer, at købekraften fastholdes i børnechecken, så børnechecken vil stadig væk stige. Taksternes stigning er sådan set mere et resultat af, at den tidligere regering tillod, at kommunerne i stedet for 30 pct. af udgifterne til en pasningsplads nu må opkræve 33 pct. af udgifterne.
Og jeg tror ikke, at takststigningerne under den her regering har været anderledes, de har endda på nogle måder været lavere, end de var under den tidligere regering.
Og endelig vedrørende skattestoppet: Det er ikke skattestoppet - som jeg også sagde det i min tale - som lægger en begrænsning på kommunernes økonomi.
Det er den udmærkede plan, 2010-planen, som socialdemokraterne selv stod i spidsen for, da de sad i regering, som sætter nogle rammer for, hvor meget den offentlige økonomi må vokse.
Og det er ret fornuftigt, for så hænger tingene også sammen i 2010 og i årene fremover.
Det er faktisk det, vi forsøger at forhindre ved at sikre, at der er en stabilitet i udviklingen i den offentlige sektor.
Grete Schødts (S), 2004-09-07:
Det går utrolig godt, siger Venstres ordfører.
Og tillykke med det nye ordførerskab.
Jeg er farmor til et børnehavebarn.
Jeg har fået 215 kr.
i skattelettelse af denne her regering, og så har de lånt mig lidt af min pensionsopsparing.
Men min lille børnefamilie har ikke fået en eneste krone i skattelettelse.
Tværtimod har de fået en oplevelse.
Prisen for vores barnebarns børnehave er steget, børnechecken er faldet, og åbningstiden er blevet meget kortere, så det stort set er umuligt at få arbejdsliv og børneliv til at hænge sammen.
Hvad er så egentlig årsagen til alt det her, når det nu går så ufattelig godt?
Mit spørgsmål er så: Hvor er Venstres og regeringens gyldne løfter til vores lille børnefamilie om, at arbejdslivet og familielivet skal hænge sammen og give tryghed og stabilitet?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Folkeskoleområdet har netop fået tilført 1,5 milliard ekstra kroner.
Der er blevet ansat 1.000 nye folkeskolelærere i folkeskolen i den tid, denne her regering har siddet.
De rigtig gode formål, som fru Line Barfoed remser op fra den ene af pjecerne, der følger med finansloven, er der sat konkrete midler af til, så vi får sikret bedre skolebøger, bedre lokaler på de naturfaglige områder og en efteruddannelse af lærerne.
Det er der konkret sat midler af til i finansloven for 2005 og fremover, så der er nye midler på folkeskoleområdet.
Med hensyn til økonomien pr. elev er det rigtigt, at vi i de her år har et stigende elevtal, og det, den her regering i al stilfærdighed siger, ligesom den tidligere regering gjorde det, er, at udgiften pr. elev ikke behøver at være den samme, bare fordi elevtallet stiger.
Fordi der kommer ti ekstra elever på en skole, så koster det altså ikke en ekstra skoleinspektør, en ekstra pedel osv.
Vi skal holde styr på væksten i udgifterne pr. elev, men samlet set har folkeskolen fået tilført ekstra midler.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Jeg kan godt forstå, at fru Rikke Hvilshøj forsøger at tale
udenom og taler om alle de mange bureaukrater, der er blevet ansat til at administrere regeringens mærkelige politik og mange andre ting.
Men det jeg spurgte til var folkeskolen.
Regeringen skriver i sin lille pixibog om finansloven, at det er afgørende for Danmarks fremtid, at der kommer gode fysiske rammer, tidssvarende undervisningsmaterialer og større faglighed.
Hvordan hænger det sammen med, at man skærer ned på folkeskolen?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Regeringen har for hvert år, den har siddet, sikret, at der har været plads til en vækst i den offentlige sektor.
Som jeg også sagde i min tale, har det faktisk betydet, at til og med 2004 vil den offentlige sektor være steget med 13.500 ekstra offentligt ansatte og næste år 16.000 offentligt ansatte.
Det kan man ikke kalde en nedskæring.
7.000 af dem er i dag i den sociale sektor.
Der er blevet flere penge hvert år til den offentlige sektor, og det har der været plads til, fordi denne regering på de statslige områder har sagt: Vi holder det i ro, så vi kan give plads til vækst på den borgernære service, for det har vi prioriteret som vigtigt.
Men der er ikke foretaget nogen nedskæringer.
Jeg tror, fru Line Barfod vil give mig ret i, at man ikke kan sige nedskæringer og så samtidig sige vækst i den offentlige økonomi; det hænger simpelt hen ikke sammen.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Fru Rikke Hvilshøj sagde i sin tale, at man ikke kunne kalde regeringen for en nedskæringsregering, og det er da rigtigt, at hvis man ser det fra regeringens venners side, denne rigmandsregering, der har delt gaver ud til alle sine venner og ladet pengene fosse ud af statskassen på samme måde, som Brixtofte gjorde i Farum til sine venner, så er det rigtigt, at så kan man ikke kalde det en nedskæringsregering.
Hvis man derimod ser det fra almindelige menneskers side
, ser det fra børnenes side, vil fru Rikke Hvilshøj så ikke give mig ret i, at når regeringen sammenlagt i sin levetid har skåret 0,5 mia. kr. på folkeskolen, samtidig med at elevtallet er steget, og så nu bare giver 100 mio. kr. som et plaster på såret, så må man samlet set kalde det for en nedskæring i denne regerings levetid?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jeg har i dag ikke taget stilling til, hvordan vi bruger de omprioriterede midler for finansloven 2006, for i dag behandler vi finansloven for 2005.
Jeg ved godt, at der er forskel - og det er jo sådan set meget dejligt at se - på partierne her i Folketinget, for SF vil bare gerne bygge ovenpå og bygge ovenpå og bygge ovenpå, men det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Og ja, vi har et krav om, at også Miljøministeriet skal levere produktivitetsforbedringer, så vi får rum og luft til nye initiativer, for ellers bliver der ikke plads til nye initiativer; det skal Miljøministeriet også levere.
Og det synes jeg sådan set også er rimeligt at Miljøministeriet skal levere i årene fremover. Men som sagt: Hvor mange penge der så skal kanaliseres tilbage - det er jo en politisk prioritering - til det ene og det andet område synes jeg vi skal overlade til forhandlingerne om finansloven for 2006.
Jørn Jespersen (SF), 2004-09-07:
Det nytter ikke noget, at fru Rikke Hvilshøj bliver ved med at snakke om de ekstra penge, for der kan man jo bare slå op i finansloven, og man kan se på det notat, som Miljøministeriet har udleveret til Folketingets Miljøudvalg, at der er tale om en nettonedgang i bevillingen på 65 mio. kr. til næste år, og den fortsætter så med yderligere 20 og 30 mio. kr. de næste år, sådan at der netto mangler 330 mio. kr. på miljøområdet i 2008, hvis linjen fortsætter.
Og det er nye besparelser.
Det er rigtigt, at de har været forudset i budgetoverslagsårene, men derfor er det da nye, levende besparelser, der gennemføres nu.
Så hold op med den usandhed, der er i at sige, at der er nye penge.
Der er tale om en ompostering inden for et nedskåret budget.
Men tak for svaret.
Det viser sig altså, at Venstres finansordfører ikke står bag det, som den nye miljøminister
har sagt, nemlig at besparelserne ikke fortsætter i 2006.
Fru Rikke Hvilshøj siger, at det gør de.
Jeg har også bemærket mig, at Venstres miljøordfører siger til Information i dag: Vi - uden at vi ved, hvem »vi« er - har besluttet, siger hr. Ejvind Vesselbo, at der ikke skal ske yderligere besparelser for 2006 og fremefter.
Det vil sige, at den nye miljøminister har sagt det, Venstres miljøordfører har sagt det, men Venstres finansordfører kan ikke bekræfte det og vil ikke sikre, at det kommer til at stå i den gældende finanslov.
Det er da en uklarhed, der er ret interessant.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Som jeg har sagt før, er der sådan set ikke nogen nye besparelser på miljøområdet.
Det er gennemførelser af de tidligere finanslove, som er vedtaget.
Det eneste nye, der er i år, er 200 mio. kr. til miljøet over 4 år og en nedsættelse af afgiften på svovlfri benzin med 135 mio. kr. om året.
Jeg vil så godt sige, at jeg mener, at Miljøministeriet fortsat ligesom de øvrige ministerier skal levere produktivitetsforbedringer hvert evig eneste år, for ellers er det, at systemet sander til og vi ikke har nogen penge at omprioritere for.
Jeg mener, det er en meget sund tankegang, at man kræver det af ministerierne, og jeg mener sådan set også, at det er rimeligt, at vi kræver det fremover.
Hvordan vi så prioriterer de ressourcer, der bliver frigivet ved den her omprioritering, og om der skal gå flere midler til miljøet, til forskning, til uddannelse, må bero på nogle drøftelser i forbindelse med de konkrete finanslovfremsættelser og finanslovforhandlinger.
Jørn Jespersen (SF), 2004-09-07:
Jeg er meget enig i, at miljøpolitik ikke kun handler om penge.
Det handler også om, at regeringen har tilladt byggeri af gylletanke i naturområder ned til kystnære områder, og hvis regeringen vil være med til at ændre det igen, så er det helt fint.
Men nu er det altså finansloven, vi taler om i dag, og der er det jo en kendsgerning, at der er tale om fortsatte nedskæringer også til næste år, for fjerde år i træk.
De der ekstra penge, man har forsøgt at sælge, er en ompostering inden for det i forvejen nedskårede budget, og det har den nye miljøminister jo også erkendt, det gik op for hende efter 10 dage i jobbet. Men det, som jeg gerne vil spørge om, og som jeg synes er interessant, er, at den selvsamme nye miljøminister har sagt, at hvis hun fortsat er miljøminister til næste år, vil der ikke komme yderligere besparelser på finansloven for år 2006 og 2007 og 2008, og det er jo interessant, for i det forslag til finanslov, vi behandler nu, er der fortsatte nedskæringer også i år 2006 og 2007 og 2008 indskrevet i budgetoverslagsårene. Derfor er mit spørgsmål: Står regeringen bag det, som den nye miljøminister har sagt?
Er det en samlet regeringsbeslutning, at der til næste år ikke skal skæres mere ned?
Og hvis det er rigtigt, skal det så ikke skrives ind i denne her finanslov?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Det, som regeringen og et flertal sammen med den har sikret, er, at kommunerne har den økonomi, der skal til for at sikre en fortsættelse af det serviceniveau, som de har haft.
Senest med den kommuneaftale, der blev lavet her i forsommeren, og som ligger til grund for kommunernes budgetlægning her i efteråret, er kommunerne tilført 10 milliarder ekstra kroner for at sikre, at serviceniveauet kan fastholdes.
Hvordan kommunerne prioriterer de midler inden for de områder, som de har ansvaret for, vil jeg overlade til det kommunale selvstyre.
Men den her regering har ikke taget 1 mia. kr. ud af daginstitutionsområdet, for det er simpelt hen ikke regeringens ansvarsområde.
Det er kommunernes.
Villy Søvndal (SF), 2004-09-07:
Det forhold, at fru Rikke Hvilshøj gav sig til at snakke om noget andet end det, jeg spurgte om, tager jeg som et udtryk for, at fru Rikke Hvilshøj medgiver, at tallene er rigtige - alt andet ville selvfølgelig også være uklogt - nemlig at man har pillet 1 mia. kr. ud af daginstitutionsområdet, siden den her regering trådte til.
Det kan man se resultaterne af i kommunerne, hvor man indsnævrer åbningstiderne, hvor man sænker normeringen, altså færre voksne i forhold til antallet af børn, selv om daginstitutionerne er det sted, der er bedst til at bekæmpe den negative sociale arv.
Så giver fru Rikke Hvilshøj sig til at snakke om skattelettelser og boligskat, og hvad ved jeg, og det er klart, at når man gør det som ordfører, er det jo selvfølgelig, fordi man medgiver, at tallene er rigtige, at den her regering har beskåret daginstitutionsområdet med mere end 1 mia. kr., og mit spørgsmål til fru Rikke Hvilshøj er så: Vil man ikke godt medgive, at det at komme med 100 mio. kr., efter at man har fjernet 1 mia. kr., sammenvejet betyder, at det er besparelser, det er forringelser, det er dårligere forhold for børn og børnefamilier, der er bundlinjen for den her regerings indsats?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Hvis vi bare tager den udvidede og fleksible barselorlov, så kostede den over 1 mia. kr.
Jeg tror, det er 1,3 eller 1,7 mia. kr. - jeg kan ikke lige her på stående fod huske tallet, men over 1 mia. kr. kostede den udvidede og fleksible barselorlov.
Derudover - jeg har nævnt det før, men jeg kan se, at der er behov for, at jeg remser det op igen - sikrede man mere fleksible muligheder for familien med hensyn til deltid, i det hele taget pasningsordninger.
Skattelettelserne og skattestoppet er for os
også en sikring af børnefamilierne, en måde at skabe ro om deres økonomi på.
De behøver ikke længere at bekymre sig om: Kommer der en ekstra regning næste år på de grønne afgifter, som i særlig grad rammer børnefamilierne? Kommer der en ekstra regning på vores bolig, bare fordi vores bolig går hen og stiger i værdi, som vi ikke kan omsætte, fordi vi ikke har fået øgede indtægter?
Villy Søvndal (SF), 2004-09-07:
Fru Rikke Hvilshøj holdt en meget optimistisk tale.
En af sætningerne lød: Ny lysner det i Danmark.
Det ligger næsten i forlængelse af finansministerens fremlæggelse af finansloven, hvor han sagde - jeg husker det ikke ordret - at det er lettere at være finansminister, end finansministeren troede.
Så må det i sandhed være nemt at være finansminister, så må det i sandhed være nemt at være finanslovordfører for Venstre.
Men, vil jeg spørge fru Rikke Hvilshøj, er det ikke tricktyveri? Er det ikke tricktyveri først at fjerne 1 mia. kr., derefter tilføre 100 mio. kr. og så påstå, at det repræsenterer et fremskridt?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jeg kender ikke den her rapport, så at gå indgående ind i dens vurderinger vil jeg overlade til hr. Torben Hansen og de øvrige miljøordførere, for det er nok der, den mere hører til.
Men overordnet er jeg simpelt hen bare ikke enig i den vurdering, at miljøet har det dårligere, og det er også svært at finde nogle indikatorer for det.
Regeringen fortsætter med at tage miljøinitiativer, med at lave forbedringer for naturen.
Det vil vi blive ved med også i 2005 og i årene fremover.
Torben Hansen (S), 2004-09-07:
Det var jo næsten en forventelig oplistning fra fru Rikke Hvilshøj af nogle initiativer, som alle andre - alle andre end lige regeringen - har sagt er fuldstændig utilstrækkelige.
Det er sådan set også derfor, at oppositionen bredt ikke har villet være med i det, ikke har villet tage ansvaret, for det har simpelt hen været totalt utilstrækkeligt.
Men jeg synes stadig væk, fru Rikke Hvilshøj skylder en forklaring.
Når gode kræfter siger, at grundvandsbeskyttelsen vil blive markant ringere i de kommende år, at beskyttelsen af danskerne, beskyttelsen af vores børn vil blive markant ringere i de kommende år på kemikalieområdet, og at hele naturbeskyttelsesområdet, vores fælles natur, der også skal være til vores efterkommere, vil blive markant forringet de kommende år, så nytter det ikke noget at stå og læse op fra en liste om lidt hist og pist, og at man har forsøgt osv.
Jeg vil gerne bede fru Rikke Hvilshøj forholde sig til de fakta og til, hvad regeringen agter at gøre ved det.
For det er jo ikke hvem som helst, der er kommet med de her bemærkninger.
Det er sådan set Verdensnaturfonden og Deloitte, der klart har påvist et markant ringere beskyttelsesniveau.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Den her regering har taget en række initiativer på miljøområdet, som egentlig ikke har så meget med finansloven
miljøindsatsen.
Vi har taget konkrete initiativer og afsat penge på partikelområdet, på pesticidområdet med at videreføre et varslingssystem, inden for fosforudledningen i landbruget, som er en del af vandmiljøplan III, som Socialdemokraterne åbenbart ikke følte at de ville tage et medansvar for.
På kemikalieområdet er der sat fokus, og regeringen har til forskel fra den tidligere regering endelig fået taget fat inden for hormonforstyrrende stoffer og ftalater.
Der bliver rejst mere skov end nogen sinde før.
Sådan kunne jeg blive ved med en række initiativer, som den her regering har taget for at forbedre miljøet.
Og Miljøstyrelsens egne indikatorer viser, at miljøet har det bedre i dag, end det havde, da regeringen overtog regeringsmagten.
Torben Hansen (S), 2004-09-07:
Det var da meget rart, at fru Rikke Hvilshøj kom med den indrømmelse, at det er 50 mio. kr. om året og ikke 200 mio.
Fru Rikke Hvilshøj sagde også i sit svar til bl.a. hr. Nicolai Wammen, at det her var et spørgsmål om regler og rammer og ikke om penge inden for miljøområdet.
Samtidig med det har vi her i foråret set, at Verdensnaturfonden har fået revisionsfirmaet Deloitte til at gennemgå dansk naturpolitik.
De har gennemgået kemikalieområdet, naturbeskyttelsesområdet og grundvandsbeskyttelsen, og det, som Deloitte entydigt konkluderer, vil jeg gerne læse op: Dette må alt andet lige forventes at føre til en ringere miljøbeskyttelse i Danmark på de nævnte områder de kommende år.
Det vil sige, at denne regering med åbent sind fortsætter besparelserne på miljøområdet, samtidig med at mange gode kræfter siger: Det her går ud over vores fælles grundvand, det går ud over problemer med de kemikalier, der er i vores alle sammens hverdag, og det går ud over vores fælles natur.
Agter Venstre, agter regeringen virkelig ikke at gøre
noget ved børnenes sundhed, ved folks sundhed?