runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Vi har haft diskussioner om, hvor mange politistationer det er nødvendigt at have, hvor store politikredse skal være, og hvor store domstolskredse skal være, og der har været svære beslutninger undervejs.
Samtidig har det jo også været vigtigt, at vi i diskussionen har gjort det klart, hvad betydningen af en døgnåben station er.
Hvad er betydningen af, at man har en lokalstation, og hvordan kan lokalstationen samarbejde med den lokale kommune?
Det, der har været det spændende, og det, der har været det interessante, har været udviklingen i den debat med de forskellige folk, der har været i deputation, når det drejer sig om henholdsvis politistationer og domstole.
Det har for SF været helt afgørende, at vi har kunnet imødekomme ønsker så meget som overhovedet muligt, især når det drejede sig om domstolene.
Det, der jo er det centrale, er, at der for at sikre retssikkerheden ikke skal være flere hundrede kilometer til den domstol, der skal afgøre en lille sag, der drejer sig om nogle få tusinde kroner.
Derfor har diskussionen jo også gået på, hvordan vi kan få domstolene til også at fungere i det lokale område.
For mig at se
har det været afgørende, at vi har haft den her dialog i Retsudvalget med justitsministeren, og det er også vores opfattelse, at vi nu fremover vil kunne se nogle domstole, der også kan fungere på kommunekontoret, når det drejer sig om de mindre sager.
For os har det også været afgørende, at befolkningen langsomt bringes til at forstå, at retssikkerheden og trygheden ved politiarbejdet ikke er, at der er åbent på en station, men at de politifolk, der kender til området, bevæger sig rundt med en indsatsleder i en bil – og at der så i øvrigt er mulighed for at fordele betjente derhen, hvor der er behov for det i lokalområdet.
Også her har vi i diskussionen med de forskellige deputationer kunnet se en udvikling, at man fik øje på: Aha, det er det, det handler om, for når der er en, der bliver slået ned i Algade, så er det vigtigt, at det ikke tager ret lang tid, før politifolkene kommer, og det kan de jo ikke, hvis vi binder to eller fire betjente på stationen.
Det er de diskussioner, der har været så vigtige at tage.
Vi havde forleden dag Fredericia Kommune på besøg, og det er helt klart, at Fredericia Kommune har oplevet, at de er blevet klemt i forhold til Kolding, Horsens og Vejle.
Men med de svar, vi har fået om kravene til beredskabsuddannelsen for politiet, og med den viden, som Fredericia nu har fået om, at de enkelte politifolk hverken er i Kolding eller i Vejle om natten, men i Fredericia, og at de politifolk, der er i Fredericia, er dem, som i øvrigt er tilknyttet lokalstationen i Fredericia – med mindre der sker noget stort i et af de andre områder, hvor politiet også efter nugældende regler jo ville være kørt derhen – så er det centrale ikke desto mindre, at befolkningen nu nemmere og hurtigere kan få fat i politiet, når det er nødvendigt.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-06-02:
Det Radikale Venstre er overordentlig tilfreds med, at det er lykkedes at få en politikreds- og retskredsreform og en tinglysningsreform og en nævningereform igennem med de lovforslag, vi vedtager nu.
Vi har siden 1998 haft forskellige rapporter på bordet i Retsudvalget, og diverse ministerier har beskrevet, hvordan man kunne reformere inddelingen af retskredse og politikredse, sådan at man fik en mere moderne ledelse.
Nu er det lykkedes, og vi er også meget godt tilfredse med, at der er kommet et meget bredt flertal bag disse reformer.
På retskredsreformens område har vi været interesseret i at få fæstnet den faglige styrkelse, hvor man får tredommerembeder i stedet for kun endommerembeder, og dermed også få skaffet den større fleksibilitet, som det giver, når man har flere dommere til stede i hver ret.
Endelig er der tinglysningsreformen, som selvfølgelig er en modernisering, som er på høje tid, og hvor vi efterhånden går over til digitalisering af al tinglysning.
Vi har støttet reformen og arbejdet for den siden 1998.
At det nu er lykkedes, kan vi kun være tilfredse med.
Vi har som sagt ikke mange andre anker end den, vi allerede har nævnt, nemlig at vi har været tvunget til at acceptere, at lovgivningen skal bestemme, hvor der skal være døgnåbne stationer.
Det synes vi stadig væk er en skønhedsplet, men uanset dette stemmer vi med glæde for reformen.
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Det var da meget godt med den tydeliggørelse, fordi jeg synes netop, at vi har været meget aktive, og vi er også tilhængere af, at man får skabt nogle store, stærke enheder rundtomkring, som kan løfte flere ting end hidtil lokalt, i stedet for at man skal have hjælp f.eks. fra rigspolitiet i mange sager.
Det er derfor, vi har arbejdet for, at der kom noget mere fokus på afdelingskontorer og bitingsteder og de to ekstra retskredse, der er kommet ud af reformen.
Morten Bødskov (S), 2006-06-02:
Det, der har været vigtigt for Socialdemokraterne ved den her reform – og det håber jeg også jeg sagde i mit første indlæg – har været at fastholde perspektiverne i det arbejde, som nu har været i gang i 8 år, nemlig at vi får løftet kompetencerne i politiet, og at vi får løftet kompetencerne ved domstolene.
Og det er i de diskussioner, vi har savnet Dansk Folkepartis deltagelse.
Det tror jeg der er bred enighed om i Folketingets Retsudvalg, nemlig at når det gælder perspektiverne for netop kompetenceløftet og koncentrationen i regionale, større enheder, så har vi manglet Dansk Folkeparti i diskussionerne.
Det var det, jeg hentydede til.
Jeg har stor respekt for Dansk Folkepartis øvrige engagement, men jeg synes også, at den her kommentar selvfølgelig skal være med i billedet af, hvad det er, der er foregået.
Men det skal selvfølgelig ikke være et skår i glæden over, at det er en fremragende reform.
Vi er for Socialdemokraternes vedkommende i hvert tilfælde sikre på, at vi nu får et meget bedre politi og nogle meget mere styrkede byretter, som kan løfte sagsbehandlingen i alle dele af landet.
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Jeg tager ordet for bare lige at sige, at jeg står noget uforstående over for, hvorfor hr. Morten Bødskov siger, at Dansk Folkeparti skulle have haft et lavt aktivitetsniveau i forbindelse med den her politi- og retskredsreform.
Jeg har lige fået at vide af fru Anne Baastrup, at vi havde haft et alt for højt aktivitetsniveau, og at vi havde stillet spørgsmål ved ting f.eks. om døgnbemandingen, hvor vi ville have mere døgnbemanding, og at det skulle vi ikke have været så aktive med hensyn til.
Men det er så, hvad det er.
En kendsgerning er det jo, som hr. Morten Bødskov også siger, at det er godt, at vi har kunnet blive enige om noget, som nu skal lægge pejlemærkerne for tingene på politi- og retskredsområdet de næste mange år.
Det var jo det, der blev forsøgt i 1998 af den daværende justitsminister, altså at gå i gang med noget, og det lykkedes så ikke helt, men det er så det, vi kan gøre færdigt nu, og som mange ansatte inden for retterne og politiet har gået og ventet på.
For mange ting er blevet udskudt, fordi man hele tiden har sagt, at nu kommer den her reform snart, og vi kan så først gennemføre det, når reformen kommer.
Nu kommer reformen, og det er i hvert fald godt, at de ting er med.
Det gælder også det SSP-samarbejde, som hr. Morten Bødskov nævnte, det er også en god ting ved reformen, som Socialdemokraterne har været aktive med hensyn til.
Jeg kan ikke helt forstå hr. Tom Behnkes ærinde med at begynde at sætte spørgsmålstegn ved det, vi egentlig er blevet enige om, nemlig at der skal være døgnåbent på de 12 hovedstationer, som det lå beskrevet i regeringens udspil, og at der også skal være døgnåbent på de 10 ekstra stationer i de større byer.
Der kan hr. Tom Behnke selvfølgelig have en holdning til, at det ikke giver tryghed, men der er vi nok ikke enige, for jeg tror, at det giver en tryghed for borgerne, at de ved, at der i hvert fald et sted i byen er lys, og at der er et sted, hvor man kan få undsætning, hvis man har behov for hjælp.
Derudover skal der selvfølgelig være patruljevogne, og dem kan der komme flere af, i og med at der frigøres 800 betjente som en følge af reformen, men jeg vil fastholde, at det er udmærket og godt, at der i de større byer er lys i vinduet; at det ikke kun er inde på værtshuset eller hos taxaselskaberne eller på tanken, der er lys i vinduet, men at politiet også er til at få fat i.
Tom Behnke (KF), 2006-06-02:
For det, der er tilfældet, er jo, at hr. Skaarup er med til at sige til befolkningen, at det giver større tryghed, hvis der sidder betjente på stationen.
Det, at der er betjente på stationen, giver overhovedet ingen tryghed.
Det er i hvert fald en falsk tryghed.
Det, som det kan give i de større byer, hvor der er meget aktivitet også om natten, er en god service over for borgerne, fordi man kan henvende sig på politistationen, men trygheden ligger i, at politiet kommer, når man har brug for politiet.
Og det forudsætter altså, at de ikke sidder inde på stationen, hvis der ikke er nogen grund til at sidde inde på stationen.
Så vi taler om service på den ene side, og vi taler om tryghed på den anden side.
Så er jeg helt enig i, at det, vi har gjort, jo er velovervejet, og det er da rigtigt, at når der fredag og lørdag nat er meget aktivitet i byen, så kan man holde åbent, altså behovsbestemt åbent.
Det kan man på alle stationer i hele Danmark, det er der jo ikke lavet om på.
Men lad være med at blande service og tryghed sammen.
Det er det, jeg appellerer til.
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Jeg regner egentlig med, at hr. Tom Behnke, når vi er færdige med debatten om det her forslag, trykker på den grønne knap og dermed også tilslutter sig, at der skal være fast døgnbemanding på 22 stationer over hele landet.
Det er i hvert fald hr. Tom Behnkes regering, der har været med til at forhandle om og diskutere den sag, og som har syntes, at det var nødvendigt.
Med den logik, som hr. Tom Behnke anvender, om, at vi ikke behøver døgnbemanding, jamen så kunne vi sådan set bare nøjes med ét sted i hele landet, hvor der var døgnbemanding, for det er åbenbart ligegyldigt.
Eller er det måske ikke helt ligegyldigt, om borgerne i større byer med mange indbyggere, hvor der er gang i nattelivet en fredag og lørdag aften, ved, at der henne på politistationen er nogle folk, man kan komme i kontakt med?
Det er rimelig vigtigt.
Hr. Tom Behnke har jo så ret i, at grundlaget for reformen er, at det, at der ikke er døgnbemanding alle steder, og også andre initiativer gør, at man kan frigøre betjente, der så kan være i patruljevognene og komme ud til indbruddene, som man måske ikke har så meget tid til i dag.
Der frigør reformen 800 betjente, og det er jo glimrende, at politiet på den måde kan være hurtigere ude, så responstiderne bliver lavere.
Tom Behnke (KF), 2006-06-02:
Når der nu er tale om et superflot forlig, om nogle fantastiske reformer til glæde både for borgerne og for personalet, så er det egentlig ærgerligt, at hr. Peter Skaarup benytter tredjebehandlingen til at skabe en utryghed ved at påstå, at det, at der er betjente på stationerne, skulle skabe tryghed, for det er jo ikke tilfældet.
Det giver tryghed, hvis man som borger kan ringe efter politiet og politiet så kommer, når man har brug for politiets hjælp.
Hvad nytter det, hvis man sidder derhjemme og der er en indbrudstyv på vej ind ad vinduet, og man ringer til politiet og beder om hjælp, hvis svaret fra politiet er: Vi kan desværre ikke komme, for hr. Peter Skaarup mener, at betjentene skal sidde på stationen og holde lyset tændt, men hvis du kan overbevise indbrudstyven om, at han skal følge frivilligt med ned på stationen, så er stationen åben, og så modtager vi meget gerne en anmeldelse?
Skulle vi nu ikke stå sammen om at sige, at det her er to fantastiske reformer, som vi anbefaler, og som giver tryghed?
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Nu skal man jo ikke lave reformer til gavn for politifolk, ansatte i retterne eller øvrige ansatte – det er godt, at der er gode arbejdsvilkår, det skal der også være – men af hensyn til borgerne.
Borgerne forventer, at i større byer som Slagelse, Hillerød, Herning, Viborg, Silkeborg, Randers, Kolding, Vejle, Frederikshavn og Aabenraa er der døgnbemanding.
Det er ikke en møllesten om politiets hals, for der vil være politifolk, der selvfølgelig kan lave andre opgaver i nattetimerne, rapportskrivning og andet, uden nødvendigvis at være optaget af en eller anden receptionstjeneste.
Men der er nogen på stationen, hvor man kan henvende sig, og der er på de øvrige stationer også mulighed for, at man kan trykke på en knap og komme i kontakt med politiet.
Det er godt, og det synes jeg vi skal fastholde.
For hvert eneste af de steder, man har døgnbemandet, har der været en tæt kontakt til rigspolitiet, og rigspolitiet har sagt, at det er der noget fornuft i.
Der er nogle andre byer, hvor man har sagt, at det nok ikke er nødvendigt, og der har vi så holdt os fra det.
Men jeg synes, at det, man har gjort, er fornuftigt.
Lige til slut vil jeg sige til det med, at fru Elisabeth Arnold siger, at andre regeringer ikke har forsøgt en reform, at jeg husker, at hr. Frank Jensen, tidligere justitsminister, rejste land og rige rundt og forsøgte at få en reform igennem, men stødte på grund.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-06-02:
Det Radikale Venstre synes, det er en god reform, der bliver vedtaget her i dag, og vi stemmer for den, men den har visse skønhedspletter.
En af skønhedspletterne er, at Dansk Folkeparti har fået gennemtrumfet, at der er et vist antal politistationer i landet, som skal holde døgnåbent, uanset hvad politidirektøren, som er ansvarlig for hele området, synes er rimeligt.
Jeg synes, det er virkelig usagligt, at man fra Folketingets side vil blande sig i det, som i virkeligheden burde være politidirektørens kompetence.
Vi ved, at de nuværende politimestre, de kommende politidirektører, vil leve med denne spændetrøje.
Men det ville jo have været smukt, hvis hr. Peter Skaarup havde lyttet til ideen i selve reformen, nemlig at der bliver givet større beføjelser til de enkelte politidirektører, som i større omfang kan flytte rundt på deres personale og beslutte, hvor i kredsen der skal være døgnåbent, altså hvor i kredsen der skal være ekstrabemanding.
Det er jo det, der er ideen i selve reformen, nemlig at politidirektørerne får større beføjelser til at flytte rundt med deres personale og bemande de stationer, hvor der lige i øjeblikket er brug for ekstra bemanding.
Det giver Dansk Folkepartis indrømmelse ikke plads til, og derfor synes vi, det er usagligt.
Vi stemmer selvfølgelig for reformen, fordi det er en god reform, men der er visse skønhedspletter, og dem står Dansk Folkeparti for.
Morten Bødskov (S), 2006-06-02:
Som justitsministeren rigtigt nok siger hernede foran talerstolen, så synes jeg, det er vigtigt, at vi bevarer den gode stemning.
Og jeg synes faktisk også, at det er meget ærgerligt, at den her afsluttende debat øjensynligt er ved at gå op i forsøg på at tilskrive sig en ære for den her reform, en tilskrivelse, som jeg ret beset ikke mener at der er hold i.
Vi vælger i Socialdemokratiet at tolke hr. Peter Skaarups meget høje aktivitetsniveau lige nu i den her afsluttende fase som en modsætning til det ellers ret lave aktivitetsniveau, vi har set fra hr. Peter Skaarups side i de snart halvandet år, vi jo reelt har drøftet det her meget intenst.
Det var jo den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, som i slutningen af 1990’erne, nemlig i 1998, jo både for domstolsreformens vedkommende og for hovedprincipperne i den nuværende politireforms vedkommende udstak retningslinjerne for, hvor dansk politi og danske domstole skulle bevæge sig hen.
Vi er meget tilfredse med, at Folketinget nu ender med at indgå en meget bred aftale om en så vidtrækkende reform.
Vi har fra Socialdemokratiets side fra starten lagt vægt på, at når det gælder politiets fremtidige struktur, så var det yderst væsentligt, at vi fik sikret den lokale beslutningskraft og en langt bedre lokal forankring af politiet, end tilfældet var i regeringens oprindelige udspil.
Det er rigtigt, at der var anstrøg til det i regeringsudspillet.
Det har været vigtigt for os, ikke mindst når vi ser kriminalitetsudviklingen, at politiets lokale forankring, en deltagelse i det kriminalpræventive arbejde og en stærkere indsats mod kriminaliteten i lokalsamfundene blev styrket med reformen.
For domstolenes vedkommende har det været vigtigt for os, at vi har kunnet sikre, at folk selv med små sager ikke skal ud på timelange ture for at komme til deres nye centrale, lokale ret, som det vil være.
Det er helt afgørende for os, når vi taler om fremtidens politi og fremtidens domstole og måske ikke mindst i forbindelse med politiet, at det handler om borgernes tillid til systemet, at det handler om borgernes tillid og tiltro til, at politiet er der, når der er behov for det, og at når man har en sag, man skal have behandlet ved domstolene, ja, så sker det på den bedst mulige måde.
Derfor er det samlede kompetenceløft, som sker af både politi og domstole, helt centralt.
Der sker en for politiets vedkommende regional koncentration.
Det samme er tilfældet for domstolene.
Så samlet set er Socialdemokraterne meget tilfredse med resultatet af reformen.
Vi synes, at det endelige resultat også med de ti nye stationer, som så ved anderledes arbejdstilrettelæggelse får mandskab på stationerne døgnet rundt, er et udmærket kompromis, således at vi kan sikre, at befolkningen i alle større byer og i alle grene af landet får en jævn, god politibetjening, således at vi kan få forbedret indsatsen mod kriminaliteten og kan få styrket sagsbehandlingen ved domstolene.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Det var en faktuel oplysning til hr. Kim Christiansen om, hvordan lovforarbejdet har været op til fremsættelsen, og om den diskussion, der var, hvor statsministeren og hr. Jens Rohde gik ud og forklarede, hvordan de oplevede spørgsmålet om tv-overvågning.
Så vil jeg endnu en gang gentage: SF ønsker på alle mulige måder at beskytte samfundet mod terrorister.
Vi ønsker at sikre, at det danske samfund er en retsstat, som i betydelig grad er sikret mod terrorister.
Dette problem har justitsministeren bare ikke levet op til at løse, idet hun ikke har dokumenteret, hvad der er brug for.
De myndigheder, der i øvrigt lagde op til de 49 forslag, skrev jo i indledningen, at den danske lovgivning i og for sig er god nok.
Så det er der, vi har problemet.
Kunne vi dog for søren ikke få en dokumentation for, hvad det var, det var nødvendigt at ændre for rent faktisk at forhindre, at der kommer terrorisme til Danmark?
Kim Christiansen (DF), 2006-06-02:
Jamen jeg ved ikke rigtig, hvor meget fru Anne Baastrup sådan opfatter af, hvad der foregår i salen.
Jeg har faktisk fulgt hele debatten her, så jeg ved ikke, hvor hun skulle have den opfattelse fra, at jeg ikke har fulgt den.
Jeg er bare nødt til igen åbenbart at konkludere, at SF ikke rigtig vil noget her.
De vil godt sige, at alt, hvad vi andre ligesom går og finder ud af, er noget skidt og noget ragelse, men ud over det så vil de ikke noget.
Jeg er da glad for, at fru Anne Baastrup endelig er blevet opmærksom på, at de ting, vi påpeger omkring overvågning, rent faktisk også står i lovforslaget.
Så bare én ting, der ligesom slog mig lidt: Fru Anne Baastrup var jo inde på, at med hensyn til tv-overvågning var der så nu et udvalg, der arbejdede på, at det var noget, der skulle indføres til efteråret.
Er det sådan, at man skulle opfatte det på den måde, at fru Anne Baastrup mente, det var en mangel i forslaget, og at det skulle have været noget, vi skulle have indført nu?
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Hvis hr. Kim Christiansen havde læst SF’s betænkningsbidrag, hvis hr. Kim Christiansen havde hørt, hvad jeg havde sagt, og hvis han i øvrigt havde fulgt med under lovbehandlingen,
så ville han have vidst, at SF ikke på noget tidspunkt har anfægtet den bestemmelse, hvorefter politimesteren kan gå ind og stille krav til tvovervågningens kvalitet.
Det må han godt, vi har ikke nogen problemer med det.
Grunden til, at vi havde denne voldsomme debat, før lovforslaget blev fremsat, var jo netop, at justitsministeren ville indføre tv-overvågning på gader og stræder, ligesom man har i London.
Det var der flere folk, herunder statsministeren og hr. Jens Rohde, der ikke mente skulle gennemføres.
Det er skudt til hjørnespark, og derfor er det ikke en del af dette lovforslag.
Det er meget bekymrende, hvis Dansk Folkeparti nu mener, at der åbnes for tv-overvågning, for hvad skal vi så gøre næste gang?
Så kan man jo risikere, at Dansk Folkeparti kræver nogle ting, som er gennemført, og så bliver det jo ret vildt til sidst.
Kim Christiansen (DF), 2006-06-02:
Det er jo sjovt.
Når jeg sidder og lytter til fru Anne Baastrup, så er jeg også nødt til ligesom at prøve at aftvinge et svar om, hvorvidt det er korrekt, at der i det her lovforslag bl.a. står noget om en pålæggelse af overvågning og kvaliteten af overvågning, og at forslaget dermed vel også til en vis grad omhandler overvågning.
Kan fru Anne Baastrup bekræfte det?
Det ville vi da gerne have en bekræftelse på.
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Jamen undskyld mig, der er da noget, fru Anne Baastrup fuldstændig tager fejl af her.
Fru Anne Baastrup bruger sit indlæg under tredjebehandlingen til at tordne mod overvågning og mod, at det, der foregår, er forfærdeligt, og at den her lov slet ikke duer.
Bagefter bliver der sagt fra talerstolen, at det her lovforslag slet ikke handler om overvågning.
Der er altså et eller andet, der er hoppet fuldstændig af for fru Anne Baastrup.
Det her forslag handler faktisk om overvågning.
Hvis man læser forslaget, så ved man også, at politiet får udtrykkelig hjemmel til at henstille til, at offentlige myndigheder eller private udnytter deres adgang efter gældende lovgivning til at foretage tv-overvågning, og at et flertal lægger vægt på, at politiet får hjemmel til at meddele pålæg med hensyn til den tekniske kvalitet af tv-overvågningen.
Så det her forslag handler om overvågning, og det er godt.
Spørgsmålet er, om vi ikke skulle føje lidt mere til, for det er der behov for i kampen mod terrorisme.
SF har ikke noget alternativ, kunne jeg forstå.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Det her lovforslag vedrører ikke overvågning.
Det er det ene.
Det næste er, at den overvågning, der har været i London, som har ført til, at man fandt ud af, hvem det var, der gjorde det, kan vi også efter gældende regler indføre i Danmark, hvis DSB og Banestyrelsen vil, hvis det altså er sådan, at de forskellige firmaer, der sælger juice, var det vist i London, også indfører den der overvågning.
Det er jo det, det drejer sig om, det er jo privat overvågning, der har ført til, at de mennesker, som i øvrigt ikke blev forhindret i at sprænge de bomber – der døde mennesker, det blev ikke forhindret – kunne findes.
Vi havde den her konference – jeg ved ikke, om hr. Peter Skaarup kan huske det – hvor vi havde en lang række gode bud på, hvordan man forhindrer, at folk placerer sig i den marginale situation, at de vil begå de her voldsomme og forfærdelige forbrydelser.
Det handler om involvering, inddragelse og sikkerhed for, at de ikke bliver opfattet som udskud, altså at de ikke bliver opfattet som det, som Dansk Folkeparti hele tiden forsøger at få dem til at opfatte sig som: udskud.
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Jeg vil godt spørge fru Anne Baastrup: Hvordan mener SF vi skal bekæmpe terrorisme?
Hvis man ser på, hvad der foregik i London i sommeren 2005, så var det jo et fantastisk godt redskab, de havde i den overvågning, der var.
Man kunne spole tilbage og se, at nåh ja, det var jo de her personer, der havde det her netværk, og som var nede i undergrunden at stille de bomber, der er tale om, som medførte den her død og ødelæggelse.
Hvad er alternativet, vil jeg spørge fru Anne Baastrup.
Skulle vi ikke netop gøre det samme i Danmark?
Det gør vi jo ikke engang med det, der er på dagsordenen nu.
Det håber vi i Dansk Folkeparti at vi kommer til.
Skulle vi ikke gøre det samme i Danmark, sådan at hvis det måtte ske i København, så kunne vi også se tilbage på, hvem det var, og lynhurtigt få fat i det netværk, der stod bag det terrorangreb, der var tale om?
Så hvad er det, SF vil, hvad er SF’s alternativ?
Det tror jeg ikke der er.