runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvis Folketinget vedtager det forslag, fru Carina Christensen har fremsat, er det så regeringens agt at arbejde for at gennemføre den vedtagelse?
Det går jeg naturligvis ud fra, og det vil sige, at så ved embedsmændene, at deres arbejde skal ende med den konklusion, som et flertal i Folketinget har vedtaget.
Det vil sige, at de embedsmænd, der nu skal sidde og vurdere lovgrundlaget, skriver med ført hånd, for de ved, hvilken konklusion der skal stå nederst på det notat om grundlovsspørgsmålet, som de skal skrive - jamen sådan er det jo, hr. minister!
Man må jo formode, at embedsmændene loyalt forholder sig til, hvad et flertal i Folketinget og regeringen pålægger dem, naturligvis medmindre det er embedsmænd, der siger: Vi vil ikke medvirke til ulovligheder.
Det kan jo også tænkes, og det går jeg også ud fra at de vil sige.
Men det er altså bare sådan, at de bliver sat til at lave et bestillingsarbejde, hvor den juridiske konklusion er givet på forhånd, nemlig at det skal kunne lade sig gøre, og at det ikke må kaldes ekspropriation.
Ministeren er virkelig ude på dybt vand - meget, meget dybt vand!
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-10:
Jeg synes, jeg har tilkendegivet her fra Folketingets talerstol mere end én gang, at vi ikke ønsker at fremlægge forslag, der indebærer ekspropriation af almene boliger.
Regeringen værner om den private ejendomsret, og derfor kan jeg bekræfte over for fru Lissa Mathiasen, at der bliver ikke tale om ekspropriation.
Vi har i regeringsgrundlaget tilkendegivet noget om råderetten.
I dag har vi en diskussion her i Folketingssalen om fuld råderet, og hvad er så fuld råderet?
Det, vi forsigtigt har sagt fra regeringens side, er, at råderetten over den bolig, man bor i som lejer, kunne medføre, at man kunne få lov til at overtage den som ejer- eller andelsbolig.
Hvad der nøjagtig har stået i de enkelte aviser de enkelte dage, kan jeg ikke bekræfte her fra Folketingets talerstol, ud over at jeg kan sige: De vurderinger, der foreligger, vil fremkomme, og vi fremlægger ikke noget, som er i strid med grundloven.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Jeg synes også, det udvikler sig til en ganske interessant debat, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Ud over det, der er fremsat som en vedtagelse, og som i og for sig kan være klart nok, hvad er så ministerens holdning til de tilkendegivelser, der kom fra den konservative ordfører, bl.a. at meningen er, at man skal have nogle penge, som kan overføres til nybyggeri?
Det er jo faktisk ikke helt korrekt, som hr. Keld Albrechtsen sagde, at det er et spørgsmål om ekspropriation.
Det er faktisk et spørgsmål om at gå et skridt videre end ekspropriation, når man ikke engang kompenserer de skadelidte fuldt ud for deres tab, men faktisk får en ekstra gevinst ud af det.
Det kunne være meget interessant at høre ministerens holdning: Er han enig med den konservative ordfører i, at det er dét, som ligger i planerne om at sælge de almene boliger?
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Nu er det jo hverken Socialdemokratiet, Enhedslisten eller SF, der har fremsat den vedtagelse, som giver anledning til denne debat, men det er heller ikke os, der har ønsket at starte en debat om salg af boliger her i dag.
Det var faktisk ministeren selv og regeringspartierne.
Men netop på den baggrund og set i lyset af, at vi ikke har haft mulighed for at få så meget som én linje sendt over i Boligudvalget, til trods for at der har stået så meget i medierne, som der har, vil jeg godt spørge: Kan ministeren bekræfte det, der stod bl.a. den 7. februar og 8. februar om Kammeradvokaten og Justitsministeriets udtalelser vedrørende det grundlovsstridige?
Punkt 1: Kan ministeren bekræfte, at det er korrekt?
Punkt 2: Vil ministeren drage omsorg for, at det nu kommer over i Boligudvalget, så vi får en mulighed for at kunne tage denne diskussion på et lidt mere ordentligt grundlag?
Vil ministeren drage omsorg for det?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Tak for det, formand.
Nu kan det jo være, at ministeren ikke har haft noget at gøre med udarbejdelsen af forslaget til vedtagelse.
Det håber jeg da ikke, for han ville bevæge sig dybt ud i grundlovsproblemer, hvis han havde været involveret i det,
så det må jeg indtil videre antage at han ikke har. Men hvorfor står der så ikke noget i vedtagelsen om de præciseringer: at det ikke må føre til ekspropriation, at det ikke må føre til, at det er en ret for hver enkelt lejer?
Jeg kan godt forklare, hvorfor de ikke står der.
Det er, fordi man i øjeblikket har embedsmænd siddende til at skrive sig rundt om problemerne og til at lave nørklerier med grundloven.
Jo, det har man, men vi kan bare ingenting få at vide om, hvad der foregår.
Vi ved, at der ligger en henvendelse fra Kammeradvokaten, som har frarådet regeringen at gøre det - det ved vi fra pressen - og vi ved, at der sidder en embedsmandsgruppe og forsøger at strikke noget sammen, så man kan komme uden om grundlovens paragraffer.
Jeg synes, det her er betænkeligt, og vi må bede ministeren lægge det hele på bordet og få Folketinget orienteret om det her, inden ministeren ryger ud i noget, der kan ende med at bringe ham for en rigsret.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-11:
Jeg tror, at måske især kvinderne kan være glade for, at det ikke er hr. Troels Lund Poulsen, der er med til alle jobsamtaler i Danmark, men bortset fra det må jeg sige, at jeg synes, at hr. Troels Lund Poulsen kommer ud i nogle mærkværdige tilkendegivelser fra talerstolen her i dag.
Tidligere i debatten, og det vil jeg sådan set godt gå tilbage til, nu har jeg hørt meget på hr. Troels Lund
Poulsen,
sagde ordføreren på Venstres vegne, at Venstre er imod positiv særbehandling.
Det kom helt blankt tidligere, og det er jo det, som forslaget fra Kristeligt Folkeparti rent faktisk omhandler.
Derfor må jeg egentlig spørge: Betyder den helt principielle tilkendegivelse fra Venstres side, at Venstre sådan set mener, at ligestillingsministeren jo lige så godt kan pakke sammen i forhold til at se, hvem der kommer til at sidde i forskellige råd og nævn?
Uanset at man ikke i dag skal udvise positiv særbehandling i den sammenhæng, så er ligestillingsministeren jo inde over de sager for at holde lidt øje med, hvordan kønsfordelingen er i de forskellige råd og nævn.
Mener Venstre, at den arbejdsopgave kan ligestillingsministeren lige så godt fralægge sig?
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-11:
Hvis vi starter med fru Pernille Rosenkrantz-Theil, så kom fru Pernille Rosenkrantz-Theil med statistiske beregninger, som jeg ikke har haft mulighed for at undersøge om er korrekte eller ej, så det er ud fra dem, vi diskuterer nu.
Men jeg har trods alt også viden om, at der er langt flere kvinder, der nu søger ind på universitetet, og som bliver uddannet, og det synes jeg er utrolig godt.
Det vil jo også betyde, at der vil komme flere kvinder i ledende stillinger, men det er jo en udvikling, som vi ser.
Det er jo ikke sådan, at der pr. definition i historisk tid har været flere kvinder, der har fået en længerevarende uddannelse.
Det har jo også været et problem i hele ligestillingsdebatten, at kvinderne har haft en dårligere uddannelse end mænd.
Det er jo så heldigvis nu ved at forandre sig, og det får da også en indflydelse på det, vi diskuterer i dag, nemlig at sikre, at der kommer flere kvinder i offentlige topjob og i private toplederstillinger.
Lad mig bare igen henvise til den undersøgelse, som også står i den perspektivplan, som vi diskuterede for 10 dage siden, nemlig at virksomhederne nu er langt mere bevidste om vigtigheden af, at kvinder også bliver en del af lederteam med en langt mere central placering, end de har haft før, for det kan man jo se fra undersøgelser betyder, at virksomhederne klarer sig bedre end de virksomheder, de konkurrerer med, og det har da også en betydning. Så til fru Karen Klint, som spørger, hvordan og hvorledes verden ser ud i forhold til, om jeg kan nævne nogen mænd, der er blevet prioriteret på grund af deres køn.
Jeg kan blot sige, at jeg synes, det er meget, meget centralt, at man ikke vælger folk, fordi de har et bestemt køn, men ud fra deres kvalifikationer, men jeg er jo af gode grunde ikke med til alle jobsamtaler i Danmark,
og derfor kan jeg jo ikke vide, hvordan og hvorledes man ansætter forskellige mennesker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-11:
Nu kom vi så langt, at vi fik slået fast, at kvinder er mere kvalificeret, i hvert fald de, som får de akademiske uddannelser, end de mænd, der får akademiske uddannelser.
Så langt så godt.
Så er det bare, at jeg stadig væk ikke forstår, og det synes jeg ikke rigtig jeg fik svar på, at når kvinderne nu søger lederstillingerne - jeg taler ikke om den gruppe kvinder, som vælger at gå derhjemme med deres unger eller tone lidt ned for ambitionerne, mens de får børn - og når de er bedre kvalificeret end deres mandlige modspillere, at det så stadig væk er mændene, der bliver udpeget til lederstillingerne. Det begriber jeg ikke, og det eneste svar, jeg kan komme frem til, er, at det er mændene, der sidder og udpeger mændene.
Det har intet med kvalifikationer at gøre, det har noget med køn og traditioner at gøre.
Karen J. Klint (S), 2003-04-11:
Nu har vi hørt hr. Troels Lund Poulsen tale meget om kvalifikationer.
I første del af talerækken var det noget
med, at der altid er en lille forskel, så der aldrig er nogen, der er helt lige, og derfor vælger man ud fra kvalifikationer. Nu gik det sidste indlæg ud på, at kvinder faktisk ofte har bedre kvalifikationer end mænd.
Jamen hvorfor er det så, de ikke bliver valgt?
Altså hvis man først på dagen skal vælges på grund af kvalifikationer og senere på dagen faktisk er bedre kvalificeret, hvorfor bliver man så fortsat ikke valgt? Vi har ikke rigtig fået svaret om de der mænd, der føler sig nedværdiget, fordi de bliver valgt.
Et andet tema kunne måske være: Gad vide, om sundhedsvæsenet havde set anderledes ud rent ledelsesmæssigt, hvis der var lidt flere mandlige overlæger, der kunne acceptere en kvindelig sygeplejerske som leder og chef?
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-11:
Først vil jeg gerne starte med at sige tak til fru Pernille
Rosenkrantz-Theil, fordi fru Pernille Rosenkrantz-Theil på den måde gav svaret til fru Anne Grete Holmsgaard, for fru Pernille Rosenkrantz-Theil har nu faktisk dokumenteret fra Folketingets talerstol, at kvinder er bedre kvalificeret end mænd. Det vil jeg ikke diskutere.
Jeg er helt enig i, at undersøgelser viser, at ja, vi har utrolig mange dygtige kvinder.
Nogle vil sågar sige, der er langt flere dygtige kvinder, end der er mænd, og det er jo ganske korrekt.
Der er også langt flere kvinder, der nu kommer ind på videregående uddannelser, og det betyder jo også, at ser vi bare en smule længere frem end til i morgen, så vil der være langt flere kvinder, som af den grund selvfølgelig kommer ind på arbejdsmarkedet, som får de ledige stillinger, ligesom vi ser i Sverige og i andre nordiske lande, hvor antallet af kvinder, der bliver udpeget til skoleinspektører, er stærkt stigende.
Det kommer vi også til at opleve i Danmark.
Så derfor vil jeg sige, at vi jo allerede nu ser, at kvalifikationerne spiller ind.
Det kunne jeg aldrig drømme om at sige, aldrig, men jeg vil bare sige, at der jo heldigvis også er forskel på kvinder og mænd, og det er vi mange der sætter pris på der er.
Men den forskel, man også skal se på, som jeg mener er meget menneskelig, er, at der også er forskelligt ambitionsniveau.
Der er også forskellige tidspunkter i livet, hvor man har lyst til at gøre karriere, og der er også forskel på, hvad man så rent faktisk vil bruge de muligheder, man har, til.
Det betyder jo ikke, at lykken og det bedste her i livet er at få et job til en høj løn på arbejdsmarkedet. Hvem siger, at man har ambitioner om det?
Jeg vil i hvert fald ikke gøre mig til smagsdommer over det og så sige, at det er lykken for alle mennesker - på ingen måde.
Til fru Bodil Kornbek: Jeg er glad for, at fru Bodil Kornbek nu også erkender, at kvalifikationerne er det vigtigste.
Det synes jeg har været en opmuntring i denne her debat, som jeg sætter stor pris på.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-11:
Altså jeg må lige slå fast en gang for alle, at jeg ikke i dag eller på noget andet tidspunkt har udtalt, at det ikke skulle være kvalifikationer.
Så hvis der er nogen, der har myter og fordomme her, så må det altså være hr. Troels Lund Poulsen.
Vi har hverken talt om kvoter, manglende kvalifikationer eller noget som helst.
Det er slet ikke det niveau, vi er på.
Når det er sagt, så er det, jeg egentlig synes, fru Anne Grete Holmsgaard har en pointe.
Når mænd får job som skolelærere, er der jo ikke én, der vil spørge om kvalifikationerne, fordi de er der faktisk næsten bare på grund af kønnet.
Der er mangel på mænd, man vil så gerne have, at børn skal møde mænd i daginstitutionerne.
Så er der to ansøgere, en kvinde og en mand, så skal manden godt nok være ringe, hvis han ikke får den stilling. Der er ikke én, der vil sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt kvalifikationerne er i top.
Er det ikke korrekt, at der faktisk sker
positiv særbehandling allerede nu inden for visse områder, især når det er til gavn for mændene?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-11:
Mænd sidder ikke og udpeger mænd, siger hr. Troels Lund
Poulsen, og samtidig med det siger han, at det jo er kvalifikationerne, det handler om. Så vil jeg gerne spørge hr. Troels Lund Poulsen, hvordan han forklarer det forhold, at den største andel af dem, der kommer ud fra de danske universiteter, er kvinder, ikke mænd, og at de kvinder, der kommer ud fra de danske universiteter, får højere karakterer end mændene, men at det fortsat er unge mænd, der bliver foretrukket til lederstillingerne inden for det offentlige og det private.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-11:
Jeg kan forstå, hr. Troels Lund Poulsen ikke vil svare.
Det er selvfølgelig også meget pinligt at skulle svare på det.
Hvis man tager den logiske følgerække af det, hr. Troels Lund Poulsen sagde heroppefra, så må vi konstatere, at som situationen er i dag, er kvinder simpelt hen dårligt kvalificeret.
Det må jo være det, der er konklusionen, for ellers ville de sidde på nogenlunde halvdelen af jobbene på alle niveauer rundtomkring.
Det må jo være konklusionen af det.
Så jeg vil gerne have at vide, om det virkelig er hr. Troels Lund Poulsens konklusion, at kvinder simpelt hen er dårligt kvalificeret.
Jeg kan forstå, at hr. Troels Lund Poulsen havde glemt eller måske fortrængt, hvad jeg havde spurgt om, så jeg prøver lige en gang til: Kan hr. Troels Lund Poulsen nævne nogen eksempler på mænd, der har oplevet det ydmygende eller uværdigt, at de har fået et job i kraft af, at de var mænd?
Bare et par eksempler.
Jeg har aldrig hørt om det.
, bare fordi jeg var mand.
Jeg har simpelt hen aldrig hørt det.
Men hvis hr. Troels Lund Poulsen har hørt om det, så hører jeg meget gerne om det.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-11:
Til hr. Naser Khader: Det er ganske korrekt, at det kan være nødvendigt nogle gange at lave nogle særlige initiativer, og det erkender jeg også at det kan være i forhold til det, hr. Naser Khader spørger om indirekte, nemlig om folk med en anden etnisk baggrund også skal behandles på en anden måde, og at der skal gøres noget for at styrke deres muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Ja, det kan være nødvendigt at gøre en særlig indsats.
Men det er vigtigt, at kvalifikationerne er det, som står i højsædet.
Det er det altså også, når man diskuterer ligestilling, og det vil jeg gerne slå fast her i dag.
Jeg glæder mig over, og jeg noterer mig, at fru Bodil Kornbek nu også mener, at det er kvalifikationerne, der tæller.
Jeg synes, det er aldeles fremragende, at fru Bodil Kornbek siger det.
Så vil jeg også sige til fru Bodil Kornbek med hensyn til, om Venstre vil foreslå, at man ophæver det, eller vil tage kontakt til ligestillingsministeren i forhold til den bekendtgørelse, hun har i høring: Nej, det vil Venstre ikke.
Jeg synes, som jeg også har svaret hr. Naser Khader, at det kan være fornuftigt nok at se på nogle særlige initiativer, også for at sikre, at kvinder bliver bedre stillet, og for, at mænd også kan blive bedre stillet i nogle af de job, hvor mænd er underrepræsenteret.
Der findes jo altså også job, som man må sige er meget stærkt kvindedomineret.
Der er det selvfølgelig også fornuftigt og vigtigt, og det har jeg også sagt i den debat, vi havde for 10 dage siden, at man har en bred repræsentation.
Det er til gavn for alle i samfundet, at det ikke kun er én gruppe, der sidder på magten.
Men til den myte, man forsøger at skabe ved at sige, at kvinderne er sat tilbage, at kvinderne ingen muligheder har for at komme ind på arbejdsmarkedet, og at man i bund og grund ikke tror, at der er nogen mænd, der vil tillade, at kvinder får indflydelse på samfundet, må jeg bare sige, at jeg er helt uenig i den holdning, der bliver givet udtryk for.
Det er jo ikke sådan, som fru Anne Grete Holmsgaard tidligere i debatten har sagt, at mænd sidder og udpeger mænd.
Det er det jo heldigvis ikke.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-11:
Skal vi nu ikke prøve at udrydde alle de her fordomme og forudindtagede meninger, vi kan have?
Der er ikke én her, der har talt om kønskvotering, må jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen.
Om kvalifikationer: Der er jo ikke en eneste her, der har sagt, at man skal være ukvalificeret til at tage sig et job.
Tværtimod går vi jo alle sammen ind for, at det er kvalifikationer, der tæller.
Vi har jo ikke sagt andet.
Med hensyn til positiv særbehandling skal jeg så forstå Venstres holdning således, at man faktisk nu vil komme med et forslag, beslutningsforslag, lovforslag, der ophæver gældende regler?
Ministeren var jo sådan set inde på, at hun syntes, det var et besynderligt forslag, for hun havde mulighed for det.
Vil Venstre sørge for, at den mulighed så ikke eksisterer mere?
Det synes jeg kunne være rigtig interessant at få svar på.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-11:
Ja, så er vi jo her igen, kan jeg sige hr. Jann Sjursen.
Jeg er ked af, at hr. Jann Sjursen ikke har haft mulighed for at høre alle mine svar, for jeg har faktisk svaret på tidligere i debatten, om Venstre støtter, at man skulle sige til ligestillingsministeren, at der ikke skulle laves nogen særlige initiativer.
Nej, det støtter Venstre selvfølgelig ikke.
Det er meget fornuftigt, at man ser på særlige initiativer, men det er centralt at se på, at det ikke er positiv særbehandling i den form, at det er kønnet, der er vigtigere end kvalifikationerne.
Der er det bare, at jeg konstaterer, at der er vi så uenige, men det glæder mig da, at hr. Jann Sjursen fra talerstolen meget markant siger, at det er det, der er forslaget fra Kristeligt Folkeparti, for fru Bodil Kornbek har jo netop sagt noget andet her fra talerstolen, nemlig at det ikke er sådan man skal forstå forslaget.
Nu forstår jeg på hr. Jann Sjursen, at det, som hr. Jann Sjursen forstår ved forslaget, er, at positiv særbehandling betyder, at hvis der er en stilling, hvor man har to, der er lige kvalificerede, og man kommer i den situation, at man skal vælge imellem dem, så skal man vælge det underrepræsenterede køn.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-11:
Det er altså meget, meget kedeligt at høre den konservative ordfører, som oven i købet selv er kvinde, stå og sige heroppefra, at der er ikke noget værre, end hvis man bliver ansat eller valgt, fordi man er kvinde.
Det er jo at bygge videre på myten om, at man ikke har nogen kvalifikationer.
Man bliver selvfølgelig valgt i den situation, både fordi man har kvalifikationer, og fordi man er kvinde, og det er nu engang også en kvalifikation at være kvinde, hvis det er sådan, at mænd er helt dominerende på den pågældende arbejdsplads, ligesom det er en kvalifikation at være mand, hvis kvinder i øvrigt er dominerende inden for et arbejdsområde.
Så jeg synes, fru Helle Sjelle må øve sig i at tage fat i den faktisk gode tradition, der har været i Det Konservative Folkeparti, som jo har haft nogle ganske dygtige kvindesagsforkæmpere gennem tiderne, og lade være med at falde i den fælde, som hele tiden er den fælde, der bliver sat ud: Nå, men kvinderne bliver bare valgt, fordi de er kvinder.
Nej, mændene bliver bare valgt, fordi de er mænd.
Det er det, det handler om.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-11:
Jeg beklager, at hr. Jann Sjursen ikke har haft mulighed for at høre den ligestillingsdebat - det går jeg ikke ud fra at hr. Jann Sjursen har - som vi havde for 10 dage siden, hvor vi også diskuterede hele den her problemstilling vedrørende ligestilling.
For mig at se, vil jeg gerne sige til hr. Jann Sjursen
, er det meget nødvendigt, at man selvfølgelig tilstræber, at der i de udvalg, man udpeger, også sidder kvinder - det er jo meget centralt, at man har en bred sammensætning, det har jeg også talt for gentagne gange i dag - men for mig at se skal man ikke udpege folk på baggrund af deres køn, men på baggrund af deres kvalifikationer. Og så tror jeg ikke, jeg har mere at tilføje.
Helle Sjelle (KF), 2003-04-11:
I Det Konservative Folkeparti lægger vi meget vægt på, at mænd og kvinder skal have de samme muligheder, bl.a. i kraft af adgang til at udfolde og benytte deres forskellige forcer og kvaliteter aktivt, men der er faktisk ikke noget værre end som kvinde at få at vide, at man er valgt til det pågældende job eller udvalg, fordi man nu er kvinde, og ikke på grund af de kvalifikationer, man har.
Derfor støtter vi heller ikke Kristeligt Folkepartis forslag om at indføre positiv særbehandling i staten.
Muligheder handler jo heller ikke kun om ansættelser, men om mange andre ting på arbejdspladsen både i den private og i den offentlige sektor.
I den forbindelse er det vigtigt at være opmærksom på, at ligebehandlingsloven og ligestillingsloven jo allerede i dag giver mulighed for, at der kan tages initiativer, der kan være med til at styrke kvinders og mænds reelle muligheder, og ministeren har allerede i dag mulighed for at gribe ind og bede om en god forklaring og begrundelse for, at der i en konkret sag synes at være sket en mangelfuld ligebehandling.
Som jeg har været inde på ved tidligere debatter her i Folketinget, har vi efter Det Konservative Folkepartis opfattelse et godt og velfungerende system til at sikre og fremme ligestilling i Danmark.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-11:
Forbedring eller ej, det er jo altså en del af dansk lovgivning, det her forslag.
Vi vil bare gerne sætte fokus på, at mulighederne er der, og at ministeren faktisk efter vores mening skal bruge de muligheder, og det med »skal« mener jeg er en forbedring.
Igen - og jeg bliver nødt til at pointere det - er der jo ikke tale om, at man som kvinde skal føle: Uha nej, nu er jeg blevet valgt på baggrund af mit køn osv.
Egentlig er det her jo ikke et spørgsmål om, om man er kvinde, eller man er mand, det er et spørgsmål om, at arbejdsgiveren, når der er to lige kvalificerede ansøgere, så vælger den, som er underrepræsenteret på arbejdspladsen.
Om det så er en mand eller en kvinde, er fuldstændig ligegyldigt.
Det, der er interessant i hele den her debat, er jo, at alle nævner kvinderne: Uha nej, de kan ikke lide ..., og de bryder sig ikke om ..., og tænk engang, hvis ikke man har kvalifikationerne osv.
Der er ikke én, der på noget som helst tidspunkt har nævnt, at mænd skulle føle det samme, ud over fru Anne Grete Holmsgaard.
Hvad føler mænd?
De er måske bare glade for at få et job og komme indenfor?
Og så kan kvinderne stå udenfor imens.
Helle Sjelle (KF), 2003-04-11:
Jeg tror egentlig ikke, vi er så uenige, når det kommer til stykket, vil jeg sige til de to spørgere.
Jeg kunne også ændre det til: Jeg ønsker ikke at blive valgt på grund af, at jeg er kvinde.
Jeg synes også, det er fint nok, at der er nogle, der synes, at jeg har nogle kvalifikationer, som måske også er afhængige af, at jeg er kvinde, men alene på grund af mit køn ønsker jeg ikke at blive valgt.