runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-10:
Svaret er, at vi føler, at det, vi nu har liggende på bordet, er rigtigt at vedtage.
Det, jeg forsøgte i mit ordførerindlæg, var så blot, måske også her i Folketingssalen, at vinde en forståelse for, at det, vi rent praktisk oplever, er, at kommunerne tager ansvar for situationen.
Det er i hvert fald det, jeg kan se i de kommuner, jeg bevæger mig rundt i, og hvor jeg spørger: Hvordan foregår det ude hos jer?
Der synes jeg faktisk, at man i de kommuner, der lægger sig sammen, ved, at man har et meget stort ansvar for sine ansatte.
Derfor er det også naturligt, at de håndterer det arbejdsgiveransvar, og det synes jeg faktisk sker.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-10:
Vi får her tegnet et billede af, at det fungerer glimrende ude i kommunerne, vi får tegnet et billede af, at der er man i fuld gang ledelse og medarbejdere imellem at lave nogle glimrende aftaler, sådan som jeg har forstået det, om tryghed i ansættelsen.
Hvis det er tilfældet, er der jo i virkeligheden ikke noget problem i, at man lovgivningsmæssigt gav den samme garanti for tryghed i ansættelsen f.eks. i 3 år, som vi har foreslået fra SF's side, så derfor vil jeg spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om man så i virkeligheden ikke lige så godt kunne gøre dette lovgivningsmæssigt i stedet for at overlade det til kommunerne, hvor min frygt fortsat er, at en række kommuner ikke vil give den ansættelsesgaranti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-10:
Man kan fornemme, at tilfredsheden er stigende, og det er jo dejligt at kunne konstatere.
Vi synes også, der er grund til at glæde sig over, at vi her har med et område at gøre, hvor der, når der skal stemmes, vil være ganske mange, der stemmer for.
Det synes vi er ganske godt, for det er en vigtig sag, vi står med.
Derfor vil der være mange, der stemmer for, og det er jo bare herligt.
Må jeg så ikke lige til den debat, der har været, sige, at det er, som om den på mange måder er virkelighedsfjern.
Hvis man bevæger sig rundt i kommuner, der er i gang med sammenlægningsforhandlinger netop nu, vil man opdage, at de derude er milevidt væk fra den diskussion, der foregår herinde.
De er nemlig langt, langt længere end det her minimumskrav om medindflydelse, som vi baserer en diskussion i Folketingssalen på, og gudskelov for det.
Der har man inddraget medarbejderne, der holder man kontaktudvalgsmøder inden for de forskellige medarbejdergrupper, og der diskuterer man, hvor medarbejderne skal placeres.
Det diskuterer man på kryds og tværs, og det synes vi er rigtig, rigtig godt.
Derfor er det, som om der er langt mere grobund for en fornuftig debat om medarbejdernes vilkår derude, hvor det rent faktisk foregår, end for så vidt under den debat, vi har været vidne til indtil nu her i Folketingssalen.
Det jo egentlig godt nok, at det er der i den virkelige verden, hvor folk lever, at det foregår på den måde, det skal, og så kan vi have sådan en lidt mere måske teoretisk diskussion herinde i Folketingssalen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Der er, som jeg nævnte, tale om, at afgivende myndighed skal høre hver enkelt medarbejder, at man efterfølgende skal give en begrundelse for overførslen, at medarbejderne får aktindsigt, og at der er sket en lempelse i tavshedspligten; alt sammen, som fru Pia Gjellerup siger – og det vil jeg gerne indrømme – substantielle ændringer, som er foretaget efter en forhandling mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti på den ene side og Radikale og Socialdemokratiet på den anden side.
Jeg indestår fuldstændig for at synes, at det er en forbedring af lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-10:
Jeg synes, det er herligt med denne her forhandlingsivrige regering, vi har foran os.
Vi har ét sted, hvor vi faktisk synes at det lykkedes at flytte noget substantielt, hvor vi fik lovgivningsændringer, som vi om lidt skal stemme om.
Og når vi så kommer her ned i salen, hedder det sig: Nej, nej, det har vi helt selv fundet på.
Tak for den indrømmelse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Det er jo en ganske almindelig lovprocedure, vi har her.
Der fremsættes et lovforslag, det bringes til drøftelse, og derefter fremkommer der ændringsforslag.
Det er da fuldstændig rigtigt, jeg deltog jo selv i forhandlingerne i Indenrigs- og Sundhedsministeriet, at der var tale om en forhandling mellem S og R og regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Der drøftede man en række ændringer, og som jeg siger: Der er ikke blevet noget dårligere lovforslag ud af det lovforslag, som er kommet på baggrund af disse ændringer.
Om regeringspartierne ville have fundet på det af sig selv?
Der kan man sige, at vi i hvert fald er i den situation, at vi synes, at det er fornuftige ændringer, der er sket.
Vi synes også, at ændringen af tavshedspligten skaber en mulighed for øget tryghed hos medarbejderne, idet medarbejderrepræsentanterne kan meddele nogle af de forhold, som de går og arbejder med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-10:
Selvfølgelig er der forskel på, hvordan man griber det an fra sted til sted, men der er faktisk ikke et sted, hvor jeg kan sige, at der har jeg opdaget, at man ikke håndterer medarbejdersituationen i forhold til spørgsmålet om, hvordan man kan lave nogle tryghedsskabende foranstaltninger for medarbejderne, og hvordan man kan inddrage medarbejderne, så de ved, hvad det er, man er i gang med, og hvad der foregår.
Det er i øvrigt i meget høj grad medarbejderne selv, der sidder og har de her diskussioner ude i kommunerne.
Det er jo ikke sådan, at byrådet sidder med nogle få chefer i kommunen og så bare kører løbet.
Det typiske billede er det modsatte, nemlig at det er medarbejderne selv på de forskellige niveauer, som på tværs af kommunegrænser, på tværs af grænsen ind til amtet diskuterer, hvordan man skal forholde sig, og hvad der er rigtigt, så der lige så stille breder sig en konsensus i lokalområdet om, hvordan det er, man skal håndtere den enkelte opgave.
Så jeg mener, det er forkert at tegne det billede, at der generelt eller bare i mange enkeltsituationer er de problemer, der bliver skabt.
Jeg mener faktisk, at billedet er det modsatte, og det synes jeg også burde komme til udtryk i en behandling herinde i dag.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Vi har faktisk ikke på noget tidspunkt hverken afvist eller taget afstand fra, at man også på det her område kan tænke i incitamenter.
Nu kan jeg jo ikke huske, hvor vi har været sammen til høringer, men noget af det, der bl.a. har været en stærk bekymring hos f.eks. Kjeld Møller Pedersen, er jo, at incitamentet kan vende den forkerte vej, at hvis man gør det med noget af det, der er i gang med de ændringer, hvor man behandler patienterne uden for sygehusene, så får det en helt anden virkning på økonomien, så man faktisk får incitament til at gøre det modsatte af det, der for patienterne er rigtigt.
Det er jo derfor, at jeg er så uforstående over for, at man ikke har lavet et ordentligt beslutningsgrundlag.
Havde der ligget et beslutningsgrundlag, der på et sagligt og fagligt grundlag kunne dokumentere, at vi her kunne hente nogle gevinster, der indeholdt incitamenter til noget, som kunne være med til at forbedre vores sundhedsvæsen, havde vi været helt åbne over for det.
Arne Toft (S), 2005-06-10:
Jeg vil gerne sige, at vi har forståelse for, at man med den store økonomi, som amter og kommuner har, også træffer foranstaltninger.
Det har vi jo gjort hele tiden.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Poul Nødgaard: Når kommunerne ikke har overtrådt de regler gennem de år, vi har haft et skattestop, hvorfor er der så grund til nu her at lave regler uden om KL om, at de ikke kan sætte skatten hverken op eller ned?
Nu bliver der så et ændringsforslag.
Så vil jeg også godt spørge hr. Poul Nødgaard: Synes hr. Poul Nødgaard, at det er i orden, at man forhandler om deponeringen uden at nævne, at man har planer om at fastfryse skatten?
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Jeg har sådan set flere gange i hele det her forløb tænkt over, om hr. Leif Mikkelsen og jeg har været det samme sted, når jeg har hørt hr. Leif Mikkelsens udlægning af teksten.
Men her er det jo så heldigt, at ud over konferencer og ud over, hvad vi har hørt hr. Kjeld Møller Pedersen fortælle om og lave plancher om, så har han skrevet en hel bog om det.
Hvis det er sådan, at hr. Leif Mikkelsen ikke er i besiddelse af den, vil jeg meget gerne låne ham den, så han kan få den læst inden tredjebehandlingen, for der vil der være en fuldstændig dokumentation for det, som jeg har sagt her, med meget præcise begrundelser for, hvorfor Kjeld Møller Pedersen er bekymret for den model, der her foreligger.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Hr. Ole Stavad er jo en dreven politiker og en god debattør, men jeg vil godt sige til hr. Ole Stavad, at det, vi sikrer med det her lovforslag, og det sagde jeg udtrykkeligt i min ordførertale, ene og alene er, at vi får en garanti for, at skatterne i de nye kommuner, der dannes, ikke løber løbsk i 2006.
Det er det, vi sikrer med det her lovforslag.
Det gælder grundskyld, det gælder personskatter, og det gælder hele vejen rundt.
Jeg synes, det er fint, at det nu er kommet ind, at fire-fem kommuner, der skal lægges sammen, kan lave nogle småjusteringer, hvis de ønsker det.
Det er, hvad vi har ønsket, det har vi også sagt til indenrigsministeren, og det har han været lydhør over for.
Specielt har jeg været forarget over, at de kommuner, der ikke sammenlægges med nogen, ikke skulle kunne sætte deres skat ned.
Det er fuldstændig ulogisk.
Der har regeringen så sovet lidt i timen, så rettede den op på det, og så er den potte ude.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Jeg hørte selvfølgelig meget grundigt efter, hvad hr. Poul Nødgaard sagde i sin ordførertale, og jeg vil bare lige sikre mig, at han ikke er kommet galt af sted.
Jeg hørte hr. Poul Nødgaard sige, at det, der nu lå med de ændringsforslag, der var her til andenbehandlingen, var det, der svarede til det skattestop, der havde været i de foregående år.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Nu har regeringen valgt, at den fra 2006, der er et meget specielt år – det kan vi vist ikke komme uden om – vil løse det med det her lovforslag med de ændringsforslag, der er stillet.
Jeg vil sige til hr. Ole Glahn, hvis han nu ville høre lidt efter, at jeg ikke vil afvise i dag, at den øvelse, vi laver med lovforslaget, måske også kunne have været gennemført ved en aftale med KL og med Amtsrådsforeningen.
Det kan jeg ikke afvise.
Så synes jeg egentlig ikke andet, end at vi skal glæde os over, at den udvikling, der har været igennem flere år med opbremsning i skatteudskrivningen, også sikres i 2006.
Lad os dog tage 1 år ad gangen.
Så vær ganske rolig.
Det er dejligt, at smilene kommer frem sådan en fredag eftermiddag, hvor vi gerne vil hjem alle sammen.
Ole Glahn (RV), 2005-06-10:
Jeg må konstatere, at jeg var lidt for optimistisk i mine forventninger om, at hr. Poul Nødgaard ville svare på begge spørgsmålene, for hr. Poul Nødgaard brugte en del tid på at tale om noget, som jeg egentlig ikke opfattede havde særlig meget med denne her sag at gøre, vedrørende kommunernes forhold.
Jeg vil gerne først høre hr. Poul Nødgaard, om det er rigtigt opfattet, sådan som jeg hørte hr. Poul Nødgaard, at han og Dansk Folkeparti ikke nødvendigvis går ind for at støtte, at der skal være et skattestop i 2007.
Og så vil jeg endnu en gang spørge hr. Poul Nødgaard
: Hvad er den faglige begrundelse for – og det har ikke noget med videnskab at gøre – at man skal gribe ind i kommunernes skatteudskrivning ud over den generelle aftale, man laver om et kollektivt loft?
Hvorfor skal man derudover gribe ind i år?
Hvad er det, der gør, at der er behov for det?
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Den giver jeg utrolig gerne.
Jeg vil godt lige vedrørende den økonomi, der har været i kommunerne under den nuværende regering, sige, at der har det været sådan, og det gælder også min egen kommune, at vi indimellem har måttet foretage det, der hedder omprioriteringer, fordi vi har været omgivet af de her restriktioner vedrørende skatteudskrivning.
Det er vel et sundhedstegn, at man, hvis man vil sætte noget nyt i gang af en eller anden art, så lige prøver at gå sin kommunes administration igennem for de ting, der kører, for at se, om der er nogen ting, der enten kan spares på eller måske helt reduceres?
Det er den øvelse, mange kommunalbestyrelser ikke har gennemført, men det er de så blevet nødt til under den nuværende regering, for de har været nødt til, hvis de ville sætte noget nyt ind og have nogle øgede omkostninger, at se på, hvor de kunne spare nogle andre steder.
Så vil jeg lige sige vedrørende skatten 2007: Jeg orker ikke at gå ind i en videnskabelig diskussion om det, men jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti ikke er mere bundet af regeringen, end at vi naturligvis har vores frie manøvremulighed fremover med hensyn til, hvad vi vil.
Vi har f.eks. nogle tanker om – nu er det ikke lige i forbindelse med det her lovforslag, men i al bred almindelighed – at skattestoppet skal være mere socialt afbalanceret.
Det kunne jeg forestille mig vi ville føre ind i de kommende finanslovforhandlinger.
Ole Glahn (RV), 2005-06-10:
Således provokeret af hr. Poul Nødgaards indlæg må jeg lige sige, at jeg først gerne vil have hr. Poul Nødgaard til at begrunde, hvorfor skatten skal fastfryses med de undtagelser, der nu er her i ændringsforslaget.
Hvorfor skal man gå ind med det skarpe indgreb?
Det er jo ikke det samme som at lægge et skatteloft.
Den aftale, som man laver med Kommunernes Landsforening, blev også lavet, da Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet var i regering.
Det er slet ikke det, vi diskuterer i dag.
Det, vi diskuterer, er, at Dansk Folkeparti lægger stemmer til, at regeringen kan gå ind og bestem me, hvad skatten skal være i 2006.
Det er det ene spørgsmål.
Det tror jeg godt, hr. Poul Nødgaard kan nå at svare på inden for 1 minut.
Det andet spørgsmål, som jeg også tror hr. Poul Nødgaard kan nå at svare på inden for 1 minut, er: Er det forbigået hr. Poul Nødgaards opmærksomhed, at ministeren indtil flere gange har udtalt, at det også er regeringens hensigt at fastfryse skatten for 2007?
Hvis hr. Poul Nødgaard og Dansk Folkeparti mener, at det ikke er rimeligt, vil jeg da meget gerne høre her fra talerstolen, at Dansk Folkeparti siger, at vi først – for sådan hørte jeg hr. Poul Nødgaard – skal have den udligningsreform i gang og diskutere den, før vi skal fastlægge det her.
Det vil jeg meget gerne have hr. Poul Nødgaards kommentar til.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Jeg kan betro hr. Arne Toft, at jeg har studeret det lovforslag.
Det gjorde jeg rede for i min, synes jeg selv, udmærkede ordførertale om det her forslag.
Men jeg vil godt lige vedrørende 2007 have lov at sige, at jeg ikke mener, at man minutiøst kan begynde at fastsætte, hvordan økonomien skal være.
Først skal vi have udligningsreformen på plads, plus hvad der eventuelt måtte komme af sikkerhed for, at de nye storkommuner ikke udvikler en skatteprocent, som bare accelererer derudad, nøjagtig som da hr. Arne Toft var borgmester oppe i Arden Kommune.
Der kunne jeg forestille mig, at skatten også steg med et antal procent, 0,6-0,7 stykker, pr. år.
Det var jo det, der skete i mange kommuner, også i min egen kommune.
Derfor syntes jeg, det var så sundt, da vi fik det her skattestop indført, og det har jo faktisk vist sig – læg lige mærke til det – at selv om kommunerne piber en gang imellem, lykkes det dem alligevel hvert eneste år under denne her regering og med støtte fra Dansk Folkeparti at få deres budgetter til at hænge sammen.
Man skal sørge for, at man har nogle ordentlige skoler, og man skal have børnepasning og ældreforsorg.
Det er tre af grundelementerne i en veldrevet kommune, og det kan de trods alt lave.
Det kan vi i hvert fald gøre i min egen kommune og også have en rimelig god økonomi.
Arne Toft (S), 2005-06-10:
For mindre end en halv time siden stod hr. Poul Nødgaard på denne her talerstol og sagde til fru Line Barfod, at han synes, at fru Line Barfod skulle læse lovforslaget først.
Nu vil jeg godt sige til hr. Poul Nødgaard, at det flere gange er fremgået både fra indenrigsministeren og fra statsministerens side, at skatten også bliver fastlåst for 2007.
Så står hr. Poul Nødgaard her fra talerstolen og siger: Når vi kommer til 2007, kommer udligningsreformen, og det kan jeg ikke sige noget om nu.
Må jeg spørge hr. Poul Nødgaard: Har hr. Poul Nødgaard læst forslaget?
Har hr. Poul Nødgaard været med i forhandlingerne?
Og er det forbigået hans opmærksomhed, at man også fra regeringens side og Dansk Folkepartis side ønsker at fastlåse for 2007?
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Det er ændringsforslag, der tager hensyn til, at de kommuner, der ikke bliver sammenlagt, kan sænke skatten, hvis de har lyst til det, og at de kommuner, der sammenlægges, kan påbegynde en harmonisering af personskat, grundskyld og dækningsafgift inden for deres kreds, når blot det samlede skattetryk holdes.
Det vil sige, at der med de her ændringsforslag er sket en smidiggørelse af hele lovforslaget, og dermed mener vi, at det er et godt forslag med henblik på at sikre den overgang af kommunalreformen, hvor nye, større kommuner skal fungere.
Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Frihedsrettigheder og respekten for det enkelte menneskes rettigheder var noget, man engang kaldte for de borgerlige frihedsrettigheder og også forbandt med, at de borgerlige havde været med til at kæmpe det igennem.
Der er stadig nogle borgerlige, der synes, det er vigtigt med retssikkerhed og retsprincipper, og det har gjort, at det har været muligt at få igennem, at vi nu får et udvalg, der skal se nærmere på nogle af retssikkerhedsproblemer, der er blevet rejst i forbindelse med dette lovforslag.
Jeg vil gerne ligesom fru Anne Baastrup sige tak til hr. Tom Behnke og fru Birthe Rønn Hornbech for at have været med til at gøre en stor indsats for, at vi i hvert fald på sigt kan få forbedret lidt på det forslag, som et flertal nu vil vedtage.
Men vi forstår simpelt hen ikke, hvorfor man ikke kunne afvente et udvalgsarbejde, i stedet for bare at sige, at man vil lave en undtagelse fra de retssikkerhedsprincipper, der er gældende i dag.
Det virker, som om man fuldstændig har overgivet sig til at tale på systemets vegne, og det fremgår jo tydeligt af det betænkningsbidrag, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. Poul Nødgaard, selv henviste så varmhjertet til.
For det, hr. Poul Nødgaard var med til at skrive, er, at formålet med lovforslaget er at fjerne uhensigtsmæssige juridiske barrierer.
Det, som hr. Poul Nødgaard og de øvrige altså mener er uhensigtsmæssige juridiske barrierer, er, at man sikrer borgernes retssikkerhed.
Det, at borgerne har ret til aktindsigt i deres egen sag, det, at borgerne skal give samtykke, før man kan videregive oplysninger om dem, er det, som hr. Poul Nødgaard og flertallet i Folketinget betegner som uhensigtsmæssige juridiske barrierer.
Det synes jeg siger meget klart at man her laver noget på systemets præmisser i stedet for på borgerens.
Da vi holdt høringen om retssikkerhedsproblemer, blev det meget tydeligt, at kommunerne ikke opfatter det som noget stort problem.
Ringsted Kommune og andre kan sagtens have deres borgerservicecentre, og de opfatter ikke borgernes retssikkerhed som uhensigtsmæssige juridiske barrierer.
Ofte er det jo sådan med retssikkerhed og frihed, at det måske kun er nogle få, der gør brug af det.
Det kan godt være, at man som regel bare skriver under på en samtykkeerklæring uden problemer, men det er vigtigt, at den er der.
Det er vigtigt for ens tillid til systemet, at man ved, at man har muligheden for at sige nej.
Man kunne jo godt, hvis ikke man havde set nærmere på, hvad regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført i de seneste år, undre sig over, at et parti, der taler så meget om frihed, reelt overhovedet ikke er optaget af den med hensyn til at sikre borgernes retssikkerhed, at de ikke mener, at det er vigtigt for den enkelte borger at have friheden til, at vedkommendes oplysninger ikke bliver videregivet.
For os er det afgørende.
Derfor har vi været med til at stille ændringsforslag til lovforslaget, og derfor stemmer vi imod, når nu vores ændringsforslag ikke bliver vedtaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Hr. Poul Nødgaard skal have den ros, at man ikke kan beskylde ham for at være meget klar i sin besvarelse.
Det, jeg spurgte om, var det, hr. Poul Nødgaard, sådan som jeg hørte det, meget præcist sagde i sin ordførertale, nemlig at man med de ændringer, der er til behandling her ved andenbehandlingen, ville få en retstilstand, der svarer til den under skattestoppet.
Hvis det er hr. Poul Nødgaards opfattelse, så er han blevet snydt, og det vil jeg jo selvfølgelig gerne hjælpe hr. Poul Nødgaard med at han i hvert fald ikke bliver.
Derfor skal jeg jo være sikker på, at hr. Poul Nødgaard er opmærksom på, at hvis der nu er kommuner, der ikke er lagt sammen med nogen, som sætter skatten ned, så åbner det ikke mulighed for, som det gør i det generelle skattestop i den definition, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti, at andre, der er klemt økonomisk, kan sætte skatten tilsvarende op.
Er hr. Poul Nødgaard enig i, at dette lovforslag, også efter ændringerne ved anden behandling, er væsentlig strammere end det sædvanlige skattestop?
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Sådan er det.
Der er ikke mere om det.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-10:
Hr. Poul Nødgaard siger gang på gang, at 2006 er et helt specielt år, og at det er grunden til, at man nu støtter regeringen i det her forslag.
I samrådet den anden dag forstod jeg nu egentlig ministeren sådan, at ministeren var meget åben over for, at det her også ville komme til at gælde for 2007.
Derfor vil jeg godt høre, om hr. Poul Nødgaard ville give en garanti for, at det her system med fastfrysning af skatteniveauet ikke kommer til at gælde for 2007.
Hr. Nødgaard mener, det er meget nødvendigt, at borgerne har en garanti for, at man har fastfrysningen for 2006 på grund af det helt specielle år.
Så må det vel også være rimeligt, at Dansk Folkeparti giver en garanti for, at det ikke fortsat kommer til at gælde i 2007.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Vi har talt om 2006 som et specielt år, og 2007 bliver også et specielt år.
Der bliver udligningsreform, og der bliver også forhandlinger om kommunernes økonomi der.
Her i dag, hvor vi alene beskæftiger os med, hvordan vi kommer igennem 2006 på en hensigtsmæssig måde, er man så interesseret i både 2007 og 2008.
I 2008 bliver der formentlig en lidt større frihed, end der vil blive i 2007, men vi er ikke inde i detailforhandlinger med regeringen om kommunernes økonomi for 2007.
Dem må vi tage efterhånden.