runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
I Det Konservative Folkeparti er der slet ingen tvivl om, at vi finder muligheden for at give medarbejderne medarbejderaktier meget positiv.
Vi mener faktisk, at det er en rigtig god idé at have den mulighed, så virksomhederne på den måde kan inddrage deres medarbejdere, give dem et tilhørsforhold og et ejerforhold til virksomheden, så man er en del af den succes, som man selv er med til at skabe.
Vi mener, det er en rigtig god forudsætning både for virksomheden, der på den måde binder medarbejderne til sig og sørger for gode, stabile medarbejdere, og for den enkelte medarbejder, der får mulighed for at se frugterne af eget arbejde ved at kunne se et højere afkast af aktierne, når man gør en god indsats i virksomheden.
Derfor er vi naturligvis også glade for, at skatteministeren med det her forslag lægger op til at udvide muligheden for at benytte de regler, der i dag er for medarbejderaktier, for problemet har jo været, at i nogle af de ordninger, der findes, er det meget svært på forhånd at se, om udnyttelseskursen bliver sådan, at man kommer til at leve op til de regler og begrænsninger, der nu engang er i lovgivningen, bl.a. det med, at det maks. må være 10 pct. af lønnen, der tildeles som medarbejderaktier.
Derfor er vi meget glade for, at vi med det her forslag nu giver mulighed for også at kunne benytte ordningen med den slags medarbejderaktier, hvor man ikke kender udnyttelseskursen på forhånd.
Når det så er sagt, ved vi også, at der, nu vi er i gang med at tale om medarbejderaktieordninger, er nogle problemer med hensyn til købsretten i virksomheder, der fusionerer, eller hvor en virksomhed opkøber en anden, hvor det simpelt hen i dag er sådan, at det bliver betragtet, som om man får ret til en anden aktie i et andet selskab.
Det betyder så, at man ikke længere er inde under den almindelige ordning, og det er jo sådan set ikke medarbejderens skyld, for medarbejderen fortsætter bare i den samme arbejdsplads.
Jeg vil derfor meget gerne bede ministeren om at se velvilligt på, om det muligvis i forbindelse med det her arbejde også kunne lade sig gøre at løse det problem.
Men det korte af det lange er, at vi i hvert fald støtter det her forslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
En brugsmodel er ligesom et patent en eneret til at udnytte en opfindelse erhvervsmæssigt.
En brugsmodel karakteriseres ofte som et lille patent.
Modsat patentet tager brugsmodelregistreringen især sigte på beskyttelse af praktiske frembringelser af håndværksmæssig karakter, men også andre produkter – kemiske forbindelser, lægemidler, levnedsmidler m.v. – kan beskyttes ad denne vej.
Mange af frembringelserne er altså skabt af brugerne, og beskyttelsen er dermed et vigtigt led i at stimulere brugerdreven innovation.
For de mindre virksomheder er det yderst vigtigt, at rammerne for beskyttelse af deres innovation er optimale.
Det er altafgørende, at virksomhederne kan forstå reglerne, hurtigt kan opnå beskyttelse, og at det frem for alt er billigt.
Lovforslaget vil gøre det lettere at beskytte mindre opfindelser, det vil forenkle reglerne og forbedre mulighederne for at beskytte resultaterne af innovationen.
Brugsmodelloven har tidligere været en del af patentloven.
Med disse bemærkninger vil Det Radikale Venstre indgå positivt og venligt i den videre behandling.
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Det kan sådan set være udmærket at holde fast i medarbejderaktieordningen, dels for at sikre virksomhederne risikovillig kapital, dels for at give medarbejderne adgang til at få del i virksomhedens økonomiske fremgang, for slet ikke at tale om, at medarbejderaktier naturligvis også kan medføre et større engagement i egen arbejdsplads.
Men vi er altså ikke tilfredse, hvis virksomhederne lader større og større dele af medarbejdernes løn udbetale i form af aktier eller optioner.
Vi er meget opmærksomme på, at med de skattebegunstigelser, som de her ordninger giver, unddrages statskassen for omkring 130 mio. kr. om året.
Navnlig er vi modstandere af ordninger, som kun benyttes af et mindretal på det store flertals bekostning.
Ministeren vil med forslaget korrigere nogle uforudsete virkninger af den sidste ordning for beskatning af medarbejderaktier fra 2003.
Ifølge forslaget vil regulering af udnyttelseskursen og købe- og tegningsretten og købskursen for en medarbejderaktie fremover ikke have nogen betydning for, hvornår udnyttelseskursen foreligger.
Det er jo teknisk temmelig indviklet at overskue det her, så det er nok noget, som vi skal kigge på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Andre ændringer går ud på at udvide adgangen til at udstede medarbejderaktier ved at gøre det muligt for ansatte i datterselskaber at købe medarbejderaktier i moderselskabet.
Vi kan se, at der kun sker en begrænset egentlig udvidelse af mulighederne for at udbyde medarbejderaktier og medarbejderoptioner, og at resten af forslaget tager sigte på at udligne problematiske forhold i den oprindelige lov.
Vi var ikke tilhængere af ordningen, da den blev vedtaget, og det er vi heller ikke i dag.
Men vi er naturligvis tilhængere af, at hvis en lov udformes lidt ufornuftigt, må vi se på rettelserne.
Men vi ser frem til, at vi får kigget på nogle af de her ting under udvalgsarbejdet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-18:
SF ser også positivt på dette lovforslag.
Det er jo en slags ned på jorden-patent for praktiske brugere og lidt målrettet mod mindre og mellemstore virksomheder, og det kan vi fuldt ud støtte.
Den forenkling, der ligger i, at det bliver en selvstændig lov, hvor man ikke skal over i patentloven og have en lidt større juridisk kompetence, er vi også store tilhængere af.
Der kommer samtidig nogle tilretninger af nogle uklarheder, og det kan vi bestemt heller ikke have noget imod.
Selv om jeg forsøgte på det, er det ikke rigtig lykkedes mig at finde nogen kritiske ting i forslaget, så umiddelbart kan vi fuldt ud støtte dette her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2005-11-18:
Enhedslisten er også som udgangspunkt positiv over for dette lovforslag.
Den største betænkning, vi har, er i virkeligheden, hvor stor virkning den vil have i virkelighedens verden.
Hvis det er sådan, at de store selskaber ønsker at nappe et eller andet, hvis der sker en overtagelse af en god idé i et land langt væk herfra, hvor meget beskyttelse ligger der så i virkeligheden i det her?
Vi ser som sagt positivt på forslaget.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
I Venstre ser vi medarbejderaktier som en fin aflønningsform mellem arbejdsgiver og arbejdstager, da medarbejderaktier vil give medarbejderen større incitament, større tilhørsforhold, større loyalitet over for virksomheden, ligesom en god indsats på arbejdspladsen også vil give en bedre aflønning i form af større aflønning via stigende aktiekurser.
Vi er i Venstre glade for forslaget, som ligger her, da det indeholder en række forbedringer i brugen af medarbejderaktier som aflønningsform set i forhold til ordningen, som blev indført i 2003.
Der er bl.a. tale om en præcisering og justering af reglerne for, hvornår udnyttelseskursen for en købe- eller en tegningsret eller købskursen for en aktie i forskellige situationer skal anses for at ligge fast.
Der er endvidere tale om en lempelse af datterselskabsdefinitionen, således at der anvendes den samme definition som i selskabsskattelovens betingelser for, at et moderselskab skattefrit kan modtage udbytte fra et datterselskab.
Alt i alt giver forslaget her lempeligere og mere forenklede regelsæt på området for medarbejderaktier, og i Venstre mener vi, at det er vigtigt at give gode rammer for medarbejderaktier som aflønningsform.
Engagerede og loyale medarbejdere giver større vækst og afkast til virksomhederne, hvilket i sidste ende vil betyde en højere aflønning til den dygtige medarbejder og større velstand i samfundet.
Vi er selvfølgelig positive over for forslaget.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Nu vil jeg ikke gå ind i en lang diskussion om, hvor meget mere ulighed det her forslag skaber.
Det er selvfølgelig klart, at regeringen har en gang lavet et forslag om medarbejderaktier som øgede uligheden, og nu udvider man yderligere adgangen, så man får uddybet skellene mere.
Det tror jeg ikke at jeg får hr. Jacob Jensen med på at diskutere.
Men jeg tror trods alt, at vi kan nå hinanden, når det drejer sig om forenkling af skattelovgivningen.
Det har hr. Jacob Jensen jo gentagne gange gjort sig til fortaler for.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Jeg vil gerne tage en diskussion om, hvorvidt det her skaber mere eller mindre ulighed.
Den kan vi sagtens tage.
Med hensyn til spørgsmålet fra hr. Morten Homann så mener jeg, at Ligningsrådet har været inde at vurdere, om den ordning, som blev lavet i 2003, var hensigtsmæssig, og om den virkede efter hensigten.
De har så påpeget nogle steder, hvor de mener, at det kunne gøres bedre.
Det er så det, forslaget her tager højde for, så vi får en ordning, der faktisk virker efter hensigten, og som ikke vil være for kompliceret at gennemføre.
Så ordningen kommer til at virke med det her lovforslag, og det er vi selvfølgelig meget glade for.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Nu spurgte jeg jo ikke, om det efter hr. Jacob Jensens mening betyder, at lovforslaget kommer til at virke.
Jeg spurgte, om det her betyder mere eller mindre komplicerede skatteregler.
Jeg synes, at det må være indlysende for enhver, at med de yderligere ændringer, som sker med det her, som i øvrigt slet ikke er koordineret med de forenklinger, der trods alt sker på aktieavancebeskatningen gennem et andet fremsat lovforslag, bliver tingene mere og mere komplicerede.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Udgangspunktet må vel være, at regelsættet skal virke.
Vi kan ikke have et regelsæt, som ikke virker efter hensigten.
Og med de forslag, som Ligningsrådet kommer med, som bliver gennemført, kommer loven jo til at virke.
Det må være udgangspunktet.
Det er i hvert fald det udgangspunkt, som vi tager i Venstre, nemlig at loven skal virke efter hensigten, og det kommer den til med de ændringer, som nu ligger her.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
Jeg deler ikke SF’s bekymring, for jeg ser, at vi desværre ikke har haft mulighed for at brede den faglige viden ud, som kommer fra det center, til hele landet.
Der er mange steder i landet, der ikke anede, at dette center faktisk fandtes, så der er altså et eller andet, der er kikset fuldstændigt.
Så vil jeg hellere have, at man får mulighed for at trække mange af de rigtig gode forsøg, som er sat i værk, og hvoraf man har flere i ønskeposen, som der ikke er penge til, op af posen og lave et forsøg, som virkelig kan vise, hvad det er, folkeskolen kan.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Men det er jo en velfungerende institution, vi taler om her, som i øvrigt eksperimenterer med en masse ting, som er til gavn for hele folkeskolen.
Netop fordi man gerne vil have verdens bedste folkeskole, er det da smart at bibeholde sådan en velfungerende institution, som SPF er, også når man tænker på den internationale dimension, som skolen her tager med.
Hvordan skulle man ellers garantere, at man ude i kommunerne har blik for den internationale dimension, som SPF f.eks. har med?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
Jeg har det stadig væk sådan, at jeg hellere vil have, at vi målretter initiativerne til at styrke kvaliteten på folkeskoleområdet generelt, end at vi har et forsøgscenter, som kun kører for 8.-10. klasse.
Vi har jo faktisk også sagt, at 10. klasse bør være et sted, som ikke er tilknyttet folkeskolen.
Der kommer en senere debat, hvornår kan jeg ikke sige, men vi ved, at 10. klasse har været nævnt siden, ja, foråret vel.
Så generelt synes jeg virkelig, at vi har et center her, som arbejder med et fokusområde, som ikke er aktuelt.
Jeg synes netop, at det er en fordel, at man satser på mange heste, og derfor er det rigtig godt, at vi får midlerne ud at arbejde ude i folkeskolen generelt, så vi får mulighed for forsøgsarbejder helt fra børnehaveklassen og opefter, frem for at det som nu kun er en særlig lille gruppe, der får mulighederne.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvad er til hinder for, at man bevarer Statens Pædagogiske Forsøgscenter sammen med alle de andre initiatiM019S12481321KAJE.FM Page 1302
Var det ikke smart at satse på flere heste frem for kun på én?
Kim Mortensen (S), 2005-11-22:
Jeg skal først lige høre Venstres ordfører, om det slet ikke gør indtryk, at stort set samtlige høringssvar, der er blevet givet, er uenige i beslutningen om at nedlægge forsøgscenteret i Rødovre.
Dernæst synes jeg, at man skulle høre meget godt efter for at finde sådan rigtig gode saglige og faglige begrundelser for, at det her forsøgscenter skal nedlægges.
Kunne ordføreren ikke prøve at uddybe det?
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
I dag er det sådan, at vejen ind i disse uddannelser og job er skolen.
For fremtiden bliver det sådan, at de ansættende myndigheder kan skabe en vej ved siden af skolen, nemlig en praktisk vej, og den ansøger, som de vælger at ansætte efter en samtale, har derefter ret til en plads på skolen.
Det er en ny og vigtig adgangsvej.
Selve det, at det er en arbejdsgiver, en institutionsleder, som tager en samtale med den pågældende, tror jeg altså er en noget vigtigere proces, end at man på skolen bliver vurderet på sine 9.-klasses-prøver i engelsk og matematik og dansk.
Det, jeg ved, ved jeg bl.a. fra institutionsledere og fra ledere af hjemmeplejen, som jeg har talt med, og som meget gerne vil have denne mulighed for selv at se folk an, selv at sige god for en person med sikkerhed for, at vedkommende derefter kan komme på skole.
De vil med andre ord gerne have et bredere rekrutteringsgrundlag end den gruppe, som har været på det seneste hold på social- og sundhedsskolen.
Det ønske synes jeg vi skal opfylde, for der bliver mangel på arbejdskraft, og vi vil gerne have, at flere skal tage en uddannelse.
Det er det helt rigtige tidspunkt at gøre det på.
Hvis ikke vi kan få denne praktiske adgangsvej til at fungere nu, hvor der er opgang i beskæftigelsen, så ved jeg ikke, hvornår vi kan gøre det.
For regeringen er det jo altså et led i, at vi gerne vil have, at 95 pct. af de unge skal have en uddannelse.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-22:
Det er blevet udtrykt fra forskellig side, at målgruppen ikke er klart defineret.
Tror ministeren ikke, at det er meget svært for den her gruppe, hvis de er nydanskere?
Ministeren siger jo selv, at der er en speciel grund til, at man kommer den vej ind i systemet, og det kan sagtens være, at det er rigtigt, men så skal der da også være nogle ude på den enkelte arbejdsplads til at tage sig af dem.
Det er jo det, man ikke gør på tømrerværksteder i dag, man tager sig ikke af dem.
Man vil hellere have dem, når de har været igennem skoleforløbet, så kan man godt bruge dem.
Men M019S12481321KAJE.FM Page 1301
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
det at gå ind og tage ansvar, selv afsætte ressourcer, selv sætte en voksen af til det, lave følordning osv. får man ikke gjort.
Derfor tror jeg ikke, at kommunerne vil bruge det her i særlig høj grad.
Jeg kan håbe på det, ligesom ministeren gør, men det er mere fugle på taget end i hånden.
Derfor: Hvis ministeren ved noget, vi andre ikke ved, så kom frem med det.
Det er fuldstændig korrekt, at det kan blive et vækstområde, og at der vil være et behov, det siger alle tal.
Derfor er de bekymringer, jeg har haft, og som jeg kan forstå jeg også deler med ministeren et langt stykke hen ad vejen: Kommer der nok ind i systemet, og er det her nok til, at der kommer yderligere flere ind i det?
Det har man lov at håbe, det har man lov at tro.
Alligevel siger KL, at styringsmekanismerne ikke er på plads i det her.
Det var det, jeg spurgte ministeren om.
KL nævner i sit høringssvar noget om, at det ikke helt er på plads, og jeg er ikke sikker på, at det her giver den ønskede effekt.
Vi har jo også set på skolepraktikområdet osv., at arbejdsgiverne ikke står i kø for at tage folk ind.
Man har haft muligheden hidtil, man har ikke gjort det.
Hvad er det lige, der skulle gøre, at det her lovforslag er guds gave til kommunerne, amterne og de private aktører på det her område?
Jeg kan sagtens se, at der kan være den vinkel på det, men det er vel mere tro, end det er reel viden om det.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Vi er bekymrede for, at dannelsesaspektet i alt for høj grad bortfalder under en sådan mesterlære.
Vi mener, det er væsentligt, specielt i en globaliseret verden, at SOSU-medhjælpere og SOSU-assistenter fortsat får en god uddannelse i engelsk, samfundsfag, kan blive demokratiske, gode, kritiske borgere osv. osv.
Ved at indføre denne her mesterlæreordning – og det er gældende for begge uddannelser – er vi bekymrede for, at det aspekt forsvinder fra uddannelsen.
Så vil jeg, hvad konkret angår det her forslag, sige: SF redegjorde lige for, at den kommunale arbejdsgiver rent faktisk kan stille praktikpladser til rådighed.
Det kunne man jo godt se som noget positivt, og det ville også være dejligt at kunne sikre praktikpladserne.
Men min bekymring går i høj grad på, at når det her forslag målretter sig primært mod folk med anden etnisk baggrund, så bliver det brugt som beskæftigelsesfremmende foranstaltning udeomkring i kommunerne.
For det er jo oplagt, at der er lagt op til i forslaget, at det er kommunalbestyrelsen, der selv bestemmer, hvem der får praktikpladserne.
Det skal ikke være sådan, at alle etniske – lad mig sige det, som det er – kvinder bliver læsset ind i SOSU-uddannelserne mod deres vilje.
Jeg er bekymret for en kønsproblematik i det her, som jeg også nævnte under den sidste debat.
Så jeg kan være meget bekymret for, at det her kan blive brugt som et tvangselement i en beskæftigelsesfremmende politik for kommunerne, og det vil jeg i hvert fald sikre mig – og det vil Enhedslisten også – ikke bliver resultatet af et sådant forslag.
Og så til sidst: Vi er meget opmærksomme på, at det skal være muligt, at man, når man har gået mesterlærevejen som SOSU-medhjælper, også kan tage SOSU-assistent-uddannelsen uden problemer.
Det vil sige, at adgangskravene skal være de samme hele vejen igennem, så det er muligt at gå den slagne vej, hvis det er det, man ønsker.
Det er de bemærkninger, vi konkret har til det her forslag, og jeg håber, ministeren tager det med i sine overvejelser.
Kim Mortensen (S), 2005-11-22:
Det er jo en spændende oplysning om 10. klasse, men det får vi så mulighed for at vende tilbage til, kan jeg forstå ...
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Også efter denne behandling vil jeg gerne sige tak for den brede opbakning.
Jeg er sikker på, at jeg kan levere tilfredsstillende svar på de spørgsmål, der er rejst, for også dette lovforslag udspringer af et udvalg, hvor der var en betydelig enighed mellem arbejdsgiversiden og lønmodtagersiden og ministeriet.
M019S12481321KAJE.FM Page 1300
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at der kan være bekymringer, som nu hr. Bjarne Laustsens, som er bange for, at vi efter kommunalreformen kan få en centralisering.
Det har strengt taget ikke noget med det her at gøre, men jeg vil da fraråde, at man foretager sig noget som helst, som reducerer tilgangen til denne uddannelse.
Jeg tror, social- og sundhedsuddannelserne er det vigtigste vækstområde af alle inden for undervisningssektoren, fordi antallet af pensioneringer vokser eksplosivt i disse år, fordi så mange af de ansatte startede i 1960’erne og 1970’erne og nu er på vej til pension.
Derfor forudser jeg mangel på ansatte på dette felt.
Så er det jo vigtigt, at arbejdsgiverne, at institutionerne, at kommunerne ikke kun skal sidde og vente på, at SOSU-skolerne får opstøvet nogle elever og får dem sendt ud.
For hvis man først er startet på SOSU-skolen, er det jo et meget større nederlag, hvis det senere viser sig, at det ikke er noget, hvorimod det, hvis man blot har været en måned eller to på en institution og så opdager, at det måske ikke rigtig var noget, ikke på samme måde er et nederlag, som hvis man først har været igennem skolen og derefter har svært ved at finde en praktikplads og derefter finder en praktikplads, og så det alligevel ikke går.
Der er så mange fordele ved at have denne mulighed for en praktisk indgang.
Nu prøver vi det bredt i det danske samfund, og jeg håber inderligt, at alle parter både på skolerne, i kommunerne og i institutionerne vil gøre, hvad de kan, for at det her bliver en succes.
Det kan altså også være med til at dæmpe nogle problemer med flaskehalse, det kan være med til at give flere mennesker en chance for at vise, hvad de duer til i praksis, fordi det nu er blevet lettere både for de unge og virksomhederne at hjælpe sig selv, hvis de mangler job eller mangler arbejdskraft.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
Venstre kan bakke op om dette lovforslag af flere grunde.
Det drejer sig om, at ressourcerne skal omprioriteres, så de bliver brugt til en styrkelse af kvaliteten på folkeskoleområdet.
Folkeskoleområdet skal jo ses som en helhed, og så er det ikke det rigtige signal at sende, at man har et forsøgscenter, som kun rummer 8.-10. skoleår.
Hvis jeg skulle liste nogle af handlingerne i lovforslaget op, skulle det være: Der vil være større effekt og fleksibilitet i et fremtidigt forsøgs- og udviklingsarbejde, hvis der inddrages forskellige skoletyper.
Der vil være større effekt, hvis forsøgene bliver spredt ud på flest mulige folkeskoler.
Der vil være større effekt, hvis forsøgene bliver fordelt rundt i landet, så det bliver lokale ideer, der får lov til at blive prøvet af.
Jeg vil gerne lige understrege, at den igangværende forsøgsvirksomhed efter afviklingsperiodens ophør vil kunne søges gennem andre kanaler på lige fod med andre forsøgs- og udviklingsarbejder.
Det foreslås jo også, at Ungdomsbyen, som Statens Pædagogiske Forsøgscenter netop er tilknyttet, stadig får et statsligt tilskud på op til 3 mio. om året.
Det er under forudsætning af, at der opnås enighed mellem eksterne parter, lokale myndigheder og interessenter om præmisserne for Ungdomsbyens videreførelse.
Altså er der faktisk ikke noget i dette lovforslag, som ikke taler for, at netop Venstre kan støtte forslaget, så derfor kan jeg slutte, som jeg startede: Venstre bakker op om dette lovforslag.
Det gør vi.