runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-13:
Debatten om charteret har været præget af to ting.
Den ene er, at man skulle sikre nogle menneskerettigheder, og den anden er, at der jo også fra mange sider har ligget et ønske om faktisk gennem charteret, gennem menneskerettighederne at udvide EU's beføjelser.
Det var en af grundene til, at vi klart sagde, at det skulle være et politisk dokument.
Derfor, synes jeg, melder spørgsmålet sig til statsministeren, når statsministeren nu siger klart, som jeg hørte det, at charteret kan indskrives i traktaten, hvorledes man faktisk kan undgå, at det indebærer, hvis man indskriver det i traktaten, at det også indirekte bliver en udvidelse af beføjelserne til EU.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Jeg glæder mig også til ratifikationsdebatten, men jeg er nu ikke sikker på, den behøver at blive meget mere nuanceret end den debat, vi kan have her, og den behøver jo heller ikke at have inddragelse af mange flere.
Folk kan jo også deltage i den debat, som vi har i denne her anledning, og en nuanceret debat skulle vi jo gerne få, bl.a. med bidrag af statsministeren. Derfor vil jeg gerne spørge i forbindelse med det her
med charteret: Er det ikke korrekt, og kan statsministeren ikke bekræfte, at det, der var regeringens udgangspunkt forud for Nicetraktatforhandlingernes start i sidste uge, og det, man fortalte herhjemme til os, var, at man ikke ville tage stilling til, om charteret skulle skrives ind i traktaten? Det var et spørgsmål, man skulle komme tilbage til ved en senere lejlighed.
Så er mit spørgsmål, om statsministeren ikke også kan bekræfte, at da statsministeren landede i Nice til forhandlinger, var noget af det første, statsministeren orienterede pressen om, at regeringen nu var parat til at indskrive charteret i traktaten.
Derfor må vi jo så i dag bede om et klart svar på: Hvad er regeringens hensigt med det charter?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-12-13:
Nu er det jo noget uklart, hvad statsministeren i virkeligheden har lovet de andre statsministre med hensyn til at indskrive charteret, men én ting er jo i hvert fald helt sikker: at statsministeren har lovet, der skal være en ny såkaldt grundtraktat i 2004, altså en ny unionsforfatning, og i den forfatning skal charteret være en del.
Kan statsministeren bekræfte, at det er regeringens opfattelse, at den traktat i 2004 heller ikke nødvendigvis vil komme til folkeafstemning, for den vil efter statsministerens opfattelse - sådan har jeg forstået statsministerens redegørelser indtil nu - heller ikke nødvendigvis medføre suverænitetsafgivelse?
Det vil altså sige, at vi står over for en unionsglidebane med en Nicetraktat uden folkeafstemning, en unionsforfatning i 2004, som muligvis heller ikke kommer til folkeafstemning, og så en rotationsordning for EU-Kommissionen fra 2010, som statsministeren også mener kan gennemføres uden folkeafstemning.
Så hele opbygningen af en forbundsstat skal altså foregå, uden at befolkningen på noget tidspunkt vil blive inddraget i det.
Eller statsministeren vil måske give nogle løfter i dag om, at befolkningen trods alt på et eller andet tidspunkt dog vil blive hørt?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-12-13:
Vi kommer jo meget tilbage til Nicetraktaten også ved store folketingsdebatter, hvor vi får meget mere tid end under denne her form til at få en god, en afbalanceret og en nuanceret debat.
Jeg glæder mig også til ratifikationsdebatten, som hr. Thulesen Dahl jo var inde på kommer lidt senere,
og lad os dog give hinanden håndslag på at forberede debatterne godt, skabe den nødvendige ramme og give den nødvendige tid, så mange flere kan deltage i den også her i Folketingssalen; så det er der bestemt håndslag til. Til det konkrete spørgsmål om charteret for grundlæggende rettigheder kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at på topmødet i Nice blev charteret højtideligt proklameret som et politisk dokument.
Vi har fra dansk side meldt ud, at vi naturligvis deltager aktivt i den debat, og hr. Keld Albrechtsen ved også, at det gør jeg også personligt; jeg synes, det er en spændende debat, en fremadrettet debat, som vi selvfølgelig skal være synlige og klare i.
Topmødet i Nice har derfor ikke truffet beslutning om, at charteret skal indskrives i traktaterne.
Det er en debat, vi nu skal have i de kommende år, indtil vi når frem til år 2004, og derfor tror jeg også, at regeringens hvidbog, som nu er under udarbejdelse, vil være et godt bidrag til den debat.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-13:
Skal statsministerens svar på mit spørgsmål forstås på den måde - og det er jo ret væsentligt, hvis det er sådan, at der er lagt op til, at charteret skal indskrives i traktaten - at statsministeren kun er meget tilfreds med og glad for menneskerettighederne, så længe vi taler om den del af dem, som regeringens politik er i overensstemmelse med, men lige så snart menneskerettighederne går ud over eller måske er i modstrid med regeringens politik, ønsker man ikke længere at tale om menneskerettigheder?
Var det sådan, jeg skulle forstå ministerens afvisning af overhovedet at gå ind i den debat om menneskerettigheder, som statsministeren jo selv rejste i sit svar?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-12-13:
Jeg må sige, at jeg aldrig har oplevet en arrogance magen til den, som statsministeren udviser i dag.
Én ting er, at statsministeren ikke vil diskutere med Keld Albrechtsen, men at statsministeren ikke vil besvare spørgsmål i Folketinget, og at statsministeren i ramme alvor mener, at den debat om Nicetraktaten kan statsministeren ikke nedværdige sig til at deltage i!
Jeg må sige ligesom hr. Thulesen Dahl: Jeg havde egentlig svært ved at tro på, at det kunne forholde sig sådan.
Nu ved jeg jo så ikke, om jeg kan forvente noget svar på det spørgsmål, som jeg har stillet her, som er det andet spørgsmål, men man skal jo leve i håbet, og derfor vil jeg da give statsministeren muligheden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Jeg tror simpelt hen ikke på, at statsministeren mente, hvad han sagde for et øjeblik siden, og når statsministeren kigger tilbage i referatet, tror jeg, statsministeren vil være enig med mig i, at det var en fortalelse af de store at sige: Så har jeg ikke mere at sige om det emne.
Vi taler her om første gang, Folketinget har en chance for at debattere med statsministeren om Nicetraktaten, der netop er indgået for få døgn siden.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at statsministeren mente det, han sagde.
Vi får jo også en ratifikationsproces, hvor vi også skal have debatter i Folketingssalen.
Vil statsministeren så ikke debattere emnet længere? Selvfølgelig vil han da det; det skal han da. Derfor går mit spørgsmål til statsministeren på selve regeringskonferencen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-12-13:
Nu kan jeg forstå, at statsministeren betragter debatten om Nicetraktaten som afsluttet, og at han ikke agter at drøfte indholdet i traktaten hverken med undertegnede eller med befolkningen.
Det synes jeg sådan set er ret arrogant, og jeg vil gerne spørge statsministeren: Generer det ikke statsministeren, at vi nu står i en situation, hvor statsministeren vil gennemføre en ny traktat med mere union uden at spørge befolkningen i en situation, hvor den nuværende traktat er vedtaget af befolkningen på den udtrykkelige forudsætning, at der ikke bliver mere union?
Det var jo det løfte, statsministeren gav befolkningen for at få et ja.
Statsministeren fik på det grundlag et ja.
Mener statsministeren så, at det er acceptabelt, at man bare ændrer den kontrakt?
hjertens gerne,
jeg har ikke det synspunkt, at der skal være noget i den her debat, der ikke kan indgå, eller at vi skal afslutte debatten, før den overhovedet er begyndt, men jeg vil godt bede statsministeren om i det mindste at besvare de konkrete spørgsmål om indholdet i traktaten, som vi stiller her i Folketingssalen; ellers er der jo intet demokrati tilbage i denne sag.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-12-13:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg er en lille smule trist over hr. Keld Albrechtsens måde at argumentere på.
Det gamle Sovjetregime og den topstyrede kommunisme er nu faldet, og vi har alle sammen en stor, stor pligt til at sikre, at vi efter den kolde krigs fald hver på vores måde bidrager til et helt, til et helet Europa, sådan at vi, vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, kan sige til vores børn og vores børnebørn, at vi gjorde det, vi skulle gøre.
Det er det, den udvidelsestraktat handler om, og det er derfor, det er så vigtigt, at vi fastholder sporet til gavn
for Danmark og vores tryghed i fremtiden og til gavn for alle naboerne omkring os.
Til hr. Arne Melchior vil jeg gerne, meget gerne bekræfte, at hvert eneste menneske i det her land fuldstændig frit har ret til at ytre sig også om Nicetraktaten og Danmarks og Europas fremtid, og jeg ønsker så stærkt, at vi netop får en bred og god debat, hvor alle mennesker, som har lyst og overskud til det, kan deltage; sådan er det.
Det er en grundfæstet ret og et princip i vores demokrati, og sådan skal det også forblive i tiden foran os.
Så jeg tror ikke, vil jeg gerne sige til hr. Keld
Albrechtsen, at der er mere at sige om det emne.
Hvad hr. Keld Albrechtsen så måtte have af polemik og den slags, interesserer mig i og for sig ikke så meget.
Det centrale er, at vi har løst en opgave i Nice, vi har skabt grundlaget for at hele Europa ved at udvide EU, så de nye lande også kan blive medlem, og vi har fjernet usikkerheden om dansk velfærd og dansk arbejdsmarkedspolitik.
Det er ikke truet, det er ikke presset, det ved hr. Keld Albrechtsen måske inderst inde også godt.
Jeg har ikke mere at tilføje til det spørgsmål.
Arne Melchior (CD), 2000-12-13:
Jeg forstod på hr. Albrechtsens begrundelse for spørgsmålet, at han synes, at det nu er befolkningens tur til at komme ind
i debatten
Det foranlediger mig til at spørge statsministeren, om han eller regeringen har foretaget noget eller agter at foretage noget, der hindrer noget medlem af befolkningen i at blande sig i debatten.
Eller er det ikke sådan, at alle relevante oplysninger er til rådighed, og at det vil forholde sig, som det plejer, nemlig at ethvert menneske, der har noget at udtrykke, i henhold til grundloven har lov til at gøre det, og at det altså står enhver frit for at blande sig i debatten?
Jeg går ud fra, at statsministeren ikke vil hindre, at noget sådant kan ske.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-12-13:
Hvis Nicetraktaten havde været vejen til et helt Europa, havde det jo været en ganske anden debat.
Desværre tyder meget på, at udvidelsens problemer ikke er løst.
Derfor synes jeg, at det er urimeligt, at statsministeren vil bruge udvidelsen som påskud til, at vi nu skal acceptere en hel masse mere union. Jeg vil godt spørge statsministeren, om statsministeren i det mindste ikke kan se, at han har et meget stort problem derved, at han dagen før folkeafstemningen den 28. maj 1998 om Amsterdamtraktaten gav befolkningen et meget klart og utvetydigt løfte. Det fandt sted i TV 2, hvor statsministeren sagde: Der bliver ikke mere union.
Det var det løfte, som blev givet til befolkningen, og det grundlag, som befolkningen traf beslutning ud fra, da et flertal dagen efter godkendte Amsterdamtraktaten.
Synes statsministeren ikke, det er et stort problem, hvis man nu ændrer den kontrakt, der blev indgået mellem Folketinget og befolkningen, mellem statsministeren og befolkningen dengang, på den måde, at den ene part bare ændrer kontrakten grundlæggende uden at spørge den anden part, sådan at de løfter, statsministeren gav befolkningen dengang, simpelt hen bliver brudt?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-12-13:
Vi havde lejlighed til i går at drøfte Nicetraktaten i Europaudvalget, hvor vi meget grundigt gennemgik den, og jeg deler derfor slet ikke hr. Keld Albrechtsens vurdering af Nicetraktaten.
Det er både for Danmark, og ikke mindst for hele Europa, et nyt skridt fremad for at få et helt Europa nu.
Hr. Keld Albrechtsen skulle måske også tænke over, at det jo ikke er hver generation af politikere forundt at have en chance for at gøre noget, som ingen før os har kunnet gøre.
Jeg tænker på det at få helhed i Europa, jeg tænker på det at forsikre, at vi efter den kolde krig kan se de nye demokratier komme ind i den samme familie som os, og vi dermed for millionvis af mennesker kan skabe en tryghed, vi aldrig havde chancen for at skabe under det sovjetiske regime, eller under de krige vi har været igennem.
Skal vi ikke lægge alle småtterierne til side og så samles om den vision, vi nu har en chance for at gøre til virkelighed efter Nicetraktaten.
Det er udvidelsen, det drejer sig om, resten er dybest set polemik.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-12-13:
Jeg håber, at diskussionen i dag kan give ét resultat, nemlig at vi kan være enige om, at nu handler det om at få Nicetraktaten ud til en grundig debat i den danske befolkning.
Statsministeren kom jo hjem med en traktat, der vidtgående ændrer Danmarks forhold til EU, som betyder mere union på en række områder, indskrænkning af vetoretten, en forstærket union,og mere magt til Europa-Kommissionen på Folketingets bekostning - altså mere bureaukrati og mindre demokrati.
Det synes jeg ikke er noget særlig opmuntrende resultat, men som sagt håber jeg, at vi kan være enige om, at det nu må være befolkningens tur til at komme ind i den her debat.
»Hvordan bedømmer statsministeren resultatet af Det Europæiske Råds møde i Nice?«
Jørgen Winther (V), 2000-12-13:
Jamen så vil jeg slutte af for mit vedkommende med at sige, at da jeg ikke fik svar på mit spørgsmål før, vil det være udtryk for, at statsministeren ikke har nogen som helst anelse om, hvorfor Danmark altid er bagud med henblik på at indføre nye behandlinger inden for kræftsygdomme, og det synes jeg er lidt beskæmmende.
Så kan jeg også se, at Amtsrådsforeningen altså ikke har nogen penge; de skulle jo komme via regeringen og via bloktilskud.
Og jeg kan konstatere, at der er mange læger, der siger, at de ikke vil bruge det.
Så lad os nu se, hvordan det kommer til at gå.
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Som nævnt i mit svar af 24. august på spørgsmål nr. S 1089 fra fru Aase D. Madsen var registeret på dette tidspunkt under udarbejdelse.
Men på baggrund af forhandlingerne om elreformen og overvejelser vedrørende EU-retlige aspekter blev Energistyrelsens arbejde med oprettelsen af registeret ikke afsluttet.
Dette har jeg oplyst til Folketingets Energipolitiske Udvalg i min besvarelse af 22. marts 1999 på spørgsmål nr. S 76, alm. del, bilag 240.
Ligeledes blev Folketinget orienteret herom ved min besvarelse af 26. april 1999 af spørgsmål nr. S 1814.
Efter at forhandlingerne om elreformen var afsluttet, og der var sket en afklaring af de EU-retlige aspekter, genoptog Energistyrelsen arbejdet med etableringen af registret i juni 1999.
Dette redegjorde jeg for i min besvarelse af 2. juni 1999 på spørgsmål nr. S 2183, stillet af hr. Frank Dahlgaard, dengang fra Det Konservative Folkeparti.
Niels Bloch Jespersen (S), 2000-12-13:
Kan statsministeren bekræfte, at middellevetidsundersøgelsen viste, at danskerne har dårligere sundhedsvaner end vores nabolande, og hvad man normalt ser i Europa, og at det kan antages at være en vigtig grund til den øgede sygelighed og øgede kræfthyppighed?
Og samtidig: Kan statsministeren bekræfte, at undersøgelser fra hele EU viser, at tilfredsheden hos brugerne med sundhedsvæsenet ligger helt i top, at vi er en af de øverste i Europa?
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-13:
Nu lyder spørgsmålet jo: Vil ministeren tage initiativ til oprettelse af et register over hiv-smittede?
Og jeg kunne godt i den anledning tænke mig også at spørge ministeren, om ministeren ikke synes, at der var god grund til eksempelvis at tage flygtninge/indvandrere med i sådan et register
Det er, synes jeg, et utroligt vigtigt emne også at drage med ind i netop det her område, for jeg ser det som den eneste måde, vi kan komme det til livs på - der kan jo gå mange rundt i det her land, der er hiv-smittede, som faktisk ikke ved det - at når flygtninge/indvandrere kommer her til landet, får de foretaget en sådan hiv-test.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Jeg vil gerne sige, at det, det drejer sig om, er, at vi har et overvågningssystem, som gør, at vi kender tilgangen nogenlunde, at vi kender dem, herunder også bestemte sammensætninger, de forskellige grupper, som har hiv, fordi der er forskellig smitterisici knyttet til de forskellige grupper, der er hiv-smittet, og så også i den sammenhæng smittevejene.
Det, jeg er optaget af, er, at vi i fremtiden sikrer os, at vi har et ordentligt overvågningssystem, som giver os den viden, vi skal have, så vi kan iværksætte, også i fremtiden, den rette sammensætning af vores indsats til bekæmpelse af hiv-spredning.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-13:
Mange af de hiv-smittede er jo registrerede som tal, og vi har jo set før omkring forskellige sygdomme her i Danmark, at hvis man registrerede sygdomme - det kunne eventuelt være inden for cancerområdet - så kunne forskningen gøre et meget større stykke arbejde, og det er ud fra de betragtninger, at jeg også stiller det her spørgsmål, men det er også ud fra en betragtning om yderligere spredning.
Derfor synes jeg ikke, at ministeren melder klart nok ud, om der ikke virkelig er en god grund til at foretage en registrering.
Knap 10 mia. kr. har vi brugt på behandling, indlæggelser, hiv-test, screening af donorblod, kontrolbesøg osv. osv.
Derfor vil jeg godt have en yderligere udmelding
fra sundhedsministeren, idet der kan komme mange andre udgifter ind i det, både som sygedagpenge, pensioner osv.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Jeg har lyttet til den faglige bekymring, der er over, om det overvågningssystem, vi har i dag, fortsat kan give os et tilstrækkeligt billede af, hvordan udviklingen i hiv-smitten er i Danmark i fremtiden.
Jeg afventer nu en faglig indstilling fra Sundhedsstyrelsen på, hvordan man kan løse opgaven.
Jeg har en klar forventning om, at den løsning stadig væk kan sikre mulighed for, at vi kan tilbyde, at man kan blive testet anonymt.
Det lægger regeringen vægt på.
Som sagt: Når jeg får indstillingen fra Sundhedsstyrelsen, så agter jeg at indkalde Folketingets partiers sundhedsordførere, inklusive Dansk Folkepartis, til en drøftelse af, hvordan vi kan tilrettelægge det her bedst muligt i fremtiden.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-13:
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti ikke altid bliver indbudt til forhandlinger her i Folketinget, og derfor har jeg naturligvis rejst det her spørgsmål, fordi dette ligger mig meget på sinde.
Der er jo ingen tvivl om, hvad ministeren sikkert også ved, at der er flere og flere danskere, som bliver hiv-smittede.
Synes ministeren ikke, at der er en god grund til at iværksætte en langt mere detaljeret overvågning af denne meget frygtelige sygdom, som ikke alene spreder sig i Danmark, men også i tredjelande og specielt i østlandene?
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Det, spørgeren spørger om, er, om jeg vil tage initiativ til oprettelse af et register over hiv-smittede.
Der har fra lægelig side været rejst debat om anonymiteten for dem, der får en positiv hiv-test, og grunden er, at de nye behandlingsmetoder har medført, at hiv-smittede lever længere uden at udviklede aids, og det betyder, at det ikke længere er muligt ud fra antallet af aids-tilfælde at regne baglæns og skønne, hvor mange der er hiv-smittede.
Det er jo en god situation, kan man sige, men det giver så en forringelse af den nationale overvågning af hiv, og vi risikerer at få en hiv-smitteudvikling, som vi først erkender mange år senere.
Det gjorde jeg på udvalgets åbne temamøde om forebyggelse af kønssygdomme for en lille måneds tid siden, og jeg oplyste ved den lejlighed, at jeg afventede en indstilling fra Sundhedsstyrelsen, og at jeg, når den indstilling foreligger, vil tage en drøftelse af sagen med partiernes sundhedspolitiske ordførere, inden jeg tager stilling, og det tilsagn står jeg naturligvis ved.
Efter de tilkendegivelser, der kom fra Sundhedsstyrelsen, er den model, man arbejder med, også en model, som betyder, at vi har mulighed for fortsat at kunne tilbyde test anonymt.
Med andre ord: Et ministerinitiativ til oprettelse af et register over hivsmittede, som er det, der spørges om, er ikke inde i billedet.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-13:
»Vil ministeren tage initiativ til oprettelsen af et register over hiv-smittede?«
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Altså med en tro og love-erklæring kan man jo i princippet snyde med alt, både med datoen og de faktuelle oplysninger osv.
Der foregår en almindelig kontrol, men hvordan det nøjagtigt er foregået, ved jeg naturligvis ikke. Jeg glæder mig over, at til trods for det manglende register har der kun været 100 ud af 14.000 sager, der har givet anledning til en nærmere undersøgelse.
Jeg har lovet hr. Hansen-Nord, han vil blive orienteret sammen med det øvrige Folketing, så snart vi ved noget nærmere, men vi ved ikke, om der faktisk i de 100 tilfælde er tale om, at der er blevet udbetalt til en personkreds, der ikke var berettiget til tilskud.
Men samfundet har fået hver eneste kilowatt-time vindenergi, som man har betalt for.
Jeg vil meget gerne til Det Energipolitiske Udvalg redegøre nærmere for, hvordan kontrolsystemet virker.
Jeg kan ikke komme det nærmere i denne her spørgetid.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
Jeg har selvfølgelig funderet lidt over de her kontrolopgaver, hvordan de kan føres ud i livet, men jeg vil godt spørge ministeren: Når nu man afgiver sådan en tro og love-erklæring, hvordan kan man med sikkerhed kontrollere, at der ikke ligger tilbagedateringer og andre ting, når man fører sådan et kontrolsystem?
Det har jeg undret mig noget over.
Er der nogen mulighed for, når nu man sætter det her kontrolsystem i gang, at man også har dobbelttjek på, at der ikke sker forkert datering på de her såkaldte tro og love-erklæringer?
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Jeg ved ikke, om teknikken mener, at sagen snart er uddebatteret, men jeg vil frygtelig gerne svare på fru Aase D. Madsens spørgsmål.
Jeg tror, det var den almindelige prioritering af arbejdet, og jeg synes, det er utilfredsstillende, at det skete, og det har jeg påtalt.
Ingen af os, der arbejdede med energireformen, vidste, at det var på bekostning af udarbejdelsen af det her register.
Det er beklageligt.
Det er en forklaring, man har givet fra Energistyrelsens side, men jeg er ikke i stand til at udlægge det på anden måde, end at der var en ophobning af arbejdsopgaver, der gjorde, at nødvendige opgaver ikke blev løst hurtigt nok.
Det gør jeg også.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-13:
Jeg ved ikke rigtig, om jeg fik en forklaring, fordi i flere af de svar, som ministeren har givet til mig, har jeg fået at vide, at man skulle afvente elreformen.
Hvorfor skulle man afvente elreformen for at lave registret, da der jo i elreformen lå, at man netop skulle opgive bostedskriteriet og dette maksimumkrav på ejerandele?
Hvorfor søren skulle man så vente på elreformen?
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Ja, altså det kan godt være den samme fejl i 4 år
, hvis det er en undladelsessynd.
Men den er til gengæld også beklagelig, og den har jeg beklaget.
Med hensyn til hr. Hansen-Nord's spørgsmål kan jeg kun sige, at vi altså lægger utrolig vægt på, at tingene er i orden.
Min almindelige bemærkning var alene, at der har været problemer med andre edb-registre inden for det offentlige, og edb som værktøj har været sværere, end man måske umiddelbart skulle forestille sig.
Men jeg vil ikke bruge det som undskyldning.
Det burde have været lavet og have været i orden.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-13:
Ministeren siger, der er begået én fejl.
Jamen denne ene fejl er jo gået igennem i 4 år.
Hvordan kan man blive ved med at sige, at der er begået én fejl?
Det er da ikke én fejl.
Det er da en sammenhæng af fejl, der er begået igennem 4 år, som jeg har påtalt.
Man kan ikke negligere det på den måde og sige, at der er begået én fejl.
Det er ministerens ansvar, at denne fejl bliver rettet, og det omgående.
Og hvis man ikke kan det, så må man lave loven om.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
Det er sikkert rigtigt, hvad ministeren konstaterer, det kender jeg jo ikke sådan helt præcist, men ministeren siger jo, at det er meget vanskeligt at gennemføre denne her kontrolopgave.
Jeg vil godt høre, om ministeren kunne tydeliggøre for os: Hvad er det, der er så vanskeligt ved at kontrollere tro- og loveerklæringer?