runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Med hensyn til brugerbetaling vil jeg sige: Det er jo ikke nødvendigvis sådan, det er.
Noget af det, der er tankevækkende, er jo, at vi ingen form for indkomstafhængig brugerbetaling har i Danmark.
Så er det ikke en mulighed, at man i det mindste kunne sige, også selv om man er minister: Lad os gå ind og se på voksentandplejen?
Og man kunne spørge: Er der ikke mulighed for, at man kunne åbne og analysere områder?
Er der ikke en bedre indretning af brugerbetalingen end den, der er i dag?
Kan man ikke det, hvis man er minister og er imod enhver form for brugerbetaling på alle mulige andre områder?
Det må da være muligt, og jeg forstår sådan set ikke, at man kan afvise det.
Det må jo være, fordi man som minister er nået frem til, at det er verdens bedste brugerbetalingssystem, vi har i Danmark i dag.
Er det det?
Det er sådan set det meget klare standpunkt.
Man kan bruge alle mulige ord som en bedre profil, en større hensigtsmæssighed, man kan pakke det ind i alle de ord, man har lyst til, men det dækker jo over noget andet, medmindre man altså står med en sæk med penge og siger, at dem vil man kaste ind i systemet, og det kan jeg jo altså ikke læse ud af beslutningsforslaget her.
Det må jeg sige.
Hvis det er den indfaldsvej, så kan det kun føre et sted hen, nemlig at hvis nogle skal betale mindre, skal andre betale mere.
Der vil jeg bare markere en skarp grænse: Regeringen ønsker ikke at indføre yderligere brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Steen Gade (SF), 2006-01-24:
Nu vil jeg i hvert fald ikke være mavesur.
Det er der jo ingen partier i Danmark der er uenige i.
Der var ingen, der i debatten under folketingsvalgkampen var uenige i, at vi skulle styrke uddannelsen.
Det kan være, at vi ikke bliver enige om hvordan og sådan noget, men at vi har brug for øget uddannelse, anser jeg for en banalitet, som alle danskere er enige om.
Jeg synes, det er lidt skørt, at man tror, at man bare kan hæve flaget og sige, at man vil have mere uddannelse, og at man så skulle have sagt noget originalt.
Nej, så har man sagt noget meget almindeligt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-24:
Det vil sige, at jeg kan være mere rolig, kan jeg forstå på hr. Steen Gade.
Hr. Steen Gade bekræfter faktisk den strategi, som ligger i de debatoplæg, om, at vi skal styrke det, der hedder viden, og at vi skal styrke vores uddannelser.
Skal jeg forstå hr. Steen Gade sådan, at han faktisk støtter de intentioner, der reelt ligger i de debatoplæg fra Globaliseringsrådet?
Steen Gade (SF), 2006-01-24:
Jeg tror, at hr. Per Ørum Jørgensen helt har misforstået, hvad jeg sagde.
Det er jo ikke det, vi er uenige om.
Det kan være, at vi er uenige om nogle andre ting.
SF går f.eks. ind for, at alle skal have mulighed for 12 års uddannelse, og at de, der ikke har det i dag, skal have lov til at få 12 års uddannelse, også selv om de er 30 eller 40 år, fordi uddannelse er et afgørende element i, at vi kan klare os i konkurrencen.
Det, jeg kritiserer, er, at regeringen og spørgeren tilsyneladende ikke sætter det her ind i den globale sammenhæng, men kun tænker på, hvordan vi skal klare os selv.
Vi er dybt afhængige af, hvordan det går i resten af Europa, og hvordan resten af verden udvikler sig.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-24:
Nu mener jeg jo ellers, at hr. Steen Gade er en gemytlig mand, men jeg synes, jeg fornemmer en form for fornærmethed, lidt mavesurhed over processen omkring Globaliseringsrådet, men jeg håber da, at hr. Steen Gade, når vi kommer lidt længere i processen, kan se meningen i det, hvilket de fleste andre kan.
Det, jeg gerne vil hæfte mig ved, er udtrykket bange for globaliseringen.
Mener hr. Steen Gade virkelig ikke, at det, der hedder viden, er vigtigt for at ruste Danmark til globaliseringen; at det er vigtigt, at vi sikrer, at vores elever kan læse og skrive, når de forlader folkeskolen; at vi sikrer, at de unge får en ungdomsuddannelse; at der er flere, der får en videregående uddannelse?
Steen Gade (SF), 2006-01-24:
Det ved hr. Per Clausen jo godt, for vi har haft den diskussion før her i salen.
For SF er det helt afgørende, at man ikke har en noget for noget-politik – det er jo sådan et motto, statsministeren har indført, noget for noget.
Det mener vi ikke.
Rige lande skal gå ind og give rettigheder til fattige lande, uden at fattige lande skal give noget til gengæld.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Den anden del af mit spørgsmål synes jeg ikke rigtig jeg fik noget svar på, nemlig om hr. Steen Gade er enig med EU, når EU kræver, at også ulandene skal åbne deres markeder for vestlige landes produkter, store multinationale selska bers produkter, og om det også er sådan, at vi skal stille krav om, at de liberaliserer og privatiserer i forhold til deres offentlige sektor og altså åbner for, at tjenesteydelser kan sælges på tværs af grænserne.
Det er jo meget godt, at hr. Steen Gade mener, at EU kunne komme til at spille en positiv rolle engang, det vil jeg ikke sige noget grimt om lige nu, men spørgsmålet er: Er hr. Steen Gade enig med den politik, EU har i dag, eller er det EU, hr. Steen Gade vil inddrage, et helt andet EU end det, vi snakker om i dag?
Steen Gade (SF), 2006-01-24:
Jeg tror godt, hr. Per Clausen kender SF’s synspunkt på markedsadgang.
Vi kæmper hårdt for, at ulandene får markedsadgang til EU i første række på landbrugsområdet, hvor EU opfører sig helt forkert, og vi kæmper for at ændre det.
Så der er ingen tvivl om det synspunkt.
Det tror jeg vi er helt enige om.
Det, der er meningen med at inddrage EU, er sådan set, at hvis man skal gøre noget for at skabe en mere retfærdig verden, for at løse nogle af miljøproblemerne, så er man nødt til at bruge EU.
Det kan vi ikke klare alene i Danmark, det er vi nødt til at bruge EU til.
Dernæst: Skal vi have gang i det, som statsministeren snakker om, arbejdspladser her i landet, så er vi da også nødt til at koordinere noget af vores politik på det område for at være sikre på, at vi får skabt de arbejdspladser.
Det handler da f.eks. om at få EU til også at satse massivt på vedvarende energi.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Det var jo en meget udmærket tale, men jeg synes, at der i forslaget til vedtagelse i hvert fald var et par uklarheder, som jeg godt vil have afklaret.
Den ene handler om ulandenes markedsadgang, og den anden handler om, at EU skal inddrages.
Jeg vil gerne spørge hr. Steen Gade: Når hr. Steen Gade siger, at EU skal inddrages, er det så med den politik, som EU for nærværende lægger i forhold til ulandene, hvor man er meget treven med at give ulandene adgang til EU’s markeder, men er meget insisterende på, at EU og USA og de store multinationale selskaber skal have adgang til ulandenes markeder?
Steen Gade (SF), 2006-01-24:
Når SF har stillet denne forespørgsel om arbejdet i statsministerens Globaliseringsråd, er der to grunde til det.
For det første har SF længe været optaget af at finde de rette svar på de udfordringer, som globaliseringen stiller os over for.
Derfor har det også undret os voldsomt, at statsministeren indtil nu har anskuet globaliseringen alene som et spørgsmål om konkurrenceevne, og hvordan vi i Danmark kan klare os i den globale konkurrence.
Snævert nationalt.
Det er selvfølgelig et tema, men det kan overhovedet ikke stå alene.
Det går ikke.
Globaliseringen er jo den ultimative konstatering af, at vi er globalt afhængige af hinanden på snart sagt alle områder i en forrygende forandringsproces, som omfatter hele kloden.
Jeg håber, debatten i dag kan rykke.
For det andet er jeg enig med professor Tim Knudsen fra Københavns Universitet, når han i Weekendavisen i fredags giver udtryk for, at Globaliseringsrådet er udtryk for: »... en hidtil uset grad af centralisering af politikdannelse«, hvor Folketinget bare sidder i venteposition.
Det er faktisk blevet statsministerens private tænketank eller måske rettere fokusgruppe.
Jeg synes, Folketinget har brug for at blive kraftigere involveret.
For dog at sikre lidt inddragelse af Folketinget har vi i dag anmeldt den her forespørgsel, sådan at vi også får en debat, inden statsministeren for den undrende offentlighed offentliggør konklusionerne.
Så jeg venter spændt på, hvad statsministeren kan oplyse om arbejdet i Globaliseringsrådet indtil nu, men også om planerne fremover.
Besvarelse
Margrethe Vestager (RV), 2006-01-24:
Det, som kalder mig herop, er to ting: Det er først for at støtte det konstruktive forslag, der kom fra den socialdemokratiske ordfører, om at trække forslaget tilbage, fordi det ligesom forslaget om at afskaffe 10. klasse er perspektivløst at lukke et sted, som netop beskæftiger sig med, på hvilken måde vi kan give vores unge det bedst mulige afsæt til at komme ud af folkeskolen og vælge at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det andet, som bringer mig herop, er, at jeg synes, man skal kvittere for, at Venstre er begyndt at interessere sig for forsøg med skoleudvikling.
Det er meget længe siden, vi har hørt Venstre interessere sig for, at man skal forsøge sig med noget som helst.
Nej, det, vi er blevet vant til, er, at man går i fuld skala med det samme, man har fået en fiks idé.
Så ruller man den ud over hele folkeskolen så hurtigt, som man overhovedet kan komme i tanke om det.
Men det, som måske egentlig er det mest tankevækkende ved diskussionen i dag, er, at Venstres ordfører ser det som et enten-eller, at enten lukker man Statens Pædagogiske Forsøgscenter, eller også laver man forsøg i hele folkeskolen.
Det er der to interessante perspektiver ved.
Det ene er, hvis man tror, at man kan få forsøg i hele folkeskolen på det budget, som Statens Pædagogiske Forsøgscenter har.
Og det andet er, at forsøg er noget, som man skal have lov til, og som helt eksklusivt skal styres fra oven.
Det er i sandhed gådefuldt, at det er kommet dertil med Venstre, at man har så enstrenget et syn på, hvordan skolen skal udvikle sig, at man har valgt, at nu skal der ske noget andet.
For det er jo det, argumentationen er kogt ned til: Vi er trætte af jer.
Gå væk!
Vi vil bruge pengene til nogle andre ting.
Man har ikke noget at udsætte på det.
Man har ingen problemer med det, der er foregået.
Tværtimod kan man godt mande sig op til at sige, at det er godt, men man vil bare ikke have det mere.
Så for 8 mio. kr.s skyld ødelægger man noget, der er velfungerende, og som med et fornuftigt afsæt har givet mulighed for, at vi har kunnet blive meget klogere på, hvad det er, der foregår i de afgørende år, hvor de unge forlader folkeskolen og finder afsæt og en tilpashed i forhold til deres valg af ungdomsuddannelse.
Som det måske er fremgået, støtter Det Radikale Venstre ikke regeringens forslag.
Det gjorde vi ikke ved førstebehandlingen, og det er der heller ikke noget der tyder på at vi kommer til.
Afstemning
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-24:
I virksomheder, der har nogle gode projekter i gang, evaluerer man dem, og så siger man: Det var det, vi har fået det, vi skal bruge fra det sted, og så går vi videre til noget nyt.
Og derfor er det, jeg siger: Det er en prioritering.
Det er nu, vi siger, at vi vil til noget nyt, vi vil videre ad et andet spor.
Det sagde jeg også i min ordførertale første gang: Nej, der er ikke umiddelbart lige noget at kritisere.
Kim Mortensen (S), 2006-01-24:
Det har jeg så forstået at Venstres ordfører og Venstre opfatter som en prioritering, men så vil jeg gerne bede som et sidste svar på bare et enkelt lille spørgsmål, nemlig om Venstres ordfører kan bekræfte, at der faktisk ikke har været noget at indvende imod det stykke arbejde, der er lavet på SPF, og at den her beslutning bliver truffet, på trods af at alle pejlemærker siger, at der faktisk laves et stykke godt og værdifuldt arbejde derude i Rødovre.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-24:
Det er en prioritering, og vi har altså ønsket denne prioritering.
Det er en nytænkning, det er en helt anden måde at arbejde ud fra de ting, vi har med at gøre, på, og derfor siger vi: Vi ønsker denne fornyelse, vi ønsker forandring, vi ønsker ikke, at der skal være stagnation på det område her.
Så det drejer sig om en prioritering, og vi har valgt denne prioritering, og jeg kan så forstå, at Socialdemokraterne er overbevist om andre prioriteringer.
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Den gamle klassiske diskussion tror jeg ikke vi behøver at spilde Folketingets tid med.
Der har vi jo lavet et værn af sikkerhedsforanstaltninger for at forhindre, at det netop er sådan, at politikere i alle detaljer skal bestemme forskningen.
Vi har jo særlige forskningsråd og strategiske forskningsråd og en række andre gode folk, som er i stand til bedre at vurdere det, end fru Marianne Jelved og jeg er.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-24:
Der sagde hr. Svend Erik Hovmand lige stikordet, at det er bedre, vi styrer forskningsmidlerne hen, hvor vi får noget ud af dem – og der går jeg ud fra, at »vi« er politikerne.
Det er politikere!
Er de bedre end forskerne, universitetsfolkene, og virksomhederne?
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Det tror jeg videnskabsministeren både har gjort og gerne vil gøre i detaljer.
Det, der er afgørende for os, er at sikre en forskning, som sørger for, at det danske samfund og det danske erhvervsliv er klart i spidsen, når det drejer sig om den internationale konkurrence.
Det hænger selvfølgelig sammen med grundforskning, det er jeg helt opmærksom på, men vi mener faktisk, at det er utrolig vigtigt, at vi styrer en større del af forskningsmidlerne hen der, hvor vi har reelt brug for dem, hvor vi kan skabe arbejdspladser for danske lønmodtagere i Danmark.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-24:
For historieskrivningens skyld vil jeg gerne sige, at vi i efteråret 2005 sammen med videnskabsministeren udmøntede den næste fase, om jeg så må sige, for det, vi kalder UMTS-midlerne til forskning, nøjagtig som vi gjorde i efteråret 2001, men hvor vi ikke nåede at blive færdige, fordi valget blev udskrevet, hvorpå den nye VKregering gennemførte udmøntningen af det, vi kalder UMTS-midlerne til forskning.
Der er sådan set ingen forskel.
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Jeg vil bare i al stilfærdighed gøre opmærksom på, at vi gang på gang har understreget, hvor vigtigt det er for de underudviklede lande, at der skabes en friere adgang til markederne.
Det er godt for dem, og det er godt for globaliseringens internationale værdi, at vi gang på gang har deltaget aktivt og konstruktivt i diskussionerne på miljøområdet, hvor vi ikke bare er det førende land i verden, når det drejer sig om teknologi, men hvor vi også på en række områder har taget initiativer til de fremtidige globale spørgsmål om miljø, som spørgeren her rejser, eksempelvis det initiativ, der blev taget i Grønland sidste sommer.
Steen Gade (SF), 2006-01-24:
Jo, selvfølgelig gør en regering noget, når den sidder.
Det, jeg fokuserer på, er regeringens og også Venstres snævre fokus på, at globalisering kun er noget med konkurrence, der er blevet global
Det er da også problemerne, der er blevet globale, og det er det, jeg anklager Venstre for ikke at have fokus på.
Vi skal da se på konkurrenceevnen, det er vi enige om, men hvorfor skal vi ikke også se på, hvordan vi kan løse de fælles problemer?
Og hvor er EU pludselig blevet af?
Kan vi tro, at vi bliver verdens rigeste land her i Danmark uden at involvere EU, uden at have en strategi for, hvordan vi vil arbejde sammen i Europa og ændre EU’s politik på nogle områder?
Det forekommer mig naivt, måske dumt.
Det, der undrer mig, når jeg hører Venstres ordfører, er, at der slet ikke er nogen henvisninger til, at vi også skal tilrettelægge den vækst og den jobskabelse, så de er med til at løse nogle af de fælles globale problemstillinger.
Den tidligere spørger nævnte vind.
Det har den funktion, at vi er med til at løse klimaproblemerne.
Så jeg vil spørge hr. Svend Erik Hovmand: Hvorfor lægger regeringen, hvorfor lægger Venstre ikke op til på den måde at tænke globalt og lokalt sammen, hvilket jo burde være meningen med en globaliseringsstrategi – i hvert fald efter min opfattelse?
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Vi stormer frem, når det drejer sig om udvikling på energiområdet på en lang række områder også ud over vind- og fjernvarmeteknologien.
Vi har altså her oparbejdet en teknologi og en viden, som er second to none, og som vi selvfølgelig arbejder videre med.
Det gælder også på en række andre områder, tag det medicinske område, se, hvad Novo Science har lavet.
Der er en lang række eksempler på solstrålehistorier, hvor dansk erhvervsliv og dansk forskning har klaret sig godt i udlandet.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Men det er mere det fremadrettede, som interesserer mig, for det er jo det, vi kan gøre noget ved.
Nu nævnte ordføreren selv vindenergien, den vedvarende energi, som et eksempel på, at vi havde satset rigtigt for 20-30 år siden, fordi det gjorde, at vi fik økonomisk vækst, plus at vi i dag har en større anvendelse af vedvarende energi end de fleste andre lande.
Er det så ikke bare et eksempel på, at der her var noget, vi for alvor skulle satse på?
For pointen er jo, at der i hvert fald er én ting, der vistnok er nogenlunde sikker, og det er, at olien og de fossile brændstoffer er blevet betydelig dyrere om 30-40 år, end de er i dag – den smule der er tilbage – så det ved vi altså der skal satses på.
Hvorfor er miljøfolk og mennesker, der har forstand på energi og den slags, så overhovedet ikke involveret i Globaliseringsrådets arbejde?
Hvorfor er det element slet ikke inddraget?
Hvorfor hører man ikke om det, når statsministeren kommer med en redegørelse?
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Spørgeren har selvfølgelig ret i, at man aldrig kan vide, præcis hvad det er, vi har brug for om 30 eller 40 år.
Selvfølgelig kan man ikke i detaljer sige det, men det, vi kan gøre, er, at vi kan bruge alle de ressourcer, vi har i det danske samfund, på at satse på det, vi tror på, og i det samarbejde, vi har med andre stater på forskningssiden, også satse på det, vi tror på vil blive fremtiden.
Bedre kan vi jo ikke gøre det, og jeg synes, at hvis vi ser på de resultater, vi har opnået, ikke mindst i de seneste år, så er det faktisk ganske pænt.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Nu vil jeg ikke gå længere ind i tallene vedrørende forslaget.
Det har jeg haft anledning til at excellere i mange gange sammen med videnskabsministeren.
Men jeg vil spørge lidt mere til indholdet.
Risikerer vi så ikke, at det bliver meget tilbageskuende?
For hvis nu, når vi snakker om forskning, vi skal forske i ting, som vi kan leve af om 20, 30, 40 år, er vi så ikke nødt til at forske i noget, vi faktisk slet ikke ved om vi har brug for?
Det samme gælder uddannelsen.
Hvis vi skal uddanne unge mennesker og ældre mennesker til fremtiden, handler det så ikke også om at slippe uddannelserne fri meget mere end at forsøge på at detailstyre dem i retning af det, som vi i dag mener at vide at vi havde brug for i går?
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Allerførst vil jeg igen hæfte mig lidt ved forskningen, og hvorvidt man er i stand til at aftage de penge, der er afsat.
Det tror jeg faktisk.
Jeg synes, at udviklingen går fantastisk i øjeblikket.
Hvis man tager antallet af optagne på bacheloruddannelserne, er der også her tale om en voldsom stigning på 7-89 pct.
Jeg synes virkelig, at der er kommet fokus på og gang i den udvikling, som spørgeren antyder.
Med hensyn til vores særlige evne er det da rigtigt: Danske håndværkere har en særlig evne.
Det er derfor, at vi på en række andre områder også er i stand til at klare os.
Lad os f.eks. tage den vedvarende energi.
Der er ikke noget andet land end Danmark, som er så langt fremme, som vi er, fordi vi netop har satset, forsket og udviklet nye vindmøller.
Det gælder også spørgsmålet om solenergi og en lang række andre energiformer.
Vi er faktisk gode på en række områder, og det giver mig ingen bekymringer.
Kim Mortensen (S), 2006-01-24:
Mit spørgsmål gik meget konkret på, om man ikke kunne have den frygt, at de strukturer, de forskere, og den forskningsverden, der skal levere den her ekstra indsats i en situation, hvor man er presset og dele er nedlagt, ikke vil være i stand til det.
Jeg har et andet spørgsmål, som går lidt mere konkret på konkurrenceevnen.
Vi er jo i en situation, hvor vi på trods af alle odds klarer os fantastisk godt i konkurrencen med de andre lande.
Vi er også i en situation, hvor vores lønmodtagere fra Danmark er fantastisk eftertragtede som arbejdskraft.
Vi har nogle virksomheder, der har noget helt unikt at byde på, når vi snakker om medarbejdere.
Kunne ordføreren prøve at give et bud på, hvad man mener er kendetegnende for, at danske håndværkere og danske virksomheder klarer sig så godt i konkurrencen?
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Jeg synes, at der er grund til at understrege, at vi startede regeringsperioden med at fylde et hul op med 8 mia. kr., det var faktisk ganske mange penge.
Nu øger vi indsatsen med 10 mia. kr. frem til 2010, og på finansloven, som netop er blevet vedtaget, er der foreløbig afsat godt 2,8 mia. kr. i perioden fra 2006 til 2009 til nye forskningsinitiativer.
Samlet medfører finansloven for 2006, at forskningsbevillingerne i år ligger 440 mio. kr. over niveauet for 2005.
Jeg synes faktisk, at det er ganske pænt.
Vi arbejder os hen imod det mål, vi har sat os, og der er ingen tvivl om, at vi skal nå det.
Jeg er så glad for det spørgsmål.
Vi har taget en række initiativer i EU og i WTO med henblik på at sikre bedre vilkår for udviklingslandenes afsætningsmuligheder i de veludviklede lande.
Vi har taget en række initiativer på miljøområdet – tag f.eks. Grønlandsinitiativet her sidste sommer.
Vi har på en lang række områder, også på den internationale bane, været med, når det drejer sig om den globale udvikling.
Kim Mortensen (S), 2006-01-24:
Det kunne være interessant, om vi kunne få Venstres ordfører på området til at bekræfte det, der også fremgik af førstebehandlingen af lovforslaget, nemlig at der ikke var nogen kritikpunkter, der var intet at indvende, der var fuld tilfredshed hele vejen igennem med det, man har lavet på Statens Pædagogiske Forsøgscenter.
Så står Venstres ordfører nu her og siger, at det er en bremseklods, og at man hellere skal bruge pengene på noget andet og dele dem ud med en bred skovl.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Vores forslag er sådan set, at når man fra Venstres side sætter det her i forhold til, at det er folkeskolens ældste klasser, og der ikke er et flertal i Folketinget for at ændre konstellationen omkring folkeskolens ældste klasser, så kunne man jo prøve at lytte til, at man her faktisk gør sig nogle erfaringer.
Lige om lidt skal vi tage fat på en forespørgsel, der handler om globalisering.
En af de ting, man faktisk har beskæftiget sig med både i 10.-klasses-diskussionen og i erhvervsuddannelserne på SPF, har netop været innovation, iværksætteri, som et 4-årigt projekt, der faktisk har været til rådighed for de skoler og de institutioner, der skal bruge det til noget.
Det nedlægger man nu, det er der ikke brug for.
Tingene hænger simpelt hen ikke sammen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-24:
Vi lægger op til en bredde, vi lægger op til, at det skal ud at arbejde over det hele.
Vi skal have fat i, at vi kan afse mulighed for, at der er flere, der får lov til at lave nogle forsøg her.
Det her er et sted, hvor vi kun har fokus på én særlig gruppe.
Det kan ikke være rigtigt, at vi ikke kan respektere og støtte andre grupper også.
Det er kun 8.-10. klasse, der her kører arbejdet.
Hvorfor er det, at der ikke er mulighed for, at vi kan se folkeskolen som en samlet helhed og derfor også give forsøgsmidler til helheden?