runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Det var sådan set en bekræftelse på min bekymring.
Min bekymring gik nemlig på, om man egentlig ville være med til at tage de nødvendige initiativer.
Jeg havde sådan set håbet, at hr. Kristian Thulesen Dahl ville gå herop og sige, at Dansk Folkeparti er et socialt indstillet parti, der bekymrer sig meget om, at folk har et arbejde, og derfor godt vil være med på Enhedslistens forslag om at bruge dagpengene aktivt og sørge for, at i stedet for at gå derhjemme på passiv ydelse kan folk komme i et overenskomstmæssigt job, og også sørge for, at der bliver flere hænder til at tage sig af de flere ældre og flere børn, som jo kommer rundtomkring nu.
Men desværre sagde hr. Kristian Thulesen Dahl, at man ikke vil være med til at lave flere initiativer, fordi man er bange for, at økonomien bliver overophedet, og det synes jeg
Jeg mener, at der er mulighed for at skabe job, som kunne skabe bedre velfærd og skabe bedre service ude i kommuner og amter, men det afviser
Dansk Folkeparti.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg hørte med stor undren, at hr. Kristian Jensen her fra Folketingets talerstol påstod, at Socialdemokratiet skulle have planer om at skære i folkepensionen og efterlønnen.
Det er direkte usandt.
Det har vi ingen planer om, og det er også klart blevet udtrykt af Socialdemokratiets formand, hr. Mogens Lykketoft.
Men det var jo også meget sigende for hr. Kristian Jensens tale, at han brugte meget tid på at angribe andre og meget lidt tid på at forklare, hvordan regeringen vil løse problemerne.
Hr. Kristian Jensen sagde, at vejret er ved at blive bedre, men når man skærer ind til benet, er fakta, at under denne regering er der 40.000 mennesker, som har mistet deres arbejde, at dansk økonomi er i nulvækst, og at overvismændene har været ude og sige, at der er et hul på 28 mia. kr. i regeringens politik.
Det kan nok så mange fine historier om, hvordan vejrudsigten ser ud, ikke bortforklare.
Derfor vil hr. Kristian Jensen også dagen igennem komme til at skulle stå til regnskab for, at man gang på gang taler om, at man vil gøre noget, men i realiteternes verden gør man det modsatte.
Man laver en finanslov, der koster 8.000 arbejdspladser oven i de allerede mange, der er forsvundet.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Jeg må sige, at det var en meget traditionel ordførertale, hr. Kristian Thulesen Dahl holdt, men det er vel også meget naturligt, for når man har låst sig fast som parlamentarisk grundlag for den borgerlige regering, skal man selvfølgelig støtte den, og det synes jeg er helt fair. Sådan vil det være i enhver sammenhæng.
Men der er noget, jeg vil anbefale hr. Kristian Thulesen
Der kan være situationer, hvor man er nødt til at bremse lidt op i økonomien, der kan være situationer, hvor man skal give den et skub, og er der situationer, hvor der skal bremses op i økonomien, vil selv hr. Kristian Thulesen Dahl være nødt til at skrue lidt på forbrugsknappen i nedadgående retning.
Det er bare sagt til venlig erindring.
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at skattestoppet er en fantastisk ting.
Men det er noget sludder, for skattestoppet er jo udtryk for, at man laver et velfærdsstop.
Skattestoppet og skattelettelserne bliver jo ikke finansieret ud af den blå luft, og derfor synes jeg, hr. Kristian Thulesen Dahl skal bekræfte heroppefra, at indsatsen fra Dansk Folkepartis side i finanslovaftalen har bestået i nedsættelse af boligydelse og børnecheck, takststigninger i kollektiv trafik, brugerafgifter på uddannelse og kommunale nedskæringer.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg kunne desværre ikke være til stede under den debat, der fandt sted i Folketingssalen i går om dagpengereformer, så jeg har ikke mulighed for at kommentere det.
Men ellers vil jeg bare endnu en gang sige, at der jo ikke generelt er tale om at skære ned.
Hvis man finder et provenu et sted og så tilfører penge et andet sted i systemet, så er det en omfordeling.
Men det er klart, at så skærer man ned et sted for at give pengene til et andet sted.
Det er det, der hedder omprioritering, det er det, vi politikere er til for, hvis vi ellers tør.
Der er bare for mange, der ikke tør at sige, at de vil prioritere, og at prioritering betyder, at der skal tages noget et sted fra for at give til et andet sted.
Socialistisk Folkeparti kan heller ikke gennemføre forbedringer nogen som helst steder uden at tage pengene et sted fra.
Der er bare den forskel, at i Det Konservative Folkeparti tror vi, at vælgerne godt kan forstå et klart sprog og forstå, at tingene hænger sådan sammen.
Derfor er vi ikke bange for at sige til vælgerne, hvad det er vi vil, i meget klar og direkte tale.
Så med hensyn til at man skal sige tingene før et valg, så kan man i hvert fald ikke komme efter Det Konservative Folkeparti, for der er ingen, der kan påstå, at vi ikke har sagt, hvad det er, vi vil gennemføre, hvis vi får flertal for det.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Jeg hørte sådan set udmærket, hvad hr. Lars Barfoed sagde, og jeg er sådan set også meget glad for, at han bekræfter, at Det Konservative Folkepartis model går ud på at skære dagpengene ned.
Det er jo klart, at har man en faldende profil, så er der også nogle, der får mindre i dagpenge, for ellers er alternativet, at pengene dumper ned fra himlen.
Pengene kommer et sted fra, og når De Konservative laver en årsindkomstmodel med en faldende profil, så er det altså også dem, der får dagpenge, der får en mindre ydelse, og dermed bliver der skåret i dagpengene.
Det er det ene, og det er også fint nok.
Men skal jeg forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti er dybt uenig med statsministeren, for statsministeren sagde fra Folketingets talerstol i går, at der ikke kommer ændringer i dagpengene på denne side af et valg, og hvis der skal komme forslag til ændringer i dagpengesystemet, skal de præsenteres for vælgerne forud for et kommende valg?
Det vil sige, at så er vi fremme i 2009.
Og hr. Lars Barfoed siger, at det er komplet uansvarligt af partier ikke at ville røre ved dagpengene efter valget.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Først med hensyn til det med vismændene og den økonomiske redegørelse.
For det første kan vismandsinstitutionen jo fremlægge sine synspunkter ligesom alle andre, dygtige økonomer kan fremlægge deres synspunkter, men når man kan henvise til, hvad udgiftsudviklingen rent faktisk regnskabsmæssigt viser i den økonomiske redegørelse, så kan man jo ikke sige, at det bare er noget, vi påstår.
Det er jo ikke sådan, at man sidder ovre i Finansministeriet og bare påstår nogle ting.
Det er jo noget, man regner igennem, og så når man frem til, at vi rent faktisk har en udgiftsudvikling, der ser sådan og sådan ud, og en gældsafvikling, der ser sådan og sådan ud.
Det er jo ikke noget, vi bare påstår.
Derfor kan jeg roligt henvise til det som kendsgerninger.
For det andet med hensyn til årsindkomstmodellen
så forklarede jeg det faktisk.
Jeg sagde: Reformer betyder ikke nødvendigvis, at man skal skære ned.
Så får vi nogle penge ind fra en årsindkomstmodel, sagde jeg, og det er da rigtigt.
Jeg sagde også, hvor de kom fra, hvis hr. Ole Sohn havde lyttet efter - nu skal jeg lige vente, så jeg er sikker på, at hr. Ole Sohn hører, hvad jeg siger - nemlig ved at en årsindkomstmodel jo betyder en faldende profil i dagpenge, sådan at der i andet og tredje ledighedsår bliver udbetalt mindre, fordi man beregner dagpenge på grundlag af det seneste kalenderårs indkomst.
Og det giver et provenu.
Det var i øvrigt en model, som hr. Poul Nyrup Rasmussen lancerede under en åbningstale her i Folketinget på et tidspunkt, som vi sådan set har grebet.
Så det er under stærk socialdemokratisk inspiration, at vi fremlægger forslaget.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Det er godt nok en fantastisk vurdering.
Man har lavet en finanslov, og så siger man, at der står i finansloven, at det hele det går godt.
Når vismændene kommer og siger noget andet, der går imod regeringens fatamorgana, så siger man, at der bare er tale om løse betragtninger.
Det er da lidt fantastisk.
vismændenes.
Sådan kan vi jo være så forskellige.
Men der var et par bemærkninger fra tidligere, som jeg hæftede mig ved.
Det var, da hr. Lars Barfoed sagde, at Det Konservative Folkeparti går ind for en årsindkomstmodel med hensyn til dagpengene, og hvor hr. Lars Barfoed skældte, jeg tror det var hr. Nicolai Wammen, ud, fordi oppositionen skulle opfatte det som om, at hver gang De Konservative sagde noget, så var der tale om nedskæringer.
Så spørger jeg: Hvis staten får et provenu ved omlægning af dagpengeordningen, hvor kommer de penge så fra?
Hvis ikke der er tale om nedskæringer, må de jo dumpe ned fra himlen.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jo, det kan man faktisk godt sige, at det er, for det er det.
Generelt er vismandsrapporten selvfølgelig ikke løse betragtninger.
Generelt er det også meget kompetente økonomer, der laver grundlaget for de rapporter, som fortjener megen anerkendelse.
Men lige præcis de bemærkninger, som hr. Morten Helveg Petersen henviser til, er det altså svært at se underbygget nogen som helst steder i redegørelsen i øvrigt.
Jeg kan kun se dem sådan, at det er et udtryk for, at man siger, at hvis ikke man fortsætter og gennemfører en økonomisk politik og en strukturel politik, sådan som man har forudsat, så går det galt.
Så kan det være en bekymring over den konjunkturudvikling, som regeringen jo er uden skyld i, der sker i øjeblikket.
Ellers måtte jeg sige, at så tog vismændene fejl, for alle tal, den økonomiske redegørelse, finanslovforslaget, viser jo, at der er fuldstændig styr på udgiftsudviklingen, der er fuldstændig styr på gældsafviklingen, og derfor er der ingen som helst anledning til bekymring.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg synes, man kan sige meget om vismændenes arbejde, men at kalde det løse betragtninger, løse vurderinger synes jeg nok er at stramme den lige vel rigeligt. Vismændene sammentæller en samlet manko på 3,8 pct. i forhold til holdbarhedsproblemet.
Det står her i rapporten.
De siger også, at afviklingen af den offentlige gæld foregår i et langsommere tempo end planlagt i henhold til 2010-planen.
Det, vismændene skriver, er altså meget kontant og meget konkret.
Det er ikke løse vurderinger.
Det er faktisk en meget seriøs kritik af regeringens økonomiske politik, en kritik, som vi deler fra Det Radikale Venstres side.
Så kan man sige, at vismændene tager fejl, og man i øvrigt blæser det en lang march, hvad de måtte komme frem til.
Det er jo så de regulære svar.
Men man kan da ikke sige, det er løse vurderinger, som hr. Barfoed siger.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Selv om nogle måske kunne få det indtryk, når de lytter til debatterne her i Folketingssalen, så er det jo ikke nødvendigvis sådan, at vi hver gang, vi siger noget, skal prøve at jorde hinanden. Derfor vil jeg gerne sige til hr. Morten Helveg Petersen: De tanker, Det Radikale Venstre gør sig, når det gælder et fremtidigt skattestop, og når det gælder en række andre reformovervejelser, der relaterer sig til velfærdssamfundet, er såmænd overvejelser, som jeg synes ligger meget tæt på de overvejelser, vi gør os i den konservative folketingsgruppe.
Så jeg synes da bestemt, at det kunne danne grundlag for en dialog på et tidspunkt og måske endda i sidste ende føre til nogle fælles løsninger.
Når det gælder vismandsrapporten, så må man jo også sige, at det er nogle meget løse betragtninger, vismændene gør sig der, for det er jo ikke nærmere udbygget, hvad der egentlig menes med det.
Sådan som jeg ser det, er vismændenes bekymring, at de forudsætninger, regeringen har lagt ind i målsætningerne frem mod år 2010, altså med henblik på at man skal have forøget arbejdsstyrken osv., ikke viser sig at holde stik, at vi altså ikke gennemfører de foranstaltninger, der jo yderligere skal til for at øge arbejdsstyrken.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Lige for at runde skattestopsdiskussionen af: Hr. Barfoed efterlyser mere fleksibilitet i forbindelse med en definition eller diskussion af skattepolitik fremover, og jeg vil blot tilbyde det radikale skatteudspil til den konservative ordfører.
Det er jo netop et opgør med problemet, kan man sige, fastfrysningen af skatter og afgifter, skattestoppet, som vi har forsøgt at byde på i det radikale skatteudspil, og hvor jeg egentlig havde håbet, at der var lidt fælles grund at betræde her.
Men nok om det.
Vismændene har i deres rapport selvfølgelig kommenteret
den økonomiske politik, og de siger bl.a., at den nuværende finanspolitik ikke er holdbar.
At holdbarhedsproblemet er blevet forværret, og at den nuværende finanspolitik ikke er holdbar, det står på side 5 i vismandsrapporten.
Jeg kender De Konservative som et ansvarligt parti, hvad angår økonomi, men hvad er egentlig kommentarerne til vismændenes vurdering?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Nej, det kan hr. Nicolai Wammen ikke få nogen som helst garanti for fra min side.
Og jeg synes, at det ville være dybt uansvarligt, hvis der var noget parti i det her Folketing, der gav sig til at give garantier for, at på det enorme udgiftsområde, som dagpengene er, skal der ikke røres en krone efter næste valg.
Det ville være uansvarligt, grænsende til det uærlige, og sådan ønsker vi Konservative ikke at være.
Så den garanti får hr. Nicolai Wammen ikke fra min side i hvert fald.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Nu bliver vi nødt til at få det meget klart.
Jeg kan forstå, at reformer for regeringen ikke nødvendigvis er besparelser.
Men de reformer, man har talt om indtil nu, og de ord, man har brugt om det samme, som man ville foretage sig, da man fremlagde sin finanslov, og da man kom med de nye besparelser, efter at have lavet en aftale med Dansk Folkeparti - der brugte man også alle de pæne ord, som hr. Lars Barfoed bruger her - dækkede over, at man trak tæppet væk under en række familiers økonomi. Derfor vil jeg gerne spørge: Kan vi få en garanti fra hr. Lars Barfoed her i dag for, at der ikke vil blive lavet besparelser på dagpengene efter næste valg?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg har lagt mærke til, at hver gang jeg siger »reformer« af dagpengene, så oversætter hr. Nicolai Wammen det til »at skære ned« på dagpengene.
Det er sådan helt automatisk, at hr. Nicolai Wammen oversætter det til det.
Og det er altså en misforståelse at tro, at reformer kun kan dreje sig om at skære ned.
Men jeg vil da gerne løfte sløret for noget af det, hvis det er sådan, at hr. Nicolai Wammen stillede spørgsmålet ikke bare for at stille det, men også for at høre svaret.
Det, vi bl.a. foreslår, er en årsindkomstmodel, hvor man beregner dagpengene på grundlag af det seneste kalenderårs skattepligtige indkomst.
Det vil være en formidabel forenkling af hele forvaltningen af dagpengesystemet både for a-kasserne og for virksomhederne.
Det vil betyde, at lønandele, som ikke er blevet beskattet, ikke kan komme til at danne grundlag for en dagpengeberegning.
Det vil skabe et provenu til statskassen, som man så f.eks. kunne bruge til at sige: Der er nogle, som, når de bliver ledige, i hvert fald i den første ledighedsperiode har en for lille kompensationsgrad, for det er jo sådan, at folk med almindelige, pæne indtægter ofte kun har en kompensationsgrad på omkring 50 pct.
Det kunne man måske så gøre noget ved, hvis man fik et provenu ind over en årsindkomstmodel, der jo til gengæld ville betyde en faldende profil i dagpengene, når man kom over i andet og tredje ledighedsår, lidt afhængig af, hvordan man udformer ordningen.
Det er et af de forslag, vi stiller.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg vil gerne fortsætte i det spor, som hr. Lars Barfoed og jeg var i for kort tid siden, nemlig dagpengene.
Jeg kan godt forstå, hvis den konservative ordfører ser lidt træt ud, men jeg tror, det er vigtigt, at vi får frem på bordet, hvad det egentlig er, man vil fra konservativ side. Jeg kan forstå nu, da vi fik det halet ud af hr. Lars Barfoed, at man gerne vil lave noget efter næste valg.
Det skal være på de supplerende dagpenge, at der skal ske besparelser.
Men hvad er det helt præcist?
Vi fik at vide,
at det ikke skulle være nøjagtig de samme besparelser, som man havde lagt op til, da finansloven blev præsenteret, men nogle andre.
Vil hr. Lars Barfoed da ikke løfte sløret for, hvad det er for tanker, hr. Lars Barfoed har om, hvor der skal spares?
Det synes jeg kunne være rart at få at vide, for jeg tror, der sidder hundredtusinder af mennesker og familier derude, som fortjener et svar fra hr. Lars Barfoed, som har sagt, at han er mere end klar til at skære ned på dagpengene.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg tror altså stadig ikke, det er efterretningstjenestens hensigt at blande sig i hverken kontanthjælpsdebatten eller dagpengedebatten, men det kan jo give anledning til et spørgsmål fra fru Line Barfod, om det er det, der intentionerne med det.
Men de nedskæringer, som fru Line Barfod kalder det, og som det vel også er, i kontanthjælpen, som vi gennemførte - et bredt flertal her i Folketinget inklusive Socialdemokratiet - i forbindelse med arbejdsmarkedsreformen skete jo, fordi man kunne påvise, at der var nogle, som rent faktisk oplevede den ulighed, at hvis de fik et arbejde, så tabte de penge ved det.
Den økonomiske ulighed ville vi altså gerne til livs, og derfor justerede vi lidt på nogle kontanthjælpssatser, således at vi fik mere lighed, så man i det mindste ikke tjente mere ved at være på kontanthjælp end ved at tage et arbejde.
Det synes vi egentlig var en ganske rimelig forandring.
Line Barfod (EL), 2003-12-18:
De reformer, som Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti indtil nu har lavet på dagpengeområdet,
Man har skåret ned, så de unge har mindre, man har sat en række mennesker på kontanthjælp ned på starthjælp, som er så lavt et beløb, at de har svært ved at klare sig.
Jeg har svært ved at forstå, hvordan hr. Lars Barfoed vil tale udenom, at PET direkte skriver, og jeg citerer igen: Tiltagende polarisering i samfundet vil kunne bevæge kendte eller ukendte grupperinger fra hidtil rene støtteaktiviteter til egentlig handling.
Polarisering er altså, når man laver så stor en økonomisk ulighed som den, De Konservative har været med til at skabe, bl.a. med starthjælpen.
Vi er helt enige om, at det bedste ville være at få folk i arbejde, hvis de er i stand til at arbejde.
Men hvorfor vil De Konservative så ikke være med til vores forslag om at bruge dagpenge og kontanthjælp aktivt til at få folk i arbejde?
Det giver overskud på de offentlige finanser.
Der er masser af arbejdsopgaver, der skal løses rundt om i samfundet, som kan være med til at forhindre, at nogen lever i fattigdom og dermed også skaber øget utryghed i landet.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg må sige, at jeg tror, fru Line Barfod har misforstået Politiets Efterretningstjeneste lidt, hvis fru Line Barfod mener, at Politiets Efterretningstjeneste har ønsket at blande sig i dagpengedebatten med det indlæg dér.
Men i øvrigt vil jeg sige, at vi også i Det Konservative Folkeparti ønsker mere økonomisk lighed i det danske samfund ved at øge væksten, skabe mere dynamik i erhvervslivet, få flere i arbejde.
Det er vejen frem til større økonomisk lighed.
Så på den måde er vi enige.
Men det forhindrer da ikke at lave reformer på store offentlige udgiftsområder, hvor tingene kan udformes mere hensigtsmæssigt.
Og jeg vil gerne sige for tredje, eller er det femte gang, men jeg vil gerne sige det igen, at vi ikke mener, at de, som er arbejdsløse, generelt får for meget.
Tværtimod kunne vi pege på, at kompensationsgraden for nogle måske er for lille, og det kunne også indgå i en reform.
Reformer behøver ikke kun at være noget med at skære ned på folks satser.
Det kan også være, at man i reformer kan få plads til at øge satserne for nogle.
Line Barfod (EL), 2003-12-18:
Det er jo vældig ærligt, når hr. Lars Barfoed siger, at De Konservative ønsker at skære på dagpengene og dermed, hvis det er nogle af de samme besparelser, som var i spil her, som man trak tilbage omkring finansloven, ramme nogle af dem, der har mindst her i samfundet, ligesom det også er vældig ærligt, når man nogle gange kan høre De Konservative åbent erkende, at de ønsker større økonomisk ulighed her i samfundet.
Jeg vil gerne igen læse et citat højt for hr. Lars Barfoed om terrortruslen i Danmark, hvor PET i deres årsberetning skriver, at et forhold, der kan have medvirket til fravalg af Danmark som målområde, kan være de relativt gode opholdsmæssige og økonomiske forhold, som udlændinge med fast ophold traditionelt har haft i Danmark.
Og lidt senere: Tiltagende polarisering i samfundet vil kunne bevæge kendte eller ukendte grupperinger fra hidtil rene støtteaktiviteter til egentlig handling.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Nej, Det Konservative Folkeparti er sådan set ikke i dyb tvivl.
Vi mener, at skattestoppet i denne valgperiode virker effektivt.
Det virker disciplinerende på udgiftsudviklingen.
Der er ingen tvivl om, at skattestoppet har haft en fantastisk effektiv effekt på muligheden for at styre de offentlige udgifter.
Og der var behov for at få bedre styr på udgiftsudviklingen i den offentlige sektor, og derfor er skattestoppet rigtig godt.
Spørgsmålet er bare, om det på længere sigt kan blive ved med at være udformet på den måde, det er, eller om man skal have en anden definition på et skattestop, så fleksibiliteten bliver større.
Det er det, jeg sætter spørgsmålstegn ved, og det er det, vi vil overveje i den konservative folketingsgruppe.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg synes, det er helt reelt med den tilkendegivelse, som hr. Lars Barfoed giver på De Konservatives vegne om, at man ikke har færdigdiskuteret spørgsmålet i den konservative folketingsgruppe.
Det giver ufleksibilitet i forhold til at indrette skattesystemet bedst muligt og også i forhold til at få flere i arbejde, og det giver heller ikke det nødvendige råderum til at foretage de velfærdsreformer og velfærdsforbedringer, som vi har brug i vores samfund.
Så jeg siger tak for åbenbaringen her fra talerstolen i dag fra Det Konservative Folkepartis side.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Vi har ikke i den konservative folketingsgruppe færdigdiskuteret, hvordan vi teknisk vil have et skattestop udformet efter næste valg.
Der er jo længe til, så vi har god tid til at finde ud af det.
Eksempelvis skulle vi gerne have gennemført en forenkling af aktieavancebeskatningen, og der er det problematisk på længere sigt, hvis et skattestop er udformet på en sådan måde, at det hindrer os i at gennemføre en forenkling af aktieavancebeskatningen.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg synes, det er en interessant melding her fra hr. Lars Barfoed om, at vi efter næste valg må diskutere udformningen af skattestoppet.
Ville det ikke være rimeligt, om vælgerne før valget vidste, om Det Konservative Folkeparti efter valget vil fortsætte det nuværende skattestop eller ej?
Når jeg også ønsker det med skattestoppet ind i denne del af debatten med Det Konservative Folkeparti, så er det jo lige præcis, fordi hr. Lars Barfoed selv nævner den gode begrundelse for, at skattestoppet simpelt hen ikke holder i længden, nemlig den mangel på fleksibilitet, det giver i forhold til at indrette vores skattesystem på en sådan måde, at vi for det første får flere i arbejde, og også den mangel på fleksibilitet i forhold til at gennemføre nogle af de velfærdsreformer, som er nødvendige, og som også er påpeget af hr. Lars Barfoed selv i sit ordførerindlæg.
Så kan vi forvente, at Det Konservative Folkeparti før et valg vil give vælgerne et tilsagn om at fastholde skattestoppet også efter et valg eller det modsatte?