runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Jeg glæder mig til at høre hr. Peter Skaarups svar på, om det kun er christianitter, der ikke må have kollektive rettigheder, eller om det er noget, som Dansk Folkeparti også vil have udbredt til resten af samfundet.
Så har hr. Peter Skaarup nu et par gange lagt vægt på Københavns Kommune.
Men Københavns Kommune har jo netop i deres høringssvar peget på fondsmodellen som det, de tror er det bedste til at fortsætte den mangfoldighed, der er på Christiania, og den plads til, at folk kan være anderledes.
I den store høring, som Akademirådet gennemførte, var det tydeligt hos alle dem, der udtalte sig om spørgsmålet, at hvis man vil sikre, at der er plads til dem, der er lidt anderledes, så er den kollektive ret helt afgørende, og at de alle andre steder, hvor man har lavet boliger om til andelsboliger, har været forsvundet.
Så har der ikke længere været plads til dem.
Så vil Dansk Folkeparti tage hånd om nogle af dem, der har det sværest, og give dem plads til at kunne indrette sig på egne betingelser, eller skal de sendes ud på herberger og andre steder?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Med hensyn til de kollektive rettigheder har et af problemerne, bare lige for at anskueliggøre det, ved den kollektivisme, man kan sige der har været på Christiania,
jo f.eks. været myndighedernes krav på at kunne indhente bøder hos christianitter.
Der er det jo foregået på den måde, at der kun har været én adresse på Christiania.
Det vil sige, at hvis man har sendt noget frem og gerne vil have f.eks. en person til at møde i retten i forbindelse med en eller anden kriminel handling eller en inddrivelse af en bøde, jamen så har vedkommende kunnet dække sig ind under den der fælles adresse.
Den pågældende har ikke haft en præcis bopælsadresse, hvorpå man kunne møde op fra det offentliges side og sige: Goddag, der er et problem med dig, vi vil gerne have dig i retten, eller vi vil gerne inddrive den her bøde.
Og det er en af de ting.
Man skal jo ikke gøre det sværere eller mere umuligt at forstå end som så.
Det er faktisk et af de problemer, der er med denne her kollektivisme, som jeg godt vil nævne her.
Med hensyn til fondsmodellen er der vel ikke nogen her i Folketinget, der har sagt, at den aldrig vil kunne lade sig gøre.
Men der er nogle her i Folketinget, bl.a. Dansk Folkeparti og Venstre og andre, som siger, at det ikke er særlig godt beskrevet, hvad den fondsmodel skal gå ud på.
Og derfor er fondsmodellen i hvert fald noget, vi er skeptiske over for.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Jeg vil gerne fortsætte lidt med ejerformerne.
Hr. Peter Skaarup startede sin ordførertale med at sige, at nu blev ejerformen som i resten af landet, hvor enhver ejede sit.
Jeg vil gøre hr. Peter Skaarup opmærksom på, at ca. halvdelen af Danmarks befolkning ikke ejer deres egen bolig.
Der er mange, der bor til leje i private boliger, der er mange, der bor til leje i boliger, der ejes af pensionskasser osv. osv.
Og derfor er det lidt ejendommeligt, at man nu pludselig skulle kassere en kollektiv boligform eller en boligform, hvor man har nogle fælles goder, og hvor man også har nogle fælles ejendomme.
Skulle det kasseres, bare fordi det lå på Christiania?
Jeg vil gerne høre, hvad hr. Peter Skaarup mener med, at ejerformerne skal være som i resten af landet.
Vil det sige, at man vil afskaffe nogle af de kendte boligformer, vi har, andelsboliger osv. og andre former for kollektiv ejendomsret, som vi også har i landet?
Skal vi så afskaffe dem, fordi det, hvis det ikke må finde sted på Christiania, så heller ikke må finde sted andre steder?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Det tror jeg ikke der er nogen der har talt for.
På Christiania skal det vel være sådan ligesom i resten af landet, at man har forskellige boligformer.
Der er det så, at den bekymring, vi kan have, og som fru Elisabeth Arnold måske gerne vil misforstå lidt, er: Bliver det en selvsupplerende enhed fremover på Christiania, hvor man sådan set kun giver dem, der er christianitter eller er tæt på christianitter, lov til at bo? Så får vi de problemer, som sådan set næsten kan sammenlignes med ghettoproblemer i andre dele af landet, hvor man også har problemer med, at der kun bor personer, der f.eks. er på kant med samfundet eller lever af offentlig forsørgelse.
Det gør, at de sociale problemer kan fortsætte, og at der igen kan opstå kriminalitet, men det er der ikke nogen der kan have interesse i, og det er derfor, jeg siger: Lad os få en blandet boligform på Christiania.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Budskabet fra hr. Peter Skaarups side er, at det ikke må blive en lukket klub.
Men i alle de boligformer, vi har rundtomkring i landet, hvor f.eks. en pensionskasse eller en anden sammenslutning ejer et boligområde, bliver det jo en lukket klub, fordi de har lov til at give fortrinsret for folk, der er medlem af den pågældende pensionskasse.
Vil hr. Peter Skaarup også afskaffe det?
Det var det, mit spørgsmål gik på.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Rundtomkring i samfundet og i alle partier kommer man med forslag til, hvordan man kan ændre beboersammensætningen de steder, og vi er også nødt til at tænke på det i forbindelse med Christiania.
Hvis man bare giver beboerne på Christiania hånd- og halsret, vil de stærke og måske kriminelle elementer, som ofte har domineret og dirigeret tingene på Christiania, måske sige: Der kan ikke komme andre ind, vi vil kun være os selv herude, og så vil tingene fortsætte med at dalre derudad, som de har gjort under socialdemokratisk-radikale regeringer, som ikke har grebet fat om ondets rod.
Jeg synes, sammenligningen er meget god.
Lad os dog få forskellige boligformer på Christiania.
Så kan man kalde det alternative boligformer, og det må man jo nok sige det bliver i forhold til de nuværende boligformer på Christiania.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Jeg synes, der har tegnet sig mange spørgsmål, som det kunne være rart at få besvaret, men de fleste af dem vil jeg nu foretrække at stille til forsvarsministeren i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men det kunne da være rart at få at vide, om hr. Peter Skaarup er bekendt med, hvornår brugslejen sidst er blevet forhandlet, og om hr. Skaarup i det hele taget er klar over, at størrelsen af lejen er et resultat af forhandlinger med forsvarsministeren.
Det, der blev sagt fra hr. Skaarups side,
pegede i hvert fald ikke i den retning.
Det skal jo være i spørgende form: Er det rigtigt forstået, at hr. Skaarup ikke aner så forfærdelig meget om postdistribueringen på Christiania?
I hvert fald indikerede de bemærkninger, der faldt, ikke, at der er denne viden.
Og så vil jeg godt spørge helt afklarende: Hr. Skaarup siger, at de gamle christianitter, som vi plejer at sige, altså de, der har boet der i flere år, skal have lov til at blive der, hvis de opfører sig ordentligt.
Hvad mener hr. Skaarup med at opføre sig ordentligt?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Med hensyn til postgangen står det altså klart for enhver, at på Christiania har der været særlige forhold, f.eks. med hensyn til at kunne beskytte efterlyste personer eller beskytte sig mod samfundets indgriben i form af inddrivelse af bøder eller anden form for indgreb.
Angående brugsretten er det da rigtigt, at der er begået mange fejl fra forskellige regeringers side, og at man har ladet stå til.
Det tager noget tid, for det er en stor skude, der skal vendes, og her er der brug for både politiindsats, lovgivning og samarbejde med Københavns Kommunes lokalplanafdeling, og det er sådan set det, der er i gang.
Man kan jo ikke vende skuden, før man er klar til det.
Sådan hørte jeg i hvert fald den socialdemokratiske ordførertale for lidt siden.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Jeg tror ikke, jeg hørte nogen definition på, hvad det er at opføre sig ordentligt, men så har jeg et supplerende spørgsmål: Der bliver talt meget fra hr. Skaarups side om, hvor smukt Kastellet er, og det er jeg for så vidt enig i.
Men hvad er Dansk Folkepartis plan egentlig? Skal vi have et Kastel i hver ende af byen?
Og hvad med det indimellem, også det, som samfundet har ødelagt op gennem tiden?
Hvad med Hovedbanen, Tivoli osv.?
Jeg går ud fra, at hverken hr. Skaarup eller jeg mener, at vi skal retablere voldanlægget, men det er jo lidt interessant at vide, hvad det er, hr. Skaarup vil.
Skal vi have to Kasteller i København?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Det har jeg og mit parti i hvert fald ikke nogen planer om.
Når det gælder om at opføre sig ordentligt, tænker jeg på, at man har haft kriminelle elementer på Christiania
, og det har politiindsatsen jo også vist.
Man har fået fat i mange kriminelle elementer, som har stået for hashhandel og har tjent ufattelig mange millioner kroner på de arme folk, der er afhængige af hash.
Det har sagerne jo også vist med al ønskelig tydelighed.
Det er sådan set det, jeg tænker på, når jeg siger, at de elementer skal vi ikke have ind på Christiania.
Vi skal holde op med at danse efter deres pibe, det skal være sådan, at det er de christianitter, der vil opføre sig ordentligt, der bestemmer.
Det er det at overholde lovgivningen, jeg tænker på, når jeg taler om at opføre sig ordentligt, og jeg synes i øvrigt, der er ærgerligt, hvis ikke også Socialdemokraterne kan være enige i det.
Alle burde kunne være enige om, at det er den vej, vi skal gå.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Hr. Ulrik Kragh siger, at man ønsker at komme væk fra buldozerretorikken.
Det, der er interessant, er jo ikke så meget retorikken, men hvordan man rent faktisk opfører sig, og det, man rent faktisk gør, er, at man siger: Vi har magten, og vi gennemfører det, vi gerne vil, vi vil overhovedet ikke tage hensyn til, at Christiania har strakt sig meget langt, at Christiania selv kommer med et forslag til at løse en række af problemerne med den fondsmodel, der ligger.
Man går ikke ind i en forhandling med Christiania.
Derfor vil jeg gerne spørge helt konkret: Når nu hr. Ulrik Kragh vil væk fra buldozerretorikken, vil han så også væk fra buldozermetoden? Vil hr. Ulrik Kragh gå ind i en dialog nu, starte en forhandling med Christiania om fondsmodellen, så man rent faktisk kan få en diskussion af en model, som Christiania selv er interesseret i?
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-16:
Det var jo to meget klare spørgsmål, og jeg kan give to helt klare svar: Nej, nej!
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Det er faktuelt forkert.
For at gentage mig selv fra min ordførertale er der en summarisk omtale af tre modeller, hvoraf fondsmodellen er den ene, så hvis man havde læst lovforslaget, ville man se, at den er omtalt, men ganske vist ikke ret meget.
I øvrigt vil jeg godt bemærke, at hr. Helge Adam Møller og jeg jo har været herinde stort set lige længe - ja, det skulle man ikke tro, i hvert fald ikke når man ser mig over for ordføreren for De Konservative - men det er lidt forstemmende, at der ikke kommer noget nyt.
Der er ingen bevægelse hos De Konservative, i hvert fald ikke hos hr. Helge Adam Møller.
Jeg vil stille det konkrete spørgsmål, som jeg også stillede hr. Skaarup: Er ordføreren bekendt med, at brugslejen fastsættes efter aftale?
Og i bekræftende fald
: Ved ordføreren, hvornår den ene af parterne, f.eks. forsvarsministeren, har taget initiativ til at få hævet dette latterlige beløb?
Jeg tror, jeg citerede nogenlunde korrekt.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-16:
Jeg må gøre opmærksom på, at spørgsmålet om fond eller ikke fond jo overhovedet ikke er omtalt i lovforslaget, så jeg har alene udtrykt mig om, hvad jeg har fantasi til at forestille mig.
Det kan være, at min fantasi bliver gjort til skamme, men det tvivler jeg nu på.
Men selv om det ikke er omtalt i lovforslaget, er jeg overbevist om, at hvis man havde en fondsmodel, ville der være en kæmpe risiko for, at vi bare ville få en fastlåsning af status quo, og det hele ville fortsætte sin skæve gang. Jeg er også overbevist om, at en fondsmodel ikke vil sikre en tilstrækkelig ansvarliggørelse af den enkelte christianit over for myndighederne.
Den vil medføre en forflygtigelse af ansvaret, og vi har jo set gennem de sidste 30 år, hvad det har medført, så jeg har ikke fantasi til at forestille mig det.
Men jeg kan bare konstatere, at den ikke er omtalt i det lovforslag, vi behandler i dag.
Med hensyn til fondsmodellen kan jeg sige, at det har jeg ikke fantasi til at forestille mig.
Jeg har en stor fantasi, men jeg har ikke fantasi til at forestille sig en fondsmodel.
Med hensyn til kollektiv brugsret
: Kollektiv brugsret er da glimrende på en række områder. Om jeg synes, at folk skal have lov til at indrette sig, som de selv vil?
Ja, inden for lovens rammer - jeg gentager: inden for lovens rammer.
fuldstændig ligesom inden for al anden lovgivning, hvad enten det er straffelov, retsplejelov eller færdselslov.
Der er faktisk nogle, der godt vil køre i venstre side, når de er på cykel, men det tillader vi jo ikke.
Vi har fastsat, at der skal køres i højre side, og det er jo også meget hensigtsmæssigt, at vi alle sammen skal stoppe for rødt.
Men frihed under ansvar over for loven.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Jeg kan forstå, at hr. Helge Adam Møller gerne vil have ændret nogle ting.
Mener hr. Helge Adam Møller ligesom Dansk Folkeparti, at de kollektive brugsrettigheder skal afskaffes, eller mener hr. Helge Adam Møller, at man skal have lov til selv at bestemme, hvordan man ønsker at indrette sig, altså om man ønsker at bo i ejerboliger, eller om man ønsker at bo i en kollektiv boform?
Hvad er De Konservatives synspunkt?
Skal man have lov til at indrette sig, som man gerne selv vil?
Så har jeg hørt nogle gange især fra Venstres ordfører, at formålet med lovforslaget er, at den enkelte skal have et juridisk ansvar.
Jeg vil høre, om det også er De Konservatives opfattelse, at formålet med lovforslaget er, at den enkelte skal have et juridisk ansvar.
Og hvis det er tilfældet, hvad er det så præcis, man skal have ansvar for, som man ikke har sit eget, selvstændige ansvar for i dag?
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Det her er jo et eksempel på, at samtale fremmer forståelse, for jeg synes, det er meget at få hr. Helge Adam Møller til at anerkende, at der alligevel er positive ting ved Christiania.
Jeg kunne fortsætte med lidt flere, og jeg vil spørge, om hr. Helge Adam Møller deler min opfattelse:
Hvad med den sociale rummelighed?
Hvad med evnen til at rumme mennesker, der ellers sædvanligvis bliver udstødt af boligområderne?
Er det efter konservativ opfattelse en kvalitet, at de mennesker i langt højere grad er integrerede, end vi ser i det øvrige samfund?
Så vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller, at Christiania faktisk er den tredjestørste danske turistattraktion, og det har givetvis at gøre med mange sammenhænge.
Jeg tror, det bl.a. har at gøre med, at selve ideen om, at et område kan udvikle så mange forskellige former for boliger, demokrati, kulturelle oplevelser og gode spisesteder, og hele sammensætningen af de elementer er det, der gør Christiania spændende, og bekymrer det ikke hr. Helge Adam Møller, at det er det, han er i færd med at slå i stykker?
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-16:
Med hensyn til turistattraktioner: Jeg ved ikke, hvilket nummer det er.
Det er rigtigt, at der har været mange turister, men jeg er overbevist om, at der kommer færre, efter at den åbenlyse hashhandel på Pusher Street er stoppet, for det er klart, at udlændinge må undre sig.
Man troede, vi har et lovlydigt samfund, men hidtil har skiftende regeringer tilladt, at man fuldstændig åbent kan sælge hash til enhver, der har lyst til det, så en knægt på 12 år kan stå og vælge ligesom i supermarkedet.
Jo, det kan selvfølgelig tiltrække turister, men der bliver færre i fremtiden.
Med hensyn til om der kommer et totalt opgør med det nuværende Christiania: Nej, det gør der ikke.
Med hensyn til det positive: Jeg kan lige umiddelbart nævne fire positive ting: Christianiacyklen, mange af spisestederne, den smukke, spændende graffiti og nogle af de meget særprægede og smukke bygninger, hvoraf nogle desværre ligger på det, som svarer til Kronborgs volde.
Det er da fire positive ting.
Men klare ulovligheder tager jeg afstand fra, også selv om de er smukke.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
for et højrenationalt parti bekræfte, at det betyder et totalt opgør med Christiania, hvis lovforslaget gennemføres, som vi kender det i dag, og jeg vil bede hr. Helge Adam Møller besvare det spørgsmål, om han overhovedet kan se noget som helst positivt ved Christiania, som det er i dag. For det tredje vil jeg spørge: Hr. Helge Adam Møller lagde megen vægt på, at Christiania bliver et åbent område. Mig bekendt er Christiania Danmarks tredjestørste
turistattraktion, f.eks. større end Kastellet, som er en anden stor historisk attraktion med bevarede volde og sådan noget, men er det ikke rigtigt, at der kommer flere på besøg på Christiania?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Jeg sagde faktisk præcis det modsatte, så de der manipulative forsøg hopper jeg ikke på.
Men vi har jo stillet § 20-spørgsmål, og jeg er sådan set meget godt tilfreds med, at det er mig selv, der har gjort det, hvor vi har bedt landets justitsminister om at fortælle os, hvad der har været af afsløringer af kriminelle forhold på Christiania i første halvår af 2002, andet halvår af 2002 og den del af 2003, som man på daværende tidspunkt havde mulighed for at svare på.
Og de viste det, som jeg sagde før, nemlig en uantagelig stigning, underforstået i forhold til, hvad der i øvrigt foregår i det her samfund af hashhandel.
Det har medført, at vi oven i købet har rost, at man har taget fat om problemet, da man var færdig med at afspadsere efter forskellige andre begivenheder i det danske samfund.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Andre steder i landet har man fået lov til at indrette sig med en fond som ejer, så hvorfor har hr. Helge Adam Møller ikke fantasi til at forestille sig, at Christiania skulle få den mulighed?
Hvorfor må man lige præcis på Christiania ikke indrette sig på den samme måde som andre steder i samfundet, hvor der er givet plads til, at man kan få mulighed for det?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Vi har op gennem tiden og især i nyere tid oplevet en påstand, og politiets statistik bekræfter det, at der har været en uantagelig stigning i omsætningen og aktiviteten, for så vidt angår hash på Christiania, også således, at det efter vores opfattelse - og der er vi jo enige med den nuværende regering - nu har antaget nogle former, hvor det bliver Christiania, der bliver syndebuk for enhver form for hashhandel i det her land.
Der har vi været enige i, at det ikke er godt.
Det er ikke godt for Christiania, det er ikke godt for samfundet, det er noget skidt, og det vil vi have stoppet.
Og det har vi sådan set sagt et stykke tid, så man bør ikke blive særlig forundret over det.
Men på et tidspunkt, hvor handelen, ifølge de foreliggende oplysninger, ikke var større end i andre områder af det danske samfund, var det vel ikke rimeligt at tabe ansigt på den sag, for at citere en tidligere justitsminister.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-16:
Skal det forstås sådan, at Socialdemokratiets ordfører og den socialdemokratiske folketingsgruppe nu beklager og fortryder, at de skiftende socialdemokratiske justitsministre ikke fulgte loven og greb ind dengang, hvor der også var meget organiseret kriminalitet på Christiania og specielt i forbindelse med Pusher Street?
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Betyder det, at hr. Ulrik Kragh faktisk åbner for, at man godt kan lave en forhandling om fondsmodellen, at vi godt nu kan inddrage i udvalgsarbejdet, hvordan vi finder en løsning med fondsmodellen?
Det ville jo være et kæmpe fremskridt.
I den forbindelse, når jeg taler om militære løsninger, så er det, der undrer mig noget, jo, at Venstre har stået så fast på, at behandlingen af det her lovforslag skal foregå i Forsvarsudvalget, altså af ordførere, som normalt beskæftiger sig med militære spørgsmål, og at tingene skal gå så ufattelig hurtigt.
Eller man kunne have valgt at sige, at det er det sociale, man vil fokusere på i Socialudvalget eller det boligmæssige i Boligudvalget eller andet.
Hvorfor holder man fra Venstre så fast i, at man ønsker, at det skal være folk, der beskæftiger sig med militære spørgsmål, der skal forhandle om det her?
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Nu er det således, at der har været tradition for, at det har været forsvarspolitiske ordførere, i hvert fald fra de fleste partier, der har varetaget spørgsmålet om Christiania, og det er således, at Christiania jo i dag er ejet af forsvaret, og at det er forsvarsministeren, der er ressortminister på området.
Derfor er det helt naturligt, at man udfører dette stykke arbejde i Forsvarsudvalget.
Jeg synes også, det vil være at skyde over målet, at en forholdsvis lille problemstilling i Danmark skulle have sit helt eget udvalg i Folketinget; det ville simpelt hen være at skyde over målet.
Med hensyn til mulighederne for en fondsmodel har jeg i hele min ordførertale og i alt det, jeg har sagt, stillet mig meget, meget skeptisk over for, om en fondsmodel kan løse de problemstillinger, vi står over for.
Men det er jo således, at der er en række kulturinstitutioner, der er en række værksteder, og der er en række ting, som jo også i Christianiaudvalgsarbejdet er pointeret som vigtige og som gode elementer, og på de områder kunne det jo godt være, man kunne finde en eller anden løsningsmodel, hvor en del af en fondsstruktur kunne være noget, der kunne indgå.
Det vil jeg ikke tage stilling til på nuværende tidspunkt, det har vi et udvalgsarbejde til at se på, men jeg er meget skeptisk over for det.
Desværre var det således, at christianitterne ikke ønskede at deltage i disse grupper og i disse diskussioner. I den sidste del af processen har der været en større åbenhed fra christianitternes side.
Det synes jeg er meget positivt, og det er en udvikling, som jeg håber kan fortsættes i det fremtidige arbejde.
Det er klart, at hvis vi skal have det til at få succes, ville det være bedst, at de mennesker, som bor på Christiania, de mennesker, som kender de positive elementer, som vi gerne vil integrere i de nye modeller, vil deltage aktivt i det, så det håber jeg bestemt at de vil gøre.
Endelig synes jeg, at Christianiaproblematikken er alvorlig, men jeg synes også, at eftersom hr. Poul Qvist Jørgensen, hr. Peter Skaarup, hr. Helge Adam Møller og jeg selv sidder i Forsvarsudvalget, er det en naturlig forlængelse, at vi fortsætter - hr. Villy Søvndal gør det jo sådan set også, og hr. Jann Sjursen gør det jo også.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Jeg vil da gerne spørge, om der kan gives en god forklaring på, hvorfor christianitterne gerne måtte være med i det, man kunne kalde småtingene i forhold den store ting, nemlig være med i det grundlæggende arbejde i Christianiaudvalget.
Det har jeg stadig væk ikke forstået.
I relation til det, som hr. Ulrik Kragh sagde i sin ordførertale, og som også fremgår af den artikel, som hr. Kragh har i Berlingske Tidende i dag, vil jeg godt spørge helt konkret: Kan ordføreren bekræfte, at der fra Christianias side foreligger og længe har ligget et gennemarbejdet forslag til afklaring af parkeringsproblematikken?
Jeg vil bare gerne have et ja eller et nej.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Der har været foretaget initiativer efter det pres, som Folketinget udøvede over for Christiania i forhold til parkeringsproblematikken, men det løser langt fra de problemer, der er med parkering på Christianshavn.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Jeg må indrømme, at jeg har læst lovforslaget sådan, at en fondsmodel var fuldstændig udelukket, men jeg kunne høre, at hr. Ulrik Kragh var en lille bitte smule åben og ikke lukkede døren helt i for en eventuel fondsmodel.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Det synes jeg at vi skal gøre under udvalgsarbejdet, for jeg vil ikke stå her og eksemplificere, hvad det kan være.
Jeg sagde før i et svar, at der er en række fælles institutioner på Christiania, som jo skal have en eller anden fremtid.
Hvis det er sådan, at det skal være en selvejende institution, og hvis det er sådan, at der er flere dele, som eventuelt kunne ledes af en eller anden fælles ledelse på Christiania, så synes jeg, at vi skal kigge på de muligheder og inddrage christianitterne, således at de kan være med til at finde ud af, hvordan og hvorledes tingene hensigtsmæssigt kan skrues sammen.
Men én ting skal stå
Det skal ikke længere være et stort kollektiv, hvor ingen tager ansvar for situationen.