runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2003-02-04:
Med dette lovforslag giver vi kommunerne nogle redskaber, som de længe har efterspurgt, og som allerede blev stillet dem i udsigt ved fremsættelse af L 58.
Det er redskaber, som skal gøre samarbejdet om ligning og anke mellem forskellige kommuner endnu nemmere og mere enkelt.
Der har gennem længere tid været en udvikling i gang gående mod flere og større samarbejder.
Flere steder er der faktisk tale om meget store samarbejder, som dækker både mange mennesker og store geografiske områder.
Det er en udvikling, som vi gerne ser og gerne understøtter.
Derfor er det også en hjælp til kommunerne, såfremt det her lovforslag, vi behandler nu, vedtages, da det ikke begrænser nyetableringer og samarbejder på ligningsområdet, men tværtimod giver en række friheder for opstart.
Et samarbejde vil fremover betyde, at der ikke stilles krav om en ligningsplan for hver enkelt kommune, men at der kan udarbejdes en fælles ligningsplan og derved gives samarbejdet en yderligere effektiviseringsgevinst.
Samarbejdet gælder ikke kun selve ligningen, men som sagt også klagesystemet over ligningen.
Mange kommuner er begyndt at samarbejde om fælles skatteankenævn, og det er godt.
Samarbejdet er nødvendigt for at få antallet af sager op på et niveau, hvor faglighed og kvalitet ikke undergraves af, at en klage kommer som årets begivenhed.
Omvendt ønsker vi at bevare lægmandsprincippet, og det betyder også, at der er en øvre grænse for, hvor meget tid
der må gå til hvervet som skatteankenævnsmedlem.
Også mennesker med fuldtidsarbejde skal tidsmæssigt kunne magte at udføre lægmandsfunktionen i et skatteankenævn.
Men der er lang vej endnu, før vi havner i den situation, og derfor håber jeg også, at kommunerne vil fortsætte deres bestræbelser på at opbygge og videreudvikle et godt og effektivt ankesystem.
Det er vigtigt for mig at pointere, at det fortsat er et kommunalt ansvar, hvor store ankenævnene er, og dermed også, hvad det endelige antal på landsplan bliver.
Men skal anken over selskabsligning flyttes ud lokalt, kræver det nogle større enheder og derved en væsentlig reduktion i antallet af skatteankenævn.
Men derfor håber og tror jeg også på, at kommunerne vil fortsætte i det spor, som de allerede kører i.
Lovforslaget betyder desuden, at sekretariatsbetjeningen af skatteankenævnet flyttes væk fra de kommunale skattemyndigheder.
Derved øges retssikkerheden, da det nu overalt i landet vil være et adskilt system, som behandler klagerne.
Selv om ansvaret flyttes til staten, er det Venstres klare ønske, at opgaven fortsat skal løses i kommunalt regi og ikke af Told og Skat.
Det er en udfordring til kommuneforeningerne, som jeg positivt ved, at mange allerede har taget op og påbegyndt de indledende øvelser til.
På den baggrund og med disse fordele kan Venstre støtte forslaget.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
For det første kunne det være interessant at høre kommentaren til det, der fremgår af mange høringssvar, bl.a. fra Kommunernes Landsforening, men altså også adskillige andre, omkring den økonomiske opgørelse over de nuværende udgifter til Skatteankenævnet og ikke mindst sekretariatsbetjeningen.
Det er jo en ret afgørende forudsætning, som skatteministeren har haft inde i sit forslag, at man har en udgift på 120 mio. kr.
Men hvad er Venstres ordførers kommentar til, at de folk, som har regnet det efter, finder ud af, at udgiften er næsten 50 mio. kr. mindre, og at man dermed er på vej med at luske penge fra kommunerne over i Skatteministeriets slunkne kasse?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Rummer det ikke nogle voldsomme retssikkerhedsmæssige problemer, hvis man flytter ansvaret for sekretariatsbetjeningen sammen med den myndighed, som har ansvaret for tilsynet med selv samme skatteankenævn?
I mine øjne rummer det et voldsomt retssikkerhedsproblem.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Jeg kan helt tilslutte mig hr. Morten Homanns spørgsmål.
Jeg er også meget optaget af, hvordan hr. Peter Christensen vil kunne forklare, at det her forslag fjerner 50 mio. kr. fra kommunerne, altså at den rationalisering, som kunne foregå ude i kommunerne, og som kunne bruges til bedre ældreservice osv., puttes over i Skatteministeriet.
Det er jo det, der er konsekvensen af forslaget.
Jeg vil gerne stille et yderligere spørgsmål.
Hvorfor har det her forslag en sådan grad af hastværk, at man ikke forholder sig til det afgørende problem, at der sidder en Strukturkommission, som forventes at være færdig med et udspil pr. 2005, og hvor det jo af det her forslag fremgår, at de der sekretariatsenheder skal der højst være et af pr. amt?
Hvordan kan man så sige, at det kun vil få marginal betydning, når hele strukturarbejdet går ud på at forholde sig til, hvad amternes størrelse og indretning skal være?
Et afgørende led må da være selve skattebehandlingen i nye kommunale enheder.
Så hvorfor det hastværk?
Peter Christensen (V), 2003-02-04:
Først til det sidste spørgsmål af hr. Jacob Buksti: Jeg synes ikke, at det her lovforslag bærer præg af hastværk, og det vil også undre mig, hvis Socialdemokratiet mener, at der ikke har været tid til, og at der ikke vil blive tid til at behandle det her lovforslag ordentligt igennem hele forløbet.
Det vil der blive, og det kan jeg i hvert fald sige at vi fra Venstres side er indstillet på.
Der er jo ingen af os, der ved, hvad Strukturkommissionens anbefalinger vil være, når de kommer.
Derfor synes jeg, det vil være forkert, hvis vi fra Folketingets side siger: Da der muligvis sker ændringer om 2 eller 3 år, vil vi intet politisk foretage os indtil da.
Det synes vi ville være forkert, især fordi vi synes, at de ændringer, vi har lagt op til, er yderst fornuftige.
Og i forhold til økonomien: Jeg er helt bevidst om, at der er to forskellige holdninger til, hvor mange sager der behandles, og at det sådan set er det, der er baggrunden for de forskellige tal, der har været fra ministeriets side og fra KL's side.
Det beror også på den måde, man gør sagerne op på.
Sådan som jeg ser de forskelle, vil der jo også være nogle, som KL har udtalt vil være deres indstilling, når man skal forhandle de her midler videre via DUT-princippet.
Der er uenighed inden forhandlingen, og det er der vel ganske ofte, når man skal forhandle.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Jo, men er situationen ikke den, at det handler om, hvordan ministeren skal kunne opfylde et sparemål, som er blevet udmeldt fra Finansministeriet, og at ministeren derefter får en aftale med finansministeren om, at eventuelle reduktioner i kommunerne kan bruges til at fylde hullet ovre i Skatteministeriet?
Derfor skal man selvfølgelig have det igennem nu og kan ikke afvente, hvad vi havde tilbudt: at lave en mere grundlæggende og bæredygtig model, som kunne bankes igennem, men som ikke kunne være på plads før tidligst om 1 år.
Det afgørende for skatteministeren er, at skatteministeren skal præsterer en besparelse på ca. 60 mio. kr., som det også fremgår af finansloven. Eller er det ikke det, det handler om? Derfor: Alle de andre fine ord har man så fundet på bagefter.
Derfor finder man også nogle tal frem, og derved begynder det også at komme til at ligne den form for talmagi, som vi så, da vi diskuterede vurderingsankenævnene.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Jeg synes for det første, at Venstres ordfører sprang lidt hen over det retssikkerhedsmæssige problem, der er i, at man har en myndighed, som varetager en opgave, som den selv samme myndighed skal føre tilsyn med.
Det er i hvert fald alle andre steder i den offentlige forvaltning en ting, som man er meget varsom med, og som man sætter store spørgsmålstegn ved af hensyn til borgernes retssikkerhed.
Det er ikke bare et spørgsmål om, at det er et oplæg til en forhandling, og at man kan være uenig om så meget.
Det er altså et spørgsmål om, at der er kommet nogle ret veldokumenterede tal opgjort over en længere periode af Kommunernes Landsforening og Foreningen af Danske Skatteankenævn over, hvad omkostningerne er ved sekretariatsbetjening og i øvrigt også ved at opretholde skatteankenævnene.
Er det ikke sådan, at hvis man vedtager det her forslag, overfører man, uanset hvad Venstres ordfører kan synes om beregningerne, penge fra de kommunale kasser til Told og Skat?
Peter Christensen (V), 2003-02-04:
For ikke at risikere ikke at kunne nå at svare på hr. Morten
Homanns spørgsmål i anden omgang
vil jeg starte med spørgsmålet om retssikkerheden.
Vi er bevidste om, at man i nogle kommuner allerede har adskilt det.
Desværre har der også været kommuner, hvor man stadig har haft det problem, at det ikke har været totalt adskilt, hvilket jeg finder retssikkerhedsmæssigt problematisk.
De tal, som Skatteministeriet har fremlagt som beregning for provenuskønnet i det her lovforslag, er også dokumenteret.
Derfor er de tal ikke taget ud af den blå luft.
Det er en uenighed, som jeg så kan konkludere er til stede, men jeg har fuld tillid til, og vi har fuld tillid til de oplysninger, som Skatteministeriet og skatteministeren er kommet med i den sag.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Nu kom der en form for svar på spørgsmålet om retssikkerhed, men jeg synes, man igen springer ganske let hen over det.
Det er jo ikke sådan, at alternativet til at lave den forandring, som der bliver lagt op til her, nødvendigvis er, at tingene skal foregå, som de gør i dag.
Som jeg vil oplyse senere i min ordførertale, er vi i SF meget indstillet på at prøve at finde en aftale om det, hvor man sikrer, at også hvis ligningen eller sekretariatsbetjeningen foregår kommunalt, sker det i adskilte enheder, så man har en organisatorisk adskillelse. Problemet med den løsning, som skatteministeren lægger op til, og som Venstres ordfører naturligt nok støtter, er, at man udskifter den ene form for retsusikkerhed, som i øvrigt i de fleste tilfælde næsten er løst, med en anden stensikker form for retsusikkerhed, hvor man organisatorisk får placeret tilsynsmyndigheden og den udførende myndighed i samme organisatoriske enhed.
Det er i hvert fald stensikkert et retssikkerhedsproblem.
Hvorimod man kan sige, at i den nuværende situation har man i de fleste tilfælde løst det.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Vi har også i forspillet til det over for skatteministeren signaleret, at vi er meget optaget af en ændring af det system.
Så ville der ske det, at man ikke fik de 50 mio. kr. i besparelser ovre i Skatteministeriet.
Det vil sige, at det problem, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti vil have med det her, er, at den sætning om, at man skal prioritere velfærd i forhold til administration, bliver præcis den modsatte.
Den besparelse, der skulle have været lavet ovre i Skatteministeriet, skal nu laves ude i kommunerne, og det eneste sted, kommunerne kan tage, er fra velfærdsydelserne.
Peter Christensen (V), 2003-02-04:
Jeg står noget undrende over for hr. Jacob Bukstis indvendinger imod det lovforslag.
Det finder jeg også er en lidt besynderlig indgangsvinkel til at diskutere
dette lovforslag, og jeg er i øvrigt dybt uenig. Så er der retssikkerheden, som SF spørger ind til.
Vi har en situation, hvor det vil være et samarbejde mellem kommuner, der løfter sekretariatsbetjeningen i et amt.
Det mener jeg vil være den sikre adskillelse fra den kommunale forvaltning, der har udført ligningen i dag.
At der skulle være et retssikkerhedsmæssigt problem, er jeg meget uenig i, og det er faktisk også en af grundene til, at vi laver lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-02-04:
Det er lidt i forlængelse af hr. Keld Albrechtsens bemærkninger.
Jeg er ikke helt så pessimistisk som hr. Keld Albrechtsen, jeg mener faktisk, at der ligger en række
ret kontante muligheder
, før man går ind i at opsige kontrakten og skal ind i hele det forløb.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Gitte Lillelund Bech endnu en gang: Når man siger i sit forslag til vedtagelse, at man forventer, »at indgåede kontrakter overholdes, og at ministeren snarest anvender de sanktionsmuligheder og påbud, som kontrakten giver mulighed for«, så går jeg ud fra, at man dermed mener, at hvis det på torsdag, efter at vi har fået en redegørelse - og jeg forstår godt, at vi skal have en redegørelse først; det synes jeg også; det er fair - viser sig, at Arriva ikke kan garantere en normal drift inden for, skal vi sige 30 dage, som vil være det, der vil være nogenlunde fair ifølge kontrakten, så er man fra Venstres side også parat til at sanktionere og lave påkrav i det omfang, kontrakten giver tilladelse til det?
Det må der vil ligge i det, når der står »snarest anvender« både sanktioner og påbud, men det kan godt være, at vi lige skal have det bekræftet for en sikkerheds skyld, så vi er helt på det rene med det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jeg synes simpelt hen ikke, at fru Gitte Lillelund Bech har gjort sit hjemmearbejde i den her sag, for hun er tilsyneladende ikke klar over, hvor lang tid det vil tage, før bestemmelserne i den kontrakt overhovedet kan få effektiv virkning på de problemer, vi står over for.
Derfor vil jeg godt spørge fru Gitte Lillelund Bech: Hvis ministeren bruger kontrakten så hårdt, han overhovedet kan, hvor lang tid tager det så, før man vil kunne sætte Arriva stolen for døren? Er det korrekt, at så tager det 3 måneder, før man kan gribe ind?
Det kunne egentlig være en god idé, hvis ministeren lige gik op og redegjorde for, hvad disse kontraktbestemmelser indebærer, for jeg tror, der er nogle af de borgerlige ordførere der simpelt hen ikke er klar over, hvor sløvt et instrument denne kontrakt er, og hvor lang tid det tager, før man kan drive Arriva til at gøre det, man ønsker.
Og jeg synes da, det er et stort problem, at man ikke har undersøgt det ordentligt, inden vi skulle have denne her debat, og inden man fremsætter et sådant forslag.
Hvor lang tid tror fru Gitte Lillelund Bech det tager, hvis ministeren bruger kontrakten så hårdt, han overhovedet kan?
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Jeg kan kun svare, at jeg husker ikke det, der tales om, og hvem der har sagt hvad.
Jeg husker, at jeg har givet et svar til Folketingets Trafikudvalg, som hr. Buksti siger, naturligvis.
Jeg er simpelt hen ikke begavet nok til at huske så mange ting i mit hoved, men det kommer naturligvis i det svar, jeg giver.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-04:
Jeg vil tage fat i et fjerde problem, nemlig den planlagte motorvej mellem Århus og Herning, især det område, der skal gå forbi Silkeborg, hvor der gennem mange, mange år har været store diskussioner om, hvor den linjeføring skulle gå.
Der har været to forslag til motorvej omkring Silkeborg i VVM-undersøgelse, og jeg vil gerne spørge: Hvordan er processen fremover, hvad er tidshorisonten, og hvad er den videre proces?
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Det er sådan et spørgsmål, som tager et halvt minut at stille, men temmelig lang tid at besvare.
I øjeblikket er vi jo ved Bording.
Næste naturlige fase i det byggeri her er Bording-Funder.
Det er i øvrigt dér, de største trafikale problemer er. Så har vi fået lavet en VVM-undersøgelse, der viser ruten uden om Silkeborg gennem Gudenådalen, og den ligger i Vejdirektoratet i øjeblikket.
Der er kommet kolossalt mange henvendelser på den, som alle sammen skal besvares.
Derfor forventer jeg ikke, at vi kan være færdige med vore tilkendegivelser i Vejdirektoratet før februar-marts måned.
Så er der på det sidste - det er måske ikke rigtigt at sige på det sidste, for der kom jo henvendelser til mig i oktober, måske november måned, hvor Gjern Kommune ønskede at få et møde med mig, fordi en, som bor i Gjern, sådan forstod jeg det, havde lavet sin egen model på en løsning, han syntes
var bedre, og som ikke var så slem ved den meget smukke Gudenådal.
Det venter vi også på.
Så vi venter altså på et svar her, og alt det er så på en eller anden måde hyllet ind i den investeringsplan, som jeg nu kan røbe bliver offentligtgjort den 20. februar.
Deraf fremgår det, hvilke projekter der er inde osv.
Det er ikke noget, som jeg kan svare på her, for så kunne jeg hurtigt komme ud på en glidebane, hvor jeg ikke kunne lande.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-04:
Trafikministeren nævner af egen drift det forslag, som en borger i Gjern har udarbejdet, og jeg må forstå ministerens svar sådan, at det, at der kommer en borger med en tilsyneladende god idé, som skåner den fredede Gudenådal, betyder, at det forslag bliver taget alvorligt og indgår i ministeriets videre overvejelser.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Ja, svaret skal forstås sådan, at det forslag, som jeg fik overrakt personligt, har vi videresendt til Vejdirektoratet, og vi har bedt om deres udtalelse om det.
Jeg har ingen forudsætninger for at vide, om det er godt eller skidt, men det har Vejdirektoratet, og Vejdirektoratet vil behandle dette forslag meget seriøst.
Om Vejdirektoratet vil foreslå mig, at man også skal foretage en VVM-analyse af dette store projekt, er jeg usikker på endnu, men jeg ved, at de gør overvejelser om det.
Jeg ved det ikke, men de vil, som jeg sagde, komme til mig i februar-marts måned med deres overvejelser om det.
Det har vi altså bedt dem om at tage hensyn til.
Er det så godt udarbejdet af en enkeltperson - det er jo usædvanligt - at det kan bære en VVM-undersøgelse, er man ved at overveje i Vejdirektoratet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-04:
Det sidste spørgsmål, jeg vil stille ministeren, drejer sig om en henvendelse, som et flertal i Silkeborg Byråd har sendt til en del politikere valgt i Århus Amt.
Brevet er også sendt til trafikministeren, og der står, at man i Silkeborg Byråd er bekymret over, at fremkomsten af det her nye forslag eventuelt skulle forsinke udarbejdelsen af det endelige forslag om linjeføring omkring Silkeborg.
Jeg vil meget gerne spørge, om henvendelsen fra Silkeborg Byråd kan betyde, at man siger: Nej, vi kan ikke bruge mere tid på nye forslag, nu må vi holde os til de to forslag, der allerede er bedømt, og nu kan der ikke komme nye forslag ind.
Det vil sige, at Silkeborg Byråd på en måde kan få bremset fremkomsten af eventuelt nye gode ideer.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Jeg har fået henvendelsen fra Silkeborg Byråd, men det betyder ikke, at det alternative forslag ikke bliver undersøgt meget grundigt i Vejdirektoratet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-04:
Nu skal vi til dansk deltagelse i krigshandlinger langt væk fra Danmark.
Spørgsmålet er på den måde højaktuelt.
Det, der sker i den type af krige, er jo, at civilbefolkningen er de første ofre og de største ofre.
Jeg har forstået, at ministeren vil nedsætte et hurtigtarbejdende udvalg for at sikre større åbenhed om forsvarets deltagelse.
Det synes jeg er et godt initiativ, og jeg vil derfor gerne spørge: Kan vi være sikre på, at et sådant udvalgsarbejde vil være afsluttet meget hurtigt, og altså inden en Irakkrig starter?
Når jeg synes, det er afgørende, er det, fordi der i forsvaret formentlig vil være en interesse i at kunne dække sig under, at de ikke kan offentliggøre, hvad der er sket, hvis der sker et fejlskud.
Vil ministeren sikre, at det her udvalgsarbejde afsluttes, inden en krig mod Irak starter?
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Jeg er glad for, at mit initiativ til nedsættelse af arbejdsgruppen møder så positiv vejvilje fra hr. Søvndal.
Tak for det.
Forsvarets grundlæggende holdning er - og det er også min holdning - at der skal være den størst mulige åbenhed om forsvarets forhold.
Vi har imidlertid, som også hr. Søvndal vil vide, hensyn at tage til allierede, vore soldaters sikkerhed, vore pårørendes sikkerhed, operationernes aktuelle gennemførelse og fremtidige gennemførelse.
Den arbejdsgruppe, jeg nu nedsætter, og det startede allerede her i formiddag i ministeriet, får besked på meget hurtigt at blive færdig med arbejdet.
Min intention er, at der skal være repræsentanter for den skrevne presse og de elektroniske medier, for at vi også får den vinkel ind på forholdet.
Så jeg kan love hr. Søvndal, at jeg vil fremskynde det her arbejde allermest muligt.
Så vil jeg i øvrigt til hr. Søvndal og til Folketinget i øvrigt oplyse følgende:
Jeg fik i går spørgsmålet af en tv-journalist, om danske fly havde anvendt bomber i Afghanistan.
Svaret var nej, og det var selvfølgelig korrekt.
Jeg kan så oplyse nu, at mellem kl. 9.25 og 10.25 i dag har danske F-16-fly anvendt tre til fire præcisionsguidede bomber i operationer i Afghanistan.
Det er første gang, danske fly anvender bomber dernede.
De nærmere detaljer har vi ikke fået endnu.
Jeg fik de her informationer, just inden jeg gik herover.
Flyene forventes at lande eller er landet, forhåbentlig i god behold, på Manas flyveplads kl. 12.30 i dag.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-04:
Tak for svaret, som jeg også synes er interessant på den måde, at man må sige, diskussionen i går har gjort indtryk, siden forsvarsministeren allerede i dag er villig til at oplyse, at danske fly har deltaget i bombardementer.
Så forekommer det endnu mere oldnordisk - undskyld udtrykket - at man i den lange periode, vi nu har haft, hvor ingen fly har bombet, ikke har villet oplyse noget.
Nu er vi så i en skærpet situation, hvor danske fly bomber i formiddag, og her kl. 13.40 er forsvarsministeren villig til at oplyse om det.
Jeg synes i sandhed, at det understreger nødvendigheden af at få lidt styr på informationsstrømmene i forsvaret.
Jeg forstår det sådan, at det kommer til at gå meget hurtigt.
Jeg vil spørge igen: Vil ministeren sikre, at det udvalgsarbejde er afsluttet, inden en ny krig starter?
Det er jo helt afgørende, at offentligheden får indblik i, hvad der sker i tilfælde af krigshandlinger mod Irak.
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Nu synes jeg, hr. Søvndal skulle kvittere for den åbenhed, jeg netop lægger for dagen.
Sådan forstod jeg også det var.
Med hensyn til spørgsmål 2: Nej, det vil jeg ikke garantere.
Jeg kan ikke vide, hvornår en ny krig starter, og derfor kan jeg heller ikke love, at det udvalgsarbejde er færdigt, inden en krig starter.
Det vil være for letsindigt af mig at love en sådan tidsfrist.
Vi håber jo alle, hr. Søvndal og jeg og hele Folketinget formodentlig, at Saddam Hussein afvæbner sig selv, som det er pålagt ham, så vi undgår en krig.
Men hvis den ulykkelige situation opstår, at det ikke kan undgås, at han vil afvæbnes af andre, kan jeg jo ikke bestemme tidsfristen.
Det ved hr. Søvndal alt om, nemlig at en eventuel operation ikke vil blive iværksat af Danmark, men af andre.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-04:
Jeg er med på, at det ikke er hr. Jensby, der udløser en krig, det er andre og formentlig stærkere kræfter.
Det, som jeg synes er den afgørende linje at forfølge, er, at der kan være to grunde - det synes jeg, hvis jeg var leder i forsvaret - til at have interesse i, at oplysninger ikke kom frem.
Den ene synes jeg er helt legal, nemlig ønsket om at beskytte soldater, der er i kamp.
Jeg synes ikke, man skal oplyse CPR-nummer og bopæl, og hvornår de tager med næste fly, og sådan nogle ting.
Det vil jeg advare imod.
Men den anden grund er, at sker der det i en krig mod Irak, at lad os sige 200.000 civile mister livet - FN gætter på en halv million - vil forsvaret i ethvert land vel have en interesse i at undgå, at den type af oplysninger kommer ud i offentligheden.
Vil forsvarsministeren ikke medgive, at forsvaret også kan have en interesse i at lukke for oplysninger, så ubehagelige billeder ikke bliver prentet ind på offentlighedens nethinder?
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Det ulykkelige ved enhver krig er, at totalt at udelukke, at der sker fejlbombninger, at det går ud over civile, aldrig helt kan undgås.
Det har verdenshistorien jo gennem tiden vist.
Det er mit inderlige håb, at danske styrker ikke kommer til at deltage i operationer, der koster civile livet.
Men hr. Søvndal må forstå mig sådan, at forsvarets informationspolitik ikke er styret af, om forsvaret begår fejl eller ikke begår fejl.
Begår forsvaret nogle fejl, skal det på bordet, og fejlene skal rettes.
Det kan jeg love
Det er mit ønske, at hvis vi ulykkeligvis måtte komme i den situation, vil vi også fra dansk side følge den linje, USA har fulgt, nemlig at erkende, når der er sket fejlbombninger.
Det er min intention og mit ønske.
Jeg vender igen tilbage til det, jeg startede med at sige: Hensynet til involverede soldater, deres pårørende må indgå med meget betydelig vægt i den balancering, der skal foretages.