Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Enhedslisten er imod dette forslag om skattelettelser.
Som det tydeligt er kommet frem, også i den korte debat med den seneste ordfører, er det et utrolig asocialt forslag, som øger uligheden ved at give meget store skattelettelser til dem, der i forvejen har meget, og ikke til dem, som ikke har ret meget.
Dertil kommer, at man giver skattelettelser i en situation, hvor småbørnsforældre oplever, at der bliver flere børn pr. pædagog i børnehaverne, og at ældre oplever, at de fremover får leveret frosset mad én gang om ugen i stedet for at få varm mad hver dag.
Til dem siger man: I skal være solidariske, og I skal forstå, at I er nødt til at acceptere, at jeres velfærd bliver dårligere.
Men samtidig mener man altså, at der godt er råd til at give skattelettelser, især store skattelettelser til de store godsejere, og det er da en politik fra regeringens og Dansk Folkepartis side, der er meget let at forstå.
Derudover er Enhedslisten også imod forslaget, fordi vi faktisk mener, at grundskylden er en af de socialt set mest retfærdige beskatningsformer, man kan vælge.
Når man beskatter landbrugsjorden, er det jo dem, der har de bredeste skuldre – her konkret den meste jord og de største godser – som kommer til at betale mest, og derfor synes vi, det er tåbeligt, at man går i gang med at afvikle den skat, hvis man ønsker at lave skattelettelser.
Vi så hellere nogle andre former for skattereformer, som ville lette skatten for dem, der har de laveste indkomster her i samfundet: de arbejdsløse, pensionisterne, kontanthjælpsmodtagerne, førtidspensionisterne osv. – alle dem, der virkelig har brug for at få nogle flere penge.
Af adskillige forskellige grunde er vi altså imod dette forslag.
Jeg glæder mig til at bistå udvalget i udvalgsarbejdet, og jeg håber, det kan blive hurtigt og effektivt, så lovforslaget hurtigt kan vedtages ved tredje behandling og de nye regler ligge til grund for de skatteskemaer m.v. for 2007, der skal udsendes.
I øvrigt har jeg naturligvis lyttet til debatten, og jeg har undret mig en smule, for man skulle jo tro, at regeringen her kom og præsenterede Folketinget for en helt ny fiks idé, men det er der jo ingenlunde tale om.
Der er sådan set bare tale om, at regeringen opfylder sit eget regeringsgrundlag, fuldstændig som regeringen på alle andre punkter lever op til det, vi lovede vælgerne før valget – punkt for punkt.
På dette punkt handler det, som det fremgår af »Nye mål«, om, at i takt med reduktionen af EU-tilskuddene til landbruget nedsættes dansk landbrugs indenlandske omkostninger gennem nedsættelse af beskatning af landbrugets produktionsjord.
Det er ikke bare noget for noget, det er lige for lige, og derfor er der sådan set heller intet asocialt i det.
Man skal altså være hinsides enhver forståelse af almindelig virkelighed for at kunne argumentere for, at forslaget skulle være asocialt.
Dansk landbrug har nogle rammevilkår, som består i, at der er nogle indenlandske omkostninger, bl.a. altså jordskatter, og så er der en EU-landbrugspolitik, som har medført, at man har fået støtte.
Jeg vil tro, at hvis man kigger på støtteprofilen, vil det nok vise sig, at de, der ejer og dyrker meget landbrugsjord, givetvis har fået mere støtte end dem, der har et husmandssted.
Derfor er det klart, at hvis den støtte reduceres, hvilket i øvrigt ville være meget fornuftigt, vil effekten jo nok også vise sig at slå kraftigere igennem i den meget store bedrift og mindre på det lille husmandssted, og derfor er der sådan set fuldstændig symmetri i, at vi laver en modgående reduktion, som har den samme profil.
Alt andet ville da være meget, meget underligt.
Så det her er ingenlunde asocialt, det er et meget, meget fornuftigt lovforslag, for uden velstand ingen velfærd, og til at skabe velstand hører jo også, at vi giver dansk erhvervsliv, hvortil jeg henregner dansk landbrug, nogle fornuftige rammebetingelser.
Og når vi påvirker dem ved en omlægning af EU-tilskuddene – hvilket på sæt og vis altså kan være rigtig, rigtig fornuftigt, for dansk landbrug ville givetvis sagtens kunne begå sig i en verden uden EU-støtte, hvis ellers der var lige rammebetingelser –
For så vidt angår kompensationen af kommunerne – og der vil jeg gerne kvittere for hr. Poul Nødgaards kvittering – sker det denne gang i en meget, meget målrettet form, sådan at den enkelte kommune kompenseres fuldt ud, hvilket jo også betyder, at alle de der tågede koblinger til, hvad det her har af betydning for den kommunale økonomi, er helt ude i hampen, for der er jo ikke en eneste kommune, som får påvirket sine servicemuligheder af det her.
Staten sikrer, at de kommuner, der får tabte indtægter som følge af lovforslaget her, i 2007 kompenseres krone til krone.
Jeg skal takke for opbakningen, og som sagt ser jeg frem til et hurtigt og effektivt udvalgsarbejde.