runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2002-04-03:
Ved virksomhedspraktik forstås en ordning, hvor en person, udlænding eller dansker, beholder den ydelse, som vedkommende har i forvejen, og med den ydelse får lov at komme ud i en virksomhed i et uddannelsesforløb, hvor vedkommende ikke er billig arbejdskraft, men hvor vedkommende lærer virksomheden at kende, lærer dens grundlæggende arbejdsrutiner at kende og derved bliver i stand til på et så tidligt tidspunkt som muligt at varetage et almindeligt job.
Så har vi derudover det synspunkt i regeringen, at overenskomsterne er til for at bruges, og hvis der i en overenskomst er mulighed for at benytte den laveste lønsats, så synes vi, at man i visse tilfælde skal gøre det, bl.a. fordi alternativet kan være, at den pågældende slet ikke kan få noget job.
Og jeg ved, at regeringen er enig med Det Radikale Venstre om, at det bør være muligt.
Så enkelt er det.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-03:
Til fru Inger Bierbaum må jeg sige, at jeg selvfølgelig ikke som minister sidder og detailregulerer, hvad de enkelte regioner skal ansætte af laboranter og veterinærer.
Det har jeg, som jeg tidligere sagde, stor tiltro til at regionscheferne vil vurdere ud fra en samlet overvejelse om, hvordan de vil bestykke deres region, så de kan sikre, at de fødevaresikkerhedsmæssige regler vil være opfyldt.
Det har jeg fortsat stor tillid til.
Så til hr. Kristen Touborg: Jeg ved ikke, hvor beløbet 100 mio. kr. stammer fra, men jeg vil godt sige med hensyn til de rationaliseringsgevinster på laboratorieområdet, som jeg nævnede før, at så er det klart, at det er dér, man i ATV-rapporten har peget på, at der lå nogle rationaliseringsmuligheder, og som det også har været bragt på bane af fru Inger Bierbaum i begrundelsen for spørgsmålet med hensyn til antallet af laboranter, var der et område, der blev hårdt ramt i det sønderjyske område.
Så til hr. Ole Vagn Christensen endnu en gang
: Jeg vil ikke begynde at blande mig i, hvordan Fødevareregion Sønderjylland besætter stillingerne.
Jeg har bare gjort opmærksom på, at den dyrlægestilling, der har været tale om, har været ubesat også i perioden inden vedtagelsen af finansloven for 2002.
Christian Brix Møller (RV), 2002-04-03:
Det er, hvad LO udtrykker, nemlig stor bekymring for det, regeringen indfører.
Jeg takker for besvarelsen og er meget glad for, at det skal være en generel ordning.
Det vil så sige, at den debat, man har i offentligheden, er forfejlet, når den kun kører på flygtninge-indvandrere.
Det vil sige, at vi i virkeligheden taler om måske 300.000, 400.000, 500.000 danskere, som skal være omfattet af de her ordninger.
Vi foretrækker en kortere varighed og noget mere målrettet, hvor det bliver langt billigere for arbejdsgiverne gennem målrettede tilskud, som så bliver aftrappet igennem et halvt år.
Hvordan vil regeringen forholde sig til det?
Spørgsmålet er stillet med udgangspunkt i, at vi i Det Radikale Venstre er enige med regeringen i, at der bør ryddes op i den eksisterende lange række af ordninger, som har til formål at få flygtninge og indvandrere i arbejde, fordi de bidrager til uoverskuelighed, både for den enkelte og for virksomhederne.
Men den enkelhed, som skal være målet, går desværre ikke igen i regeringens udspil.
I den offentlige debat om de her tiltag virker det, som om det kun skal gælde for nydanskere.
Og hvis man så nærlæser regeringens udspil, ja, så kommer man i tvivl.
Frode Sørensen (S), 2002-04-03:
»Vil ministeren, da der igen går vedholdende rygter om, at de 2 forsøgsstationer Silstrup i Thy og Rønhave på Als nu igen er i fare for at skulle nedlægges, bekræfte eller afkræfte planerne, og i bekræftende fald oplyse, hvordan det passer sammen med regeringens regionalpolitiske holdninger?«
Skriftlig begrundelse
I forbindelse med omstruktureringsplaner på Statens Forskningscenter i Foulum var der i 1999/2000 planer om at nedlægge de 2 forsøgsstationer - Silstrup i Thy og Rønhave på Als.
Med baggrund i ønsket om at styrke regionalpolitikken greb daværende fødevareminister Ritt Bjerregaard ind og sikrede de 2 forsøgsstationers fortsatte eksistens.
Nu er det jo heldigvis sådan, at vi bredt i Folketinget er enige om at fordele offentlige institutioner ud over hele landet.
Den daværende fødevareminister så dengang på det ud fra de regionalpolitiske synspunkter, men naturligvis også ud fra, at selv om Danmark er et lille land, er der forskel på jordtyper, om man er i Thy eller man er andre steder på Vestkysten eller man er på det lerholdige Als.
Det er dette, mit spørgsmål skal ses ud fra, og så håber jeg - ligesom for 3 år siden - at vi er kommet i så god tid med det, at vi også kan overbevise den nuværende fødevareminister om betimeligheden i at beholde de to forsøgsstationer.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-03:
Jamen jeg kan bekræfte, at det er korrekt, at Danmarks JordbrugsForskning har ønsket at foretage en række tilpasninger af deres jordtilliggender, sådan at det efter deres opfattelse bedre svarer til de forskningsmæssige behov, de har.
Det har Danmarks JordbrugsForskning ganske præcist gjort rede for allerede i februarnummeret af tidsskriftet
JordbrugsForskning, så der er sådan set ikke nogen grund til at skabe et grundlag for, at der skulle være nogen rygtedannelse omkring det spørgsmål. Jeg har den 21. marts modtaget en formel indstilling fra bestyrelsen for Danmarks JordbrugsForskning om at søge forsøgsstationerne Silstrup og Rønhave afhændet.
Det er bestyrelsens opfattelse, at det vil være en økonomisk og en forskningsmæssig fordel at samle aktiviteterne omkring de eksisterende forskningscentre - det er jo Foulum, det er Flakkebjerg, og det er Årslev på Fyn - fordi man finder, at de pågældende forsøgsstationer ikke er relevante i forhold til Danmarks JordbrugsForsknings sådan mere langsigtede ønsker om og behov for forskning.
Danmarks JordbrugsForskning ønsker i stedet for at erhverve de nødvendige arealer omkring de tre forsøgsstationer, som jeg nævnede før.
Indstillingen er i overensstemmelse med den indstilling, som bestyrelsen for Danmarks JordbrugsForskning tidligere er fremkommet med, som hr. Frode Sørensen også nævnede det.
Jeg vil imidlertid gerne på nuværende tidspunkt slå fuldstændig fast, at regeringen opfatter forskning på fødevareområdet i en meget bred forstand som overordentlig vigtig for hele det danske samfund, og der påhviler selvfølgelig os alle sammen en pligt til at sikre, at de midler, der er til rådighed, også bliver udnyttet så effektivt, som det overhovedet er muligt.
Med hensyn til det regionalpolitiske aspekt kan jeg bekræfte, at regeringen lægger meget stor vægt på, at vi også får en afbalanceret regional udvikling. Det er også klart, at jeg vil lægge vægt på den rådgivning, som jeg må få fra institutionernes bestyrelser, men det er efter min opfattelse helt klart og helt nødvendigt, at vi må vurdere situationen meget nøje, inden der træffes beslutning om at afhænde eller sælge de to forsøgsstationer.
Det er for mig klart, at en sådan overvejelse bør være en integreret del af drøftelserne omkring regeringens finanslovforslag for 2003.
Frode Sørensen (S), 2002-04-03:
Tak for svaret.
Med hensyn til de forskningsmæssige behov vil jeg da gerne gøre opmærksom på, at jeg tror nok, kvaliteteten i forskning stiger, når forsøg kan foretages under forskellige såvel klimatiske forhold som jordbundsforhold.
Nu er det jo sådan, hvis vi tager Rønhave på Als, at så klassificeres jordtypen der som 7.
Nu er jeg ikke helt ekspert i det, men det skulle altså være den absolut bedste jordbund.
Vi ved jo, at ministeren er meget mere ekspert i det, end jeg er.
Og til trods for at Danmark er et lille land, er der altså også forskelle i temperaturen i vores områder, og de forhold og de forskelle har stor betydning for f.eks. afprøvning af kemiske midler mod eksempelvis svampesygdomme og sygdomme i korn og andre afgrøder.
Så jeg vil da håbe, at ministeren vil tage rigtig mange forskere i ed her, for jeg tror, man kan finde mange forskere
også inden for disse områder her, som er meget betænkelige ved, at Rønhave og også Silstrup falder bort, så man ikke kan foretage forsøg under de ideelle forhold, der er dér
Der er jo trods alt stor forskel på boniteten af jordbunden forskellige steder i Danmark.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-03:
Om det her spørgsmål har der været ført en stor korrespondance med den tidligere fødevareminister, men der har også i Folketinget været bred opbakning bag en vedtagelse, som sagde, at der skal tages hensyn til de regionale problemer, der kan opstå, hvis man vil nedlægge statsinstitutioner.
Ligeledes blev det sagt i den samme vedtagelse, at der også skulle ske tilførsler.
For det er vel rigtigt forstået, at ansvaret for, hvad der sker omkring de to forsøgsstationer, er ministerens, sådan som tingene ligger i øjeblikket.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-03:
Jeg har med stor interesse noteret mig hr. Frode Sørensens faglige betænkeligheder.
Det lød meget overbevisende; det har jeg helt klart skrevet mig bag øret til brug i de overvejelser, som jeg også i mit første indlæg gjorde det helt klart, at jeg ville gøre mig, inden der blev truffet en endelig beslutning.
Og det ansvar for beslutningen om et eventuelt salg, der måtte påhvile mig, vil jeg også være i stand til at bære.
Frode Sørensen (S), 2002-04-03:
Jeg skal tilsige ministeren min fulde støtte i rådgivningen
omkring den her sag, hvis vi kan bibeholde de to forsøgsstationer, og vi skal kæmpe for det i fællesskab. En enkelt ting vil jeg allerede fremføre her.
Jeg ved ikke, om ministeren ved det, men siden 1959, det vil sige i næsten 50 år, er der foregået forsøg med alle danske kornarter på Rønhave, hvor man har lavet det, der hedder byg for byg, det vil altså sige byg år efter år, hvor man ikke har, sådan som man måske normalt har inden for landbruget, en form for vekselvirkning.
Og der håber jeg da, at ministeren også vil konsultere Landbohøjskolen med hensyn til, om ikke det ville være et kolossalt tab, hvis disse forsøg pludselig skulle falde bort, fordi man sælger ejendommen.
Man kan jo ikke fortsætte forsøgene som sådan.
Så jeg håber virkelig, at vi kan frembringe så mange gode argumenter for de to forsøgsstationer, at vi også her i år 2002, før vi tager på sommerferie, kan glæde os over, at de fortsat består.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-03:
Jeg er glad for, at ministeren kender sit ansvar.
Det gik jeg virkelig også ud fra, men derfor synes jeg også, det er rimeligt, at vi får det præciseret.
Men jeg må jo nok sige, at de investeringer, som er foretaget de pågældende steder, både i Silstrup og ved Rønhave, skal man nu til at foretage på ny, hvis der sker en flytning, samtidig med at der dér er alle de virkelig gode ting med hensyn til jordbund, klimaforhold osv.
Man behandler det her, som om Danmark var ensartet.
Derfor håber jeg også, at man, når nu ministeren har sat sig rigtig godt og grundigt ind i tingene, når frem til, at det er fornuftigt også at have forsøgsstationer ved Silstrup i Thy og ligeledes ved Rønhave, således at vi på den måde kan mærke mangfoldigheden og vi også kan se, at man ikke bare snakker om det regionalpolitiske, men at man også gør noget ved det.
Det kunne også godt være, der skulle tilføres noget, i stedet for at der blev frataget noget.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-03:
Jeg vil godt til både hr. Frode Sørensen og hr. Ole Vagn Christensen sige, at jeg er meget, meget berørt over det der regionale, lokale sindelag i denne her sag, og det vil jeg selvfølgelig også tage med i de overvejelser, som jeg vil gøre mig i forbindelse med udfærdigelse af finansloven for 2003. Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-03:
»Vil regeringen indhente høringssvar fra ældrerådene i de 275 danske kommuner om deres syn på lovforslag nr. L 130?«
Christian Brix Møller (RV), 2002-04-03:
Vil ministeren på baggrund af regeringsudspillet »På vej mod en ny integrationspolitik« oplyse, om forslagene om »en enkel model for virksomhedspraktik« og »en særlig startløn« ønskes udmøntet som generelle ordninger eller som selektive ordninger for nydanskere, samt hvorfor dette ikke fremgår af udspillet?«
Bertel Haarder (V), 2002-04-03:
Det var meget fortænkt, og det var så fortænkt, at jeg hellere vil læse spørgsmålet op, som det er blevet stillet, det lyder nemlig
: Er forslaget om virksomhedspraktik en generel ordning, eller er det en selektiv ordning for nydanskere? Svaret er: Det er en generel ordning.
Og så har jeg ingen kommentarer til de lidt underlige betragtninger, som spørgeren her opfandt.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-03:
Starthjælpen/introduktionshjælpen ligger efter forslaget betydeligt under den tidligere lavere integrationsydelse gældende fra den 1. januar 1999 til den 1. februar 2000, og allerede dengang viste Indenrigsministeriets evaluering, at der var behov for et stort antal enkeltydelser.«
Er det grebet ud af luften af KL, eller kan man forvente, at ordningen faktisk vil blive noget dyrere, end der forventes i lovforslaget?
Erik Mortensen (S), 2002-04-03:
Ministeren nævnte, at der var en generel besparelse på Fødevaredirektoratet på 1 pct., men hvad er den rent faktiske procent for regionen som sådan?
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-03:
Baggrunden for spørgsmålet her er det høringssvar, som vi har fået fra KL, hvor KL advarer om, at man må forvente, at der kommer et meget stort antal ansøgninger om ekstra ydelser i forbindelse med, at man indfører den nye ydelse.
Kan ministeren uddybe, på hvilken måde er man nået frem til den konklusion, som står i lovforslaget, og hvorfor man ikke er enig i det, som er kommet fra KL?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-04-03:
»Agter regeringen at bruge Den Særlige Pensionsopsparing som forbrugsdæmpende virkemiddel?«
Skriftlig begrundelse
Spørgeren ønsker at få uddybet ministerens udtalelser i Dagbladet Køge mandag d. 18. marts 2002.
»Vil ministeren bekræfte, at Den Særlige Pensionsopsparing ikke er omfattet af regeringens skattestop?«
Skriftlig begrundelse
Spørgeren ønsker at få uddybet ministerens udtalelser i Dagbladet Køge mandag d. 18. marts 2002.
Jan Petersen (S), 2002-04-03:
Spørgeren ønsker en præcisering af beskyttelsen af tillidsrepræsentanterne i forhold til regeringens lovforslag
om gennemførelse af deltidsdirektivet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-03:
Jeg kan svare meget kort: Svaret er ja.
Jan Petersen (S), 2002-04-03:
Jamen det var jo et prisværdigt kort svar.
Så vil jeg gerne bede om at få det uddybet.
Det er sådan, at i spørgsmålet om at overgå til deltid kan man ikke udelukke, at der vil være medarbejdere, som får et såkaldt siciliansk tilbud af arbejdsgiveren, og at den pågældende også kan være tillidsrepræsentant.
Nu er det sådan, at lovforslaget, som jeg har forstået det, fjerner arbejdstidsbestemmelser og eventuelle beskyttelser lagt ind i det, og dermed er en tillidsrepræsentants beskyttelse, for så vidt angår arbejdstiden, også bortfaldet, hvis lovforslaget vedtages.
Men samtidig indgår der i en række overenskomster en særlig beskyttelse af tillidsrepræsentanter.
Derfor er det stadig væk interessant at få en egentlig belysning fra beskæftigelsesministeren af, hvorledes den pågældende tillidsrepræsentants retsstilling er, såfremt den pågældende bliver bedt om at gå på deltid, men ikke ønsker at gøre det.
Hvad er så retsstillingen for den pågældende tillidsrepræsentant, f.eks. i forbindelse med en afskedigelse?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-03:
Jeg kan jo forstå, at hr. Thomas Adelskov, hvis parti overhovedet ikke interesserer sig for skattelettelser,
er meget optaget af historikken og af, hvad der foregik i det tidligere Økonomiministerium. Jeg har klart i dag tilkendegivet, at jeg overhovedet ikke mener, der er nogen sammenhæng i det her.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-03:
Lovforslaget om deltid går naturligvis ikke ud på at tvinge en lønmodtager, herunder en, der har status som tillidsrepræsentant, til noget som helst.
Hvis en arbejdsgiver skulle finde på at tvinge en tillidsrepræsentant til at gå på deltid, er situationen slet ikke omfattet af loven.
En tvangssituation ville skulle bedømmes efter de almindelige beskyttelsesregler, og for tillidsrepræsentanternes vedkommende skal der som oftest efter afskedigelsesbeskyttelsesreglerne foreligge tvingende grunde for ensidigt at nedsætte arbejdstiden for en tillidsrepræsentant. Tillidsrepræsentantens ekstra beskyttelse er i praksis i høj grad knyttet til den situation, hvor arbejdsgiveren afskediger vedkommende eller nedsætter arbejdstiden begrundet i arbejdsmangel.
Så selvfølgelig er tillidsrepræsentanten omfattet af beskyttelsesreglerne, også selv om han bliver bedt om at gå på deltid.
Den situation er slet ikke omfattet af loven, der kun vedrører en gensidig aftale.
Jeg skal bare gentage mit svar: Selvfølgelig er tillidsrepræsentanten omfattet af beskyttelsesreglerne, også selv om han bliver bedt om at gå på deltid.
Den situation er slet ikke omfattet af loven, der kun vedrører en gensidig aftale.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Petersen (S), 2002-04-03:
»Hvad er baggrunden for, at regeringen ikke ønsker erhvervssygdomsområdet omfattet af en arbejdsskadereform?«
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-03:
Som det fremgår af regeringsprogrammet, vil der blive iværksat en arbejdsskadereform.
Denne reform vil blive gennemført i flere faser og vil også omfatte erhvervssygdomsområdet. Første del af reformen om forenkling og afkortning af sagsbehandlingstiden er lovforslag nr. L 146, som Tinget førstebehandlede umiddelbart før påske.
Næste del af reformen drejer sig primært om ulykkesbegrebet.
Der er nedsat et hurtigtarbejdende arbejdsskadeudvalg med deltagelse af arbejdsmarkedets parter.
Dette udvalg skal overveje en udvidelse af ulykkesbegrebet
med henblik på at give dette begreb et indhold, der i højere grad svarer til de skadedes opfattelse af, hvornår de har været udsat for en arbejdsulykke.
Udvalget skal overveje muligheden af at samle de nuværende tre skadebegreber: ulykker, kortvarige skadelige påvirkninger og pludselige løfteskader i ét arbejdsulykkesbegreb.
Erhvervssygdomsudvalget skal løbende vurdere, hvilke yderligere sygdomme der kan optages på fortegnelsen over erhvervssygdomme inden for rammerne af den gældende lovgivning.
Det vil bl.a. omfatte en vurdering af, i hvilket omfang bevægelsessygdomme i form af nedslidningssygdomme kan optages på fortegnelsen over erhvervssygdomme.
Når regeringen har valgt denne arbejdsmetode på erhvervssygdomsområdet, skyldes det, at den gældende lovgivning på dette område er båret af det rigtige princip, at der skal være lægevidenskabelig dokumentation for sammenhængen mellem en arbejdsmæssig påvirkning og en sygdom.
Arbejdsmarkedet skal bære risikoen for skader, der er forårsaget af arbejde, men ikke for sygdomme, der skyldes andre forhold.
Hertil har vi det generelle sociale system.
Arbejdsskadesystemet er tænkt som en overbygning
netop for arbejdsskaderne.
Jan Petersen (S), 2002-04-03:
Når jeg har spurgt specifikt til netop erhvervssygdommene, er det, fordi det har været påfaldende, at de ikke var omfattet af det udvalgsarbejde, ministeren har sat i gang.
Det bekræftes nu også, at erhvervssygdomme efter ministerens og regeringens opfattelse i fremtiden skal håndteres inden for den gældende lovgivning. Nu er det sådan, at den gældende lovgivning ikke rækker, og der er ganske mange eksempler på, at folk ikke får anerkendt de erhvervssygdomme, som de burde få anerkendt.
Derfor er mit spørgsmål til anden omgang med ministeren: Hvad er begrundelsen for, at man finder den nuværende lovgivning tilstrækkelig til at håndtere erhvervssygdomsområdet og ikke åbner for, at det udvalg, man har nedsat fra regeringens side, også kunne beskæftige sig med erhvervssygdomsområdet?
Hvad er begrundelsen for, at erhvervssygdommene ikke må omfattes? Der må være en begrundelse for, at man finder, at den nuværende lovgivning er tilstrækkelig, f.eks. at man ikke ønsker yderligere anerkendelser på erhvervssygdomsområdet, for det vil være nødvendigt at udvide lovgrundlaget, hvis det skal kunne lade sig gøre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-03:
Arbejdsskadesikringsloven bygger på et princip om, at arbejdsgiveren er ansvarlig for skader, uanset om arbejdsgiveren konkret kan bebrejdes, at skaden er indtrådt.
Det indebærer, at der må stilles krav til årsagssammenhængen mellem påvirkninger på arbejde og en sygdom, for at denne kan anerkendes som en erhvervssygdom.
Sådanne sygdomme skal derfor ikke anerkendes som arbejdsskader.
Regeringen finder, at ovennævnte principper skal opretholdes, og at den gradvise udvikling, når nedslidningsskader bliver anerkendt som arbejdsbetingede, bedst finder sted i det nuværende råd, hvor man jo har lægefaglig ekspertise, der vurderer den slags ting.
Jan Petersen (S), 2002-04-03:
Nu er det jo sådan, at en række af de tilfælde for så vidt bliver underkendt af domstolene, men det tager ganske mange år at få afgjort hvert enkelt af de eksempler, der har været
på en underkendelse af den faglige ekspertise, som ministeren henviser til.
Erhvervssygdomsområdet er ikke tilstrækkeligt reguleret inden for den nuværende lovgivning, erhvervsulykkesbegrebet er ikke bredt nok, og jeg må konstatere, at hvis ministeren holder fast i, at det nuværende lovgrundlag skal være gældende, vil der være en række faggrupper, hvor der er tale om påfaldende mange ensartede lidelser i f.eks. bevægeapparatet, og de opstår præcis i de brancher, men de anerkendes ikke som erhvervssygdomme. Det må betyde, at lovgivningen ikke er tilstrækkelig omfattende, den tager ikke højde for de reelle erhvervssygdomme, der er på det danske arbejdsmarked.
Lad mig blot nævne, at der er en betydelig overvægt af erhvervssygdomme inden for brancher med mange kvinder, hvor man f.eks. skærer fisk, og også inden for hjemmehjælpsområdet, hvor bevægeapparatet hos kvinder f.eks. er stærkt belastet, og de anerkendes ikke i tilstrækkeligt omfang.
Ministeren afviser åbenbart at diskutere og lade parterne drøfte, hvorvidt der er tale om et forløb på de arbejdspladser, der gør, at mennesker rent faktisk får erhvervssygdomme, som ikke anerkendes inden for det nuværende lovgrundlag.
Nu er det jo sådan, at loven direkte tager højde for netop situationen, hvor en medarbejder tvinges på deltid; der er indarbejdet særlige godtgørelsesbestemmelser.
Problemet er jo så, at hvis en tillidsrepræsentant bliver afskediget med begrundelsen, at vedkommende ikke vil imødekomme arbejdsgiverens ønske om deltid, så skal den pågældende selv bevise, at det er begrundet i netop nægtelsen af deltid, og det skal så stilles over for den beskyttelse af tillidsrepræsentanten, der er i gældende overenskomst, som f.eks. indeholder formuleringen: »At en arbejder fungerer som tillidsrepræsentant, bør ikke give anledning til, at hans stilling forringes.« Af hensyn til referatet skal jeg sige, at her citerede
jeg fra bygge- og anlægsoverenskomsten af 2000.
Thomas Adelskov (S), 2002-04-03:
Når jeg spørger interesseret, skyldes det jo også, at sidste år på nogenlunde samme tid blev den daværende økonomiminister fru Marianne Jelved kraftigt beskyldt for at have misbrugt embedsmændene i sit ministerium til beregninger på et radikalt skattereformforslag.
I sin grundlovstale sagde daværende partiformand og nuværende partiformand for Venstre og nuværende statsminister
hr. Anders Fogh Rasmussen, at regeringen havde misbrugt sine embedsmænd, og refererede bl.a. til den sag, hvor altså fru Marianne Jelved havde fået foretaget beregninger i Økonomiministeriet.
Synes ministeren ikke, at der er visse lighedspunkter imellem de beregninger, man dengang sad og lavede på en kommende mulig skattereform i Økonomiministeriet, og de beregninger, som den nuværende økonomi- og erhvervsminister får foretaget i sit ministerium?