runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Nu skræmmer sporene en lille smule.
Sidst Socialdemokratiet skulle løse de her problemer sammen med regeringen, førte det til et forlig, hvor en række af de indkomster, som de fattigste i det her land får, blev yderligere forringet, og nu taler man om yderligere at fjerne forsørgelsesgrundlaget for de mennesker.
Det synes jeg måske ikke lyder ret godt.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Er fru Lotte Bundsgaard ikke enig med mig i, at den vigtigste opgave her og nu er at sikre, at de mennesker, der bliver holdt uden for arbejdsmarkedet, kommer ind på arbejdsmarkedet, og at det ville være en meget god idé, hvis man f.eks. brugte nogle af de penge, man i dag bruger på dagpenge, til at oprette nogle job f.eks. i den offentlige sektor, som kunne betyde, at de ældre kunne få en ordentlig service?
For det er jo sådan, at hvis vi kan få de mennesker, der i dag holdes uden for arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet, så kan fru Lotte Bundsgaard sove trygt om natten uden at frygte ældrebomben eller mangel på arbejdskraft de næste mange, mange år.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Med hensyn til regionernes områder, og hvad de skal beskæftige sig med,
Man kan her fokusere og målrette sine midler mod det og ikke mod alle mulige andre ting, men man har én meget klar opgave, nemlig at skabe det bedste sundheds- og sygehusvæsen, vi overhovedet kan skabe med de ressourcer, vi har til rådighed.
Det bliver en spændende opgave for regionspolitikerne, og jeg synes, at det er den helt rigtige måde at gøre det på, for jeg tror på, at det giver et bedre sundhedsvæsen.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Jeg vil godt sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Per Clausen i, at der bestemt stadig væk er mennesker i Danmark, der ikke kan få et arbejde.
Nye rapporter viser også, at det især er indvandrere og seniorer, der rammes, når virksomheder flytter til udlandet.
Der er ingen tvivl om, at de problemer skal vi tage fat på, og her har vi et problem nu og her.
På længere sigt kan det så være et andet problem, vi står over for.
Vi siger, vi bliver nødt til at diskutere, hvordan vi får velfærdssamfundet til at hænge sammen også på sigt.
Så til det her med forsørgelsesgrundlaget.
Forklædeydelsen går ud på, at især indvandrerkvinder går derhjemme og får en offentlig forsørgelse uden at skulle stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er et kæmpestort problem, for så kommer de kvinder ikke ud og lærer vores samfund at kende, lærer de farer at kende, der er ved vores samfund, lærer samfundet at kende, så de kan opdrage deres børn til både at blive en del af samfundet og blive på den rigtige side af loven.
Derfor bekymrer det os meget, at mange indvandrerkvinder går derhjemme og ikke lærer vores samfund at kende.
Så det vil vi gerne diskutere med regeringen, det er korrekt.
Jeg vil godt tage fat på et konkret eksempel fra Danmark i dag.
I Odense er der fire unge, som har begået grov kriminalitet, som nu går rundt på gaden.
Selv om kommunen er klar med sikrede pladser til de unge og klar til at tage fat på en M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4640 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM indsats over for dem, går de rundt på gaden.
Hvorfor gør de det?
Jamen har Socialdemokraterne da gjort noget ved det?
Ja, det har vi faktisk.
I sidste samling fremsatte vi et beslutningsforslag, hvori der står, at vi skal have hurtigere straf til kriminelle unge, at unge mellem 15 og 17 år, der begår kriminalitet, maksimalt skal kunne vente 30 dage på at få deres sag for en dommer.
Det vil sige, at vi vil tage fat på de unge, hurtigt få dem for en dommer, hurtigt give dem den straf, de skal have.
Det forslag var regeringen imod.
Den valgte at gøre det, som regeringen ofte gør, nemlig putte det i udvalg.
Der er det bare, vi siger: Lad os nu i fællesskab tage ansvaret på os og gøre noget for at få de unge bander væk fra gaden og ind i sikrede institutioner.
Lad dem få en straf hurtigt.
Fru Charlotte Dyremose kan være fuldstændig tryg ved, at vi fremsætter et finanslovforslag, hvor man kan se, hvordan vi finansierer vores forslag krone til krone.
Det kan godt være, det er, fordi vi snart skal have frokostpause, men jeg undrer mig.
Når man hører fru Charlotte Dyremose tale om velfærdsreformer, siger hun: Vi har nedsat en kommission for at gøre det på et kvalificeret grundlag.
Vil det sige, at alle de forslag, De Konservative gennem tiderne er kommet med om velfærdsreformer, ikke har hvilet på noget kvalificeret grundlag?
Mit budskab til fru Charlotte Dyremose skal bare være: Lad være med at blive sur, tag i stedet for at sikre, at Venstre også en gang imellem lytter til Det Konservative Folkepartis forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-15:
Vi Konservative sænkede i sidste regeringsperiode skatten på arbejde med 10 mia. kr., og vi har sandelig tænkt os at fortsætte ad den bane, ligesom vi holder fast i det skattestop, som jeg ikke engang kan få fru Lotte Bundsgaard til at sige man også vil i Socialdemokratiet.
Man vil hellere den gode gamle stavadske stil, hvor skatten stiger.
Må jeg minde om, at De Konservative fik nedsat en Strukturkommission, der kom med et forslag til den strukturreform, som nu behandles her i Folketinget og er ved at være færdigvedtaget.
Tyder det ikke på, at det, når vi nedsætter et sådant strukturudvalg eller et velfærdsudvalg, rent faktisk er, fordi De Konservative handler, men handler på et kvalificeret grundlag?
Mit spørgsmål er: Når fru Lotte Bundsgaard så gerne vil uddele alle disse mange gaver og vi samtidig ved med to tredjedele af befolkningen i ryggen, at det er nødvendigt at sænke skatten på arbejde for at være konkurrencedygtig i fremtiden, hvor vil man så prioritere?
Hvor tør man gå ud og sige til vælgerne, at det så er her, der skal skæres?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Nu skal man jo ikke kaste med sten, når man selv bor i glashus.
Vi hører fru Charlotte Dyremose sige: Vi Konservative vil sænke skatten på arbejde.
Hvorfor gør man det så ikke?
Man har regeringsmagten.
Vi hører De Konservative sige: Vi Konservative har klare forslag til velfærdsreformer.
Hvorfor har De Konservative så fundet sig i, at man i stedet for at tage en politisk debat om, hvilke velfærdsreformer der er behov for, så sender det over i en kommission?
Jeg synes, at fru Charlotte Dyremose skulle tage og levere svarene på, hvad De Konservative vil, i stedet for bare at ligge under for statsministeren, der helst ikke vil tage nogen debatter med befolkningen, som man kan blive en anelse upopulær på.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-15:
Nu har fru Lotte Bundsgaard stået på talerstolen i omkring en time, og hvad har vi så fundet ud af, ud over at hr. Jens Rohde kan sove roligt om natten?
Ikke så meget andet, synes jeg, end at man igen taler om at give en masse gaver ud, M052S45904731KAJE.FM.FM
Page 4645
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM bruge en masse penge på en hel masse ting på god socialdemokratisk vis.
Men mens fru Lotte Bundsgaard har stået her og brugt tiden på det, er der altså to tredjedele af danskerne, ifølge en helt ny undersøgelse, der ligesom De Konservative mener, at det er nødvendigt at sænke skatten på arbejde, for at vores velfærdssamfund kan blive bevaret.
Ligesom vi også fra De Konservatives side gerne vil diskutere helt konkret, hvordan vi forandrer for at bevare med et godt konservativt ord, som fru Lotte Bundsgaard jo næsten fik taget.
Man bliver lidt nervøs for, om det bliver et stavadsk skatteloft, hvor udgifterne bare skal stige.
Kan vi ikke få noget konkret: Hvor vil man prioritere?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Nu trækker hr. Leif Mikkelsen en forholdsvis gammel krikke ud af stalden, nemlig den, der går på, at når Socialdemokraterne kommer til, vil skatten stige.
Det er ikke korrekt.
Men lad mig lige nævne en ting.
Lad os se på skattetrykket.
»Økonomisk redegørelse« fra regeringen, som vi jo må kunne regne med er rimelig, siger, at skattetrykket er steget fra 2003 til 2004 med 0,7 procentpoint.
Vi Socialdemokrater har ingen ambitioner om at lade skatten stige, men vi har ambitioner om at fremlægge finanslove, der gør noget ved de udfordringer, som det her land står over for.
Vi mener ikke, at man på den ene side kan sige, at man vil have en langt bedre folkeskole, samtidig med at man pålægger kommunerne at skære ned på folkeskolen.
Vi mener ikke, man kan sige, at man vil have en langt bedre integration, hvis man ikke også vil bruge de penge, der skal til for at sikre en langt bedre integration.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-15:
Jeg tror, det står meget klart, at svaret er ret uklart.
Så lad det hænge i luften.
Derfor vil jeg bare hæfte mig ved, at man her peger på, at man ikke vil surmule på sidelinjen, og at man vil se handling.
Det bør jo gøre enhver, måske ikke i den her sal, men i hvert fald skatteyder i Danmark nervøs, for når man ser historisk på det, så kender vi jo Socialdemokraternes måde at finansiere tingene på.
Nu sker der ingen ulykker, så længe vi har et fornuftigt flertal herinde, der kan forhindre ulykkerne.
Så det er egentlig ikke et samarbejde eller en inviteren sig indenfor, jeg er nervøs for.
Men det, skatteborgerne skal holde sig for øje, er jo, at hvis man en dag får et andet flertal her – det varer sikkert længe, og ulykken skulle nødig ske – vil der komme den situation, at det pludselig bliver velkendt socialdemokratisk skattepolitik, der føres, kunne man forvente.
Derfor har jeg et spørgsmål til fru Lotte Bundsgaard: Når nu man vil acceptere skattestoppet, som det er, og man taler om et skatteloft i Socialdemokraternes politik, hvad betyder det så?
Hvordan vil man finansiere de her mange ønsker, realisere det, man har peget på de sidste måneder, uden at skatteborgerne kan mærke det i baglommen?
Det er et meget klart spørgsmål.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Jeg kan godt forstå, hvorfor der er nogle virksomheder, der spørger: Hvordan kan det være, at om afgifterne, som jeg betaler – om det er til det ene eller til det andet – kan stige eller ej, afhænger af, om de går i den ene eller i den anden kasse.
Men det illustrerer meget godt regeringens forklaringsproblemer med skattestoppet.
Det, det jo handler om, er, at vi i fællesskab skal sikre, at unge får en kompetencegivende uddannelse, at de kommer i gang.
Det synes vi jo er fint nok regeringen nu har fremlagt forslag om.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-15:
Når fru Lotte Bundsgaard før omtalte Arbejdsgivernes Elevrefusion og dermed fremstillede den som et brud på skattestoppet, er vi i hvert fald nødt til at få nogle ting afklaret her, hvis det, Socialdemokraterne peger på, skal tages for pålydende: At vi ikke kan holM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4644
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
de Socialdemokraterne væk fra forhandlingsbordet på grund af skattestoppet
Dermed har denne regering selvfølgelig ikke brudt skattestoppet.
For nu at gøre spørgsmålet så enkelt, at der ikke bliver mulighed for at snakke udenom, skal jeg i første omgang nøjes med bare at spørge: Er vi helt enige om, at denne regering ikke har brudt skattestoppet, og at det var en fejltolkning, den socialdemokratiske ordfører kom med før?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Nu begynder selv Enhedslistens ordfører, hr. Rune Lund, at gå mere op i sådan nogle billedting med, at vi skal lave en begravelse af en forfatning i stedet for at løse de problemer, vi står over for.
Vores klare opfattelse er den, at vi med Nicetraktaten får nemmere ved at løfte i fælles flok for at sikre beskæftigelsen; får nemmere ved at skabe et bedre miljø; får nemmere ved at skabe et samarbejde, der kan fungere, også nu når vi heldigvis har fået mange øst- og centraleuropæiske lande med i EU.
Det kæmper vi fortsat for.
Rune Lund (EL), 2005-06-15:
Jeg har også en lille ordoptælling.
Der står markedet 78 gange, konkurrence 27 gange, centralbank 98 gange.
Til gengæld står der kun fuld beskæftigelse 1 gang, sociale fremskridt 3 gange og arbejdsløshed 0 gange.
Det er selve billedliggørelsen af, at den her forfatning er en asocial forfatning, og det er også derfor, at der er blevet stemt nej til den.
Det er dejligt at se, at Europa-Kommissionens formand efterhånden har taget sig sammen til at være med til at slukke respiratoren for EU-forfatningen, og det vil vi også meget gerne fejre i dag.
Vi holder en lille begravelsesfest på Christianshavns Torv kl. 16.00, hvor ordføreren er meget velkommen til at drikke en begravelsesøl med mig for at fejre venstrefløjens sejr i den sammenhæng.
EU-forfatningen er en asocial forfatning.
Ville det ikke være bedre at lave et socialt, et bæredygtigt og et demokratisk internationalt samarbejde i Europa i stedet for at proppe mere EU ned i halsen på folk?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Vores ambition er at skabe et EU, der kan være med til at sikre, at vores miljø også bliver ved med at være rent på lang sigt; at vi gør noget i fællesskab for at sikre en høj beskæftigelse; at vi samarbejder i EU; at vi hjælper de øst- og centraleuropæiske lande til at blive stærke, så de kommer med ind i vores fællesskab.
Rune Lund (EL), 2005-06-15:
Nu fik vi et nej til EU-forfatningen i Holland og Frankrig, og det var jo dejligt, for det betød, at vi fik et nej til en EU-forfatning, som bl.a. ville betyde, at der ville blive åbnet op for, at udenlandske koncerner kunne tjene på sådan noget som uddannelse og sundhed.
Det er derfor også ekstra dejligt, at det var venstrefløjens stemmer, som var afgørende for, at det blev et nej i Frankrig så vel som i Holland.
Og er det i virkeligheden, fordi Socialdemokraterne i øjeblikket udsender en masse signaler om, at man meget gerne vil samarbejde tættere med højrefløjen, at man på den måde har ædt EU-forfatningen så ukritisk, som man rent faktisk har gjort fra Socialdemokraternes side?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Jeg har sådan set svaret på hr. Søren Espersens spørgsmål: Det er selvfølgelig nemmere at integrere få end integrere mange.
Men så vil jeg godt sige, at jeg ikke har nogen som helst brug for tilM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4643
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM givelse fra hr. Søren Espersen, og at jeg ikke har brug for ros fra statsministeren.
Men det, vi har brug for, er, at vi får taget fat på integrationen en gang for alle.
Socialdemokraternes formand satte sig i spidsen for at få skabt en national handlingsplan på det her område, og jeg håber på, at også Dansk Folkeparti vil gå mere op i, hvordan vi får integreret de flygtninge og indvandrere, vi har i Danmark, noget bedre end bare lave signalpolitik, hvor man taler om tilgivelse eller fortiden.
Hvordan får vi integreret flygtninge og indvandrere noget bedre?
Det er det, befolkningen forventer af os.
Søren Espersen (DF), 2005-06-15:
Vi ser både den her situation som noget, der er sket i fortiden; noget, der sker i dag; noget, der sker fremover.
Men jeg har ikke fået svar på mit spørgsmål.
Er det vigtigt for Socialdemokratiet – når jeg spørger, er det, fordi fru Lone Dybkjær forleden i Folketinget direkte sagde, at antallet er ligegyldigt, man ville ikke tale om antallet – at holde antallet af asylansøgere og indvandrere og familiesammenførte nede.
Ja oder nein, ja eller nej?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Der er ingen tvivl om, at det er nemmere at integrere få end integrere mange, men jeg synes egentlig, at Dansk Folkeparti i stedet for altid at kigge tilbage skulle prøve at kigge frem og se: Hvad gør vi for at forbedre integrationen i Danmark?
Hvordan sikrer vi, at de flygtninge og indvandrere, der er i Danmark, kommer i arbejde, får en uddannelse, og at der ikke er kriminelle indvandrerbander på gaderne?
Jeg mener faktisk, at det er det, vi er valgt til at tage os af.
Vi synes bare, at vi skulle kigge frem og løse de her problemer en gang for alle.
Søren Espersen (DF), 2005-06-15:
På udlændingeområdet har vi i hvert fald konstateret, at Socialdemokraterne sådan i det retoriske er ved at bevæge sig langsomt væk fra samarbejdet med De Radikale og SF og Enhedslisten.
Man kan sige, at Socialdemokratiet er ved at kravle op af dyndet, og det glæder os jo, hver gang det sker.
Men jeg vil alligevel gerne stille et spørgsmål.
Det måtte man aldrig i gamle dage under regeringen Nyrup.
Da var det sådan et fyord, og det var nærmest kynisk at tale om antal.
Vil fru Lotte Bundsgaard erkende, at antallet af indvandrere og flygtninge er helt afgørende for succesen af integration?
Må man godt tale om antal nu?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Jeg bliver nødt til endnu en gang at sige til fru Inger Støjberg, at hvis det her var en finanslovdiskussion, skulle finansministeren have været heroppe og starte med at holde en tale; så skulle regeringen have fremlagt en finanslov.
Så ville vi også have fremlagt en finanslov, hvor man kunne se, hvordan vi finansierer vores forslag krone til krone.
Så det er lidt spild af tid at blive ved med at spørge til det.
Men i forhold til børnefamilierne kan jeg sige, at det her jo er et rimelig dyrt forslag, fordi det i dag er meget dyrt at få sine børn passet i daginstitutionerne.
Derfor er det også et udgiftskrævende forslag, når vi siger, at det maksimalt skal koste 1.000 kr. at få sit barn passet.
Jeg kan se, at fru Inger Støjberg ryster lidt på hovedet, men jeg synes, at fru Inger Støjberg skulle prøve at gå ud og spørge alle de forældre, der i dag får passet deres børn i daginstitutionerne, hvad de giver for det.
Dér vil man kunne få illustreret, at det er en god portion penge, vi tilfører de børnefamilier og de forældre, der hver eneste dag står op og går på arbejde og betaler en høj skat.
Inger Støjberg (V), 2005-06-15:
Der bliver overhovedet ikke svaret på spørgsmålet.
Socialdemokraterne har meldt ud, at de vil skære 1 mia. kr. for de yngste.
SocialdemokraterM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4642
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
ne har meldt ud, at de vil lave en aftrapning i forbindelse med indkomsten.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor meget er det egentlig, børnefamilierne kommer til at holde for?
Hvor er det præcis, man vil skære i børnechecken?
Vi har hørt en gevaldig masse modeller, men nu må vi have et svar.
Hvor er det, børnefamilierne kommer til at holde for?
Hvor skal der skæres, så man kan få finansieret bare nogle af de her forslag, som Socialdemokraterne fremlægger?
Det er rent faktisk blevet fremsat forslag for i gennemsnit 70 mio. kr. pr. dag fra Socialdemokraternes side.
Så hvad er det præcis, børnefamilierne kommer til at mærke?
Hvor bliver der skåret?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Når vi fremsætter vores finanslov, vil man kunne se, hvordan vi finansierer vores forslag krone for krone.
Men jeg vil godt sige, at når vi har fokuseret på børnefamilierne, har vi ment, at det var alt for dyrt at få sine børn passet, at det var alt for dyrt, at man i dag betaler op til 3.500 kr. for at få sit barn passet i en vuggestue.
Der har vi klart og tydeligt sagt, at det maksimalt skal koste 1.000 kr. at få sit barn passet, for når man går på arbejde hver eneste dag, tjener mange penge og betaler rigtig meget i skat, kan det ikke passe, at det er så dyrt at få sine børn passet.
Derfor har vi foreslået, at det maksimalt skal koste 1.000 kr. at få et barn passet i en daginstitution.
Regeringen var også ude at foreslå noget af det samme i valgkampen, men det viste sig jo, at det var på rimelig langt sigt, regeringen ville forbedre forholdene for børnefamilierne.
Men vi mener altså noget med det, når vi siger, at mennesker, der går på arbejde hver eneste dag og endog føder børn, så vi også på sigt kan blive forsørget, ikke skal straffes ved at betale sådan nogle høje daginstitutionstakster.
Inger Støjberg (V), 2005-06-15:
Jeg forstår på fru Lotte Bundsgaard, at hun og Socialdemokraterne agter at komme med en del penge, når nu vi skal til at forhandle om finansloven.
Så i den forbindelse kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre lidt nærmere om Socialdemokraternes ideer om børnefamilieydelserne.
Det må jo siges, at der har været en del modstridende meldinger.
Først vil man skære 1 mia. kr. på børnechecken over for de yngste, så vil man skære 1 mia. kr. ved at aftrappe i forbindelse med indkomsten, og så er det pludselig kun 200 mio. kr.
Der er altså en række modeller i spil.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fru Lotte Bundsgaard: Hvor meget er det egentlig, børnefamilierne kommer til at holde for nu?
Hvor meget bliver der skåret i børnechecken?
Og vil der blive indført en indkomstaftrapning?
Hvad er det præcis, det er, børnefamilierne kommer til at holde for med nu her i forbindelse med finansloven?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Så er det altså godt!
I debatten i dag har vi hørt, at Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech, kan stave til »stop«, men vi har også fået en lektion i, hvad regeringens skattestop betyder, for hele Folketingssalen må jo have hørt det, fru Gitte Lillelund Bech sagde før, nemlig at det handler om skat på arbejdsindkomst.
Hvorfor er det, at regeringens skattestop ikke også sætter ind, når man hæver Arbejdsmarkedets Elevrefusion?
Det er jo det, virksomhedsejerne siger, det er det, de skælder ud over.
Så det kan godt være, at fru Gitte Lillelund Bech kan stave til »stop«, men helt at forklare regeringens skattepolitik er dog ikke lykkedes.
Men man kan være tryg ved, at man ikke kan holde Socialdemokraterne uden for finanslovforhandlingerne ved bare at stave til »stop«, for vi mener, at der er så mange problemer, vi bliver nødt til at løse i fællesskab, og dem vil vi gerne være med til at løse i form af at sikre en bedre integration, sikre, at flere får en uddannelse, og sikre, at seniorerne får et job.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-06-15:
Jeg er endog endnu mere bekymret nu, fordi fru Lotte Bundsgaard endnu en gang nægter at svare på spørgsmålet om, hvorvidt fru Lotte Bundsgaard faktisk har forstået, at s-t-o-p betyder stop og dermed faktisk betyder, at skatten ikke kan sættes op på arbejdsindkomsten.
Jeg taler om den arbejdsindkomst, som en stor del af danskerne har.
Vi betaler alle sammen indkomstskat.
Jeg vil gerne have svar på det spørgsmål, som jeg stillede før: Er en begrænsning af retten til fradrag for høje pensionsindbetalinger i strid med et skatte-s-t-o-p, eller er det i tråd med regeringens udlægning af, hvordan man vil følge skattestoppet?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
I går havde vi en god debat i Folketinget om, hvordan man skulle sikre flere praktikpladser til de unge.
Det gør regeringen ved at hæve arbejdsmarkedsbidraget til at betale for denne her ordning.
Det er man selvfølgelig fra virksomhedernes side meget sur over, og man siger: Når I nu presser os til, at vi skal betale mere i elevrefusion, er det jo en skat, I skruer op for.
Nej, siger skatteministeren, når det går til noget bestemt, er det ikke nogen skat, vi skruer op for.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4641
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig, at fru Gitte Lillelund Bech forklarede, hvordan det kan være, at det ikke er at bryde regeringens skattestop, når man hæver Arbejdsmarkedets Elevrefusion, som det jo er virksomhederne der betaler til?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-06-15:
Jeg kan blive helt bekymret, når jeg hører fru Lotte Bundsgaards svar til min kollega, hr. Jens Rohde.
For det lyder, som om fru Lotte Bundsgaard faktisk ikke har forstået, hvad et skattestop går ud på.
Specielt den sidste del, s-t-o-p betyder stop.
Det betyder, kan jeg så oplyse fru Bundsgaard om, at man ikke kan sætte skatten op.
Det er sådan set en garanti, som denne her regering har givet til hr. og fru Danmark, hr. og fru Jensen, om, at de simpelt hen ikke får sat skatterne op, og det har de ikke fået, siden den her regering kom til.
Nu har jeg så læst Jyllands-Posten her til morgen.
Her til morgen er fru Lotte Bundsgaard ude at sige, at Socialdemokraterne vil lave en begrænsning af retten til fradrag for meget høje pensionsindbetalinger.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge fru Bundsgaard: Er en begrænsning i et fradrag i overensstemmelse med et skattestop, som betyder, at hr. og fru Jensen ikke kommer til at betale mere i skat?