Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
Da vores skattepolitiske ordfører er i Indien med Folkekirkens Nødhjælp, har jeg fået lov til at fremlægge vores politik på dette område: Enhedslisten har jo i flere omgange undersøgt de multinationale selskaber, der ikke betaler skat i Danmark.
Den liste, vi har fået lavet, omfatter 350 selskaber, og den viser, at på trods af at der har været diskussion i flere år, at der er gennemført lovændringer, og at der har været pres på skattemyndighederne, får en lang række store multinationale selskaber fortsat lov til ikke at betale skat i Danmark.
Det gælder Nestlé med Premier Is, herunder is som Extreme, Mega, Maximum, Smarties, Lions, Kæmpelæske, Underground og Hjem-Is, der blev opkøbt for et par år siden.
Samlet har Nestlé cirka en tredjedel af issalget i Danmark, og de sælger i øvrigt også Nescafé, pulverkaffe og en række varme drikke, der sælges i kaffeautomater, Nesquick kakaodrik, babymad, frugtmos på glas, morgenmadsprodukter som Fitness og Nesquick, læskedrikke som Nestea, Aquarel og Perrier, slik som Smarties, After Eight, Kit-Kat, Lion, Crunch, Quality Street, Polo og Marquis, suppe- og bouillonterninger og hunde- og kattefoder som Friskies, Felix og Alpo.
Det gælder også Unilever med Frisko Is med is som Magnum, Solero, Cornetto, Kung-Fu, Filur, Carte d’Or, Viennetta og Regnbue, fødevarer som Knorrs supper, bouillon, saucer og frosne retter, snacks, nudler, stegeolie, margariner såsom Becel, Oma-Margarine, Lätta og Flora, maizena, Hellmann’s mayonnaise, læskedrikke som Lipton Tea og iste, vaskemidler som Omo, Snuggles-skyllemiddel og Vim, shampoo og sæbe som Axe, Dove, Elida, Organic, Rexona og Lux, Kløver-Vaseline, Vaseline Intensive Care, præventionsmidler osv. osv.
Man er næsten lige ved at stortude.
De sælger alle de produkter, men de tjener ikke penge på dem, i hvert fald ikke i et sådant omfang, at der skal betales skat i Danmark, og det er jo fuldstændig absurd.
Vi kan desværre ikke sige, at de selskaber gør noget ulovligt, selv om det er meget besynderligt, at de ikke tjener penge, de skal betale skat af.
Det er mange penge, vi snakker om.
Der har været forskellige tal fremme, men jeg har i hvert fald set, at vismændene har vurderet, at det årligt drejer sig om 7-14 mia. kr., der kunne beskattes i Danmark.
Måske er beløbet mindre, måske er beløbet højere, men det er i hvert fald et meget stort beløb.
Så må man spørge: Bliver tingene ændret med dette forslag?
Vi må konstatere, at forslaget dumper på tre områder: For det første – og det er sådan set det mest afslørende – at det ikke regner med noget merprovenu og altså simpelt hen ikke er godt nok; for det andet at kravet om revisionserklæring tages ud, og for det tredje at det undtager såkaldt små selskaber, altså selskaber med under 200 ansatte og en omsætning på under 250 mio. kr. Rent umiddelbart synes vi ikke, det er små selskaber, men det er altså selskaber, der bliver fritaget.
Man kan sige, at der er forbedringer i forslaget.
Men set i forhold til det problem, vi står over for, er det altså aldeles utilstrækkeligt, og medmindre vi i forbindelse med forhandlingerne i udvalgsarbejdet kan få skabt markante forbedringer, kan dette forslag ikke få vores støtte.