Jens Hald Madsen (V), 2006-05-30:
Jeg stemmer i dag som nok den eneste fra de to regeringspartier imod regeringens lovforslag om den nye udligningsreform.
Jeg ved, at det er et drastisk skridt, men jeg mener rent faktisk, at vi har forspildt en kæmpechance for at gøre udligningssystemet mere rimeligt og fair, ikke mindst for de sjællandske kommuner.
Den hører fortiden til, dengang man flyttede store dele af Københavns befolkning ud til Vestegnens kommuner, men den udvikling er forbi.
Hovedstadsudligningen er kort sagt utidssvarende og dermed simpelt hen uretfærdig.
Bortset fra Ballerup Kommune, som bliver ramt af erhvervsskatterne, er mange kommuner på Vestegnen ualmindelig stille for øjeblikket.
Det er de kommuner, der er kendetegnet ved at have de højeste skatter og nogle af de højeste serviceudgifter, men samtidig en stor kassebeholdning.
Denne udligningsreform giver ikke disse kommuner nogen motivation til at se på deres høje serviceudgiftsniveau eller for den sags skyld sætte deres skat ned, selv om de i virkeligheden godt kunne gøre det.
Udligningsreformen minder mig meget om Jeppe i Holbergs skuespil »Jeppe på Bjerget«, hvor Jeppe siger: Folk siger godt nok, at Jeppe drikker, men de siger ikke, hvorfor Jeppe drikker.
I udligningsreformen konstaterer man blot, at en kommune har høje sociale udgifter og derfor skal have flere udligningspenge, men man spørger ikke, hvorfor kommunen har så høje serviceudgifter.
Dette er ikke udtryk for, at jeg ønsker, at de rige og ressourcestærke kommuner ikke skal betale til de fattige og ressourcesvage kommuner, men blot udtryk for et ønske om rimelighed og fairness.
Det kan ikke være rimeligt, når nogle kommuner kan bruge fire gange så mange penge på at undervise en elev eller passe en ældre end andre kommuner, at man ikke kigger på, hvad begrundelsen for det er.
Ikke alle kommuners høje serviceudgiftsniveau kan retfærdiggøres ud fra større sociale problemer eller ud fra flere udfordringer end andre kommuners.
Det overser udligningsreformen efter min mening fuldstændig.
Der er ganske enkelt for ringe motivation for de dyre kommuner til at sætte deres serviceudgifter ned, og samtidig dræner udligningsreformen motivationen i de kommuner, som tager initiativ til at optimere deres driftsøkonomi og dermed tiltrække nye skatteborgere, fordi de så kan tilbyde lavere skat.
Jeg er ikke i tvivl om, at det har været svært for regeringen at reformere udligningssystemet ikke mindst i betragtning af den ringe opbakning, der har været fra Kommunernes Landsforening.
Der er simpelt hen ingen solidaritet i Kommunernes Landsforening og foreningens medlemmer imellem.
Gang på gang hører vi KL klage over, at skatten ikke kan sættes op, at udgifterne hele tiden stiger, og at det alt sammen er regeringens skyld.
Desværre hører man aldrig Kommunernes Landsforening sige, at der er masser af kommuner i Danmark, som kunne sætte deres skat ned, og at der er mange kommuner i Danmark, som rent faktisk kunne sætte deres serviceudgifter ned.
Hvis alle de nye storkommuner udliciterede i lige så høj grad som de kommuner, der er i front på de områder, kunne der rent faktisk udliciteres for 2,1 mia. kr. ekstra, og hvorfor går KL ikke ind i den problematik?
Overordnet må jeg sige til regeringens forslag om en ny udligningsreform: Hvis det var en del af et forlig med Socialdemokraterne, havde jeg med en vis modvilje, men loyalt stemt for lovforslaget.
Problemet er blot, at dette forlig er indgået uden om Socialdemokraterne, og det kan man bare ikke se.