Lis Greibe (S), 2001-03-15:
B 84 er helt identisk med B 71, som vi behandlede i sidste samling, hvor det altså ikke kunne samle flertal.
Genfremsættelsen forholder sig med andre ord overhovedet ikke til, at der i virkeligheden i det forløbne år allerede er sket et lovkvalitetsløft, men man ønsker alene en gentagelse af debatten om bæredygtighedsvurdering i lovforslag, vel at mærke kun i lovforslag, der har miljømæssige konsekvenser.
Det bliver endda meget sværere for Socialdemokratiet at bidrage med nye synspunkter i debatten i forhold til sidste år, og jeg kan lige så godt starte med at fortælle
, at vi ikke har skiftet mening siden sidste år, og at vi derfor heller ikke i år kan støtte beslutningsforslaget.
Vi er fortsat enige med forslagsstillerne i, at man skal gøre alt for at vurdere fremsatte lovforslags bæredygtighed, og at såvel de miljømæssige, økonomiske, sociale som beskæftigelsesmæssige konsekvenser skal indgå i overvejelser i forbindelse med intentionerne for vor samfundsudvikling.
Når vi alligevel ikke ønsker at sætte disse krav på en formel, er det, fordi vi for det første mener, at de miljøforslag, regeringen fremsætter, allerede på mange områder vægter konsekvenser, og for det andet fordi vi ikke mener, det er muligt mere specifikt at definere de måleparametre, som en mere uddybende analyse kræver.
Beslutningsforslaget henviser også i år til Brundtlandrapportens formulering af bæredygtighed, men når beslutningsforslagets bemærkninger atter i år derefter fortsætter med at citere denne rapports definition af bæredygtighed som en udvikling, »der opfylder de nuværende behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare«, ja, så undrer det mig, at man kan mene, at denne definition kan udmøntes i en fast formel for opstilling af bæredygtighed.
Det er regeringens mål at fremsætte en national strategi for bæredygtig udvikling inden FN's generalforsamling om miljø og udvikling i år 2002.
Og som netop nævnt af miljøministeren så kommer der et forslag til en nationalstrategi i morgen, og vi er nu altså med andre ord gået ind i en dialogfase.
Det skal da pointeres, at en nationalstrategi kun vil kunne bruges til at vurdere den samlede samfundsudvikling, og
at man under ingen omstændigheder vil få værktøj til en helt specifik vurdering af det enkelte lovforslag.
Parallelt med den danske proces fortsættes arbejdet i EU med at udarbejde konkrete strategier for integration af miljøhensyn og bæredygtig udvikling i alle Fællesskabets områder, og samtidig er det i EU besluttet at udarbejde en sammenfattende strategi for bæredygtig udvikling forud for Rio plus 10-konferencen, men også her arbejder man på et overordnet plan. Også i OECD arbejdes der, som også nævnt i beslutningsforslaget, med definition af en bæredygtig udvikling. Til sidst vil jeg altså nævne, at det er overmåde svært ikke at have en lille mistanke om, at forslagsstillernes hensigt kunne være at svække miljøpolitikken.
Det bliver helt sikkert tilbagevist, men selv om man hårdnakket vil bedyre, at dette sandelig ikke er hensigten, så vil jeg altså holde fast i, at det trods alt meget let kunne blive resultatet.
Under alle omstændigheder vil vi fortsat skulle have de politiske debatter, der præciserer den forskel, der er i partierne mellem vægtning af f.eks. miljøhensyn kontra økonomiske hensyn.
I regeringens periode er der tydeligvis i en løbende proces sket et lovkvalitetsløft, og vi ser i Socialdemokratiet ikke nødvendigheden af at forcere denne proces, og vi kan ikke støtte B 84.