runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg tager ordet, fordi statsministeren nu kommer med en hel række urimeligheder over for oppositionen, f.eks. den beskyldning, at vi ikke lægger tingene åbent frem.
Det kommer statsministeren med, lige efter at Socialdemokratiet og De Radikale f.eks. har lagt en skatteplan frem fuldstændig åbent.
Hvad er det for en kritik, statsministeren kommer med?
Han kan da ikke beskylde de to partier for ikke at have lagt det åbent frem.
Så kan man diskutere indholdet i det, men statsministeren må da indrømme, at det er fuldstændig åbent.
Og vi skal gøre tilsvarende fra Enhedslistens side.
I forbindelse med f.eks. efterlønnen er jeg stensikker på, at Socialdemokratiet har lært den lektie.
Og når det bliver meldt til vælgerne, at efter et valg er Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten garanter for, at der ikke sker et indgreb i efterlønnen i den kommende valgperiode, så er det jo stensikkert.
Sådan er det.
Derfor vil jeg godt stille dette spørgsmål til statsministeren: Hvorfor bruger statsministeren sit afsluttende indlæg her til at indlede en valgkamp?
Er det fordi han planlægger udskrivelse af et hurtigt valg?
Hvorfor snakker han overhovedet ikke om det, der er på dagsordenen her i debatten, nemlig Velfærdskommissionen?
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Jamen selv om man altid har gjort sådan, kan man jo nok give
Det er da underligt, at vi i det danske Folketing skal træffe beslutninger, skal vedtage love, som der ikke kan gives nogen begrundelse for.
Det er sådan set hr. Jens Rohde, der taler for et forslag, der er fremsat her, hvoraf det fremgår, at fru Mary Donaldson skal kunne fratrække almindelig moms; den skal hun kunne få refunderet.
Jeg spørger bare: Hvad er baggrunden for det?
Og det eneste, hr. Jens Rohde siger, er, at sådan har det altid været.
Jamen hvorfor har det altid været sådan?
Kan vi ikke få ét eneste godt argument for at fastholde den utrolig dårlige skik?
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Baggrunden er den ordning, som følger de regler, som nu én gang er fastsat, når det er sådan, at vi taler om årpenge og apanage til den kongelige familie, og det støtter vi fuldstændig op om i Venstre; sådan er reglerne nu engang.
Jeg ved udmærket godt, hvad Enhedslistens dagsorden er, og det er jo, fordi man er imod kongehuset og i øvrigt ikke vil være med til at hæve årpengene, og det kan man jo så have en holdning til.
Men vi støtter altså det her forslag, som ligger fuldstændig i tråd med den måde, man altid har gjort tingene på, og længere er den faktisk ikke.
Hvis Enhedslisten så har en helt anden dagsorden, så synes jeg, at man skulle fortælle det her i Folketinget.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at ifølge den danske grundlov er mænd mere værd end kvinder, det kan vi jo se i arvefølgeloven, tronfølgeloven, og det er åbenbart en tradition, som Venstre godt vil holde i hævd.
Det forstår jeg ikke.
Men der er en anden tradition, jeg godt vil spørge til:
Hvad er grunden til, at momsudgifter også for fru Mary Donaldson skal være fradragsberettigede?
Hvad er begrundelsen for, at man så ikke bare giver den pågældende noget mere i løn, eller hvad man skal kalde det?
Hvorfor laver man den mærkelige ordning med refusion i forbindelse med købsmoms?
Hvad er baggrunden for den ordning?
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Jeg synes, det er helt håbløst at gøre det her til et ligestillingsspørgsmål.
Det er jo en ganske særlig stilling, det danske kongehus har, og jeg synes, det her er helt i tråd med dét, så det har vi ingen problemer med i Venstre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-05:
Men hvordan har hr. Jens Rohde det med, når vi når frem til tredjebehandlingen, at skulle stemme for et forslag, hvor vi sætter fru Mary Donaldson i en situation, hvor hun er et hundrede procent afhængig af sin mand, hvor hun ikke selv har en selvstændig økonomi, hvor hun ikke selv kan bestemme, hvilke summer hun skal bruge og hvordan, men hvor hun er underlagt kronprinsens forgodtbefindende?
Når man nu læner sig op ad traditionerne, er det så et udtryk for, at man generelt mener, at den slags traditioner ikke skal ændres?
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Det her er et forslag, som fuldstændig følger den tradition og de normer og regler, som er inden for det danske kongehus, og vi bakker selvfølgelig fuldstændig op om forslaget.
Jeg skal sige, at Venstre naturligvis bakker op om lovforslag nr. L 134 om forhøjelse af årpenge for Hans Kongelige Højhed Kronprins Frederik.
I øjeblikket udgør årpengene for Hans Kongelige Højhed 3.706.000 kr., og dette foreslås forhøjet til 12.775.000 kr. efter indgåelse af ægteskab med frøken Mary Donaldson.
I årpengebeløbet er der indregnet en årlig ydelse til den kommende kronprinsesse svarende til 10 pct. af det samlede beløb til årpenge.
Merudgiften i 2004 vil være godt 6,4 mio. kr., og de nye penge træder først i kraft efter bryllupsdagen den 14. maj.
Merudgiften i 2005 vil være på 10,5 mio. kr.
Baggrunden for stigningen i årpengene skal findes i de betydelig forhøjede udgifter, kronprinsparret vil få; kronprinsparret må forudses at få betydelig flere repræsentative forpligtelser.
Det foreslåede beløb er procentvis højere end det, Hendes Kongelige Højhed Dronning Margrethe og Hans Kongelige Højhed Prinsen fik ved deres ægteskab, og dette skal ses i lyset af, at de udadvendte aktiviteter vil være langt større nu, end de var i årene 1967 til 1972.
I forbindelse med større rejseaktivitet vil der være større krav til øget personale og sekretærbistand, og endvidere er den bolig, det kommende kronprinspar får stillet til rådighed, væsentlig større end den bolig, det nuværende regentpar fik stillet til rådighed.
Der må derfor beregnes større udgifter i forbindelse med drift, herunder også lønninger og stab, samt vedligeholdelse.
Som sagt: Venstre bakker naturligvis op om forslaget.
Venstre finder, at det danske kongehus er af stor kulturel værdi for det danske folk og er af stor værdi for Danmark udadtil.
Så der er naturligvis fuld opbakning til L 134 fra Venstres folketingsgruppe.
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Det skal ikke være en konkurrence på evnen til at kunne tegne private forsikringer eller til at kunne betale brugerbetaling i sundhedssektoren.
Socialdemokratiet er for den fri og lige adgang til sundhedsydelser og sundhedsbehandling i Danmark.
Det er ens diagnose, ens behov for behandling, der skal afgøre, hvornår og hvor hurtigt man skal behandles.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Nu er det jo en debat, hvor vi kan få skabt nogle afklaringer, og det er bestemt nyttigt også til det videre forløb i debatten omkring velfærdssamfundets udvikling.
Nu ved jeg, at hr. Frank Jensen er bekendt med det interview, fru Marianne Jelved har givet i Ugebrevet A4, som jo også står Socialdemokratiet ret nær.
Og i det interview fortæller fru Marianne Jelved så også om en radikal tanke om sundhedsforsikringer, altså at man i højere grad inden for sundhedsvæsenet skal forsikre sig i forbindelse med forskellige ydelser, som ellers i dag er omfattet af gratisprincippet.
Så må jeg spørge hr. Frank Jensen i lighed med det, jeg spurgte om på efterlønsområdet: Kan vi så få en tilsvarende garanti på det område om, at der ikke med socialdemokratisk medvirken i givet fald efter et valg på nogen måde vil ske en imødekommelse af de radikale ønsker om i højere grad inden for sundhedsvæsenet at basere sig på forsikringsprincippet, men at vi skal fastholde sundhedsvæsenet som en fri ret for alle uanset indkomst?
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Det kan jeg sige med sikkerhed.
Vi vil ikke lave forringelser i forhold til efterlønsmodtagere, hverken før et valg eller i næste valgperiode.
Det er i øvrigt et forslag, som Socialdemokratiets formand, hr. Mogens Lykketoft, over for statsministeren her i Folketingssalen har sagt er vores bud.
Hvad er statsministerens bud?
Og jeg har forstået, at statsministeren er gået så langt som til at sige, at der ikke må ske ændringer på denne side af et valg. Hvad der skal ske på den anden side af næste valg, kan vi så få at vide inden
valget
Og det er så det tilsagn, vi har fået fra statsministeren.
Men det, vi er optaget af i øjeblikket, er, hvordan man kan sikre, at der, når lavtlønnede overgår på efterløn, så er mulighed for at give dem et incitament til, at det bedre kan betale sig at have en vis tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og der må man sige, at med den efterlønsreform, der blev lavet i 1998, forsvandt meget af incitamentet her, for modregningsreglerne er meget voldsomme, hvis man har krone til krone- eller time til time-modregning, som man jo har i den nye efterløn.
Derfor er vores forslag, at vi inden for forligskredsen får set på en mulighed for, at man kunne have et beløb, f.eks. på 30.000 kr. om året, som ikke skulle modregnes i efterlønnen.
Det forslag har jeg forstået også kan nyde støtte fra Dansk Folkeparti, og det er vi da glade for, men vi håber, at aftalepartierne i forbindelse med efterlønnen vil være med til at se på en sådan model inden alt for lang tid.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Nu har en del af debatten i dag jo drejet sig om efterlønnens fremtid og specielt det faktum, at det nu står lysende klart ikke kun ved det, hr. Anders Samuelsen har sagt her i salen, men jo også gennem det citat, fru Marianne Jelved har fremført i Ugebrevet A4, nemlig at der er ønske om at lave modregningsreglerne så markante, at det ikke længere skal kunne betale sig for en stor del af borgerne at gå på efterløn.
Jeg vil gerne spørge hr. Frank Jensen, om Socialdemokratiet kan give en garanti for, at hvis det var sådan, at vælgerne ønskede at give det såkaldte SR-alternativ en chance, så ville der under ingen omstændigheder med socialdemokratisk medvirken ske nogen ændring af modregningsreglerne i retning af det, Det Radikale Venstre ønsker.
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Det var en meget klemt statsminister, vi oplevede her fra Folketingets talerstol, en statsminister, som blev ekstremt polemisk, men det er jo statsministerens eget valg.
Jeg synes ikke, det er klædeligt for landets statsminister at gå over i den boldgade.
Hvis jeg var i statsministerens sko, ville jeg nu nok være lidt mere ydmyg i forsvaret af skattestoppet
, al den stund der jo er et massivt flertal her i Folketinget, som mener, at det skattestop, statsministeren fører i øjeblikket, har en enorm social slagside.
Ja, selv regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, var ude den 3. januar og markere, at skattestoppet i dets nuværende form har en enorm slagside.
Det er primært dem med de allerstørste boliger, de største indkomster, der har glæde af skattestoppet, hvorimod de lavtlønnede mærker stigende takster på kollektiv transport, på børnepasning.
I det hele taget strammer økonomien voldsomt til ude i landets kommuner.
Man forsøger at skrabe de penge ind, man overhovedet kan, for at få tingene til at hænge sammen, som selv Venstreborgmestre siger det.
Statsministeren siger, at hvis Socialdemokratiet igen danner regering med Det Radikale Venstre, så kommer vi til igen at opleve stigende skatter.
Men hvad er fakta i den debat?
Fakta er, at den regering, den nuværende statsminister var skatteminister i, op igennem 1980'erne hævede skattetrykket i Danmark med over 6 procentpoint, hvorimod den regering, der overtog i 1993, kunne holde skattetrykket uændret igennem 1990'erne.
Hvad er det, statsministeren har baseret sin økonomiske politik på?
På kviksand.
Vi oplever i øjeblikket en massiv stigning i arbejdsløsheden.
Vi oplever en regering, der har sat Danmarks økonomiske troværdighed over styr ved at have givet lettelser i skatten, der samlet set løber op i 26 mia. kr. i 2010.
Forudsætningen for 2010-planen er skredet.
Hvad vil der ske, hvis der ikke kommer det store økonomiske opsving i løbet af de kommende år?
Ja, så bliver den nuværende statsminister nødt til at bede sin skatteminister om at sætte skatteskruen i gang, sådan som det skete i 1980'erne, hvor skattetrykket steg med hele 6 pct., mens hr. Anders Fogh Rasmussen var skatteminister i Danmark.
Vi har nu lagt hele vores skatteforslag frem i Folketinget.
Der har været rig mulighed for at drøfte det her i Folketinget.
Vi vil have en lavere beskatning på arbejdsindkomst, vi har lagt forslag frem i Folketinget til at lette beskatningen på arbejdsindkomst med 13 mia. kr., finansieret krone for krone.
Når statsministeren så siger, at der ikke er mod til at fortælle vælgerne det, så hænger det jo ikke sammen.
Forslaget ligger til debat i Folketinget.
Når statsministeren så i øvrigt forsøger at forklare, at der ikke er nogen grund til at lave om på det danske velfærdssamfund, at det i bund og grund er bundsolidt, så er det da noget, vi gerne vil kvittere for.
Statsministeren har som sagt kun været statsminister i godt 2 år nu. Statsministeren overtog en bundsolid økonomi, der aldrig har været bedre, med en meget høj beskæftigelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Jeg synes, det er godt, at hr. Kristian Thulesen Dahl stiller det spørgsmål, for det er jo netop et udtryk for den form for snydepolitik, som går ud på, at man foregiver, at der er en garanti i form af et bevis, men så udhuler man garantien ved nogle smarte manøvrer og ved at dreje på nogle knapper.
Hr. Anders Samuelsen brugte oven i købet det udtryk, at så kunne man bare dreje på nogle knapper.
Ja, det er den måde, man udhuler garantierne på, og det er at snyde vælgerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren er frisk og fuld af gåpåmod og virker mere kampklar end i måneder.
Jeg synes, det er utrolig dejligt, at man ser en statsminister, der går til den over for oppositionen i forbindelse med de forslag, der kommer.
En af de ting, som hr. Frank Jensen har sagt, og som jeg gerne vil stille statsministeren et spørgsmål om, er i forhold til efterlønnen.
Vi har nu hørt, at det er en særlig sikkerhed for folk, at man har sådan et efterlønsbevis liggende i skuffen, som man kan hale op, og som giver en en tryghed for den ret, man har efter den efterlønsaftale, der blev indgået i 1998.
Mit spørgsmål til statsministeren er derfor: Hvilken tryghed har man med henblik på sin efterløn til den ret, man i givet fald har, hvis det er sådan, at man tager udgangspunkt i det radikale forslag om at lave modregningsregler i efterlønnen med det eneste formål, at det skal gøres uattraktivt, gøres til en dårlig forretning for folk at udnytte den ret, som Socialdemokratiet siger er så god at have liggende nede i skuffen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Jeg kender ikke finansministerens regnestykker.
Det, vi bare kan se, er, at når man letter topskatten, altså skatten på de rige, i det omfang, som Det Radikale Venstre vil, og indfører afgifter som f.eks. højere benzinafgift, som i særlig grad rammer de laveste indkomster, så er det klart, at der er en fuldstændig skæv social profil.
Det er da tankevækkende, at Det Radikale Venstre, der gerne vil gøre sig til af at have et særligt socialt sindelag, i den grad giver skattelettelser til de rige og rammer de laveste indkomster.
Anders Samuelsen (RV), 2004-02-05:
Jeg ved ikke, om man ikke skal kalde det en lille smule uværdigt, at en statsminister står heroppe og lyver på talerstolen, påstår, at kassedamerne vil opleve store skattestigninger, når finansministeren, som sidder i salen, har lavet beregninger på vores skatteudspil, som viser, at kassedamerne ikke vil opleve nettoskattestigning.
For nu at tage et helt tilfældigt eksempel, så bor der en familie i Silkeborg i et hus, der har en værdi af - lad os sige - 1,5 mio. kr., og som derfor vil blive ramt af en lille stigning i ejendomsværdiskatten.
Familien har bil og vil derfor blive ramt af den store prisstigning på benzin i Det Radikale Venstres udspil, som ikke ligger i en skuffe, men som har været fremme i fuld offentlighed.
Man er medlem af fagforeningen og vil derfor blive ramt af, at man fjerner fradrag for fagforeningskontingent.
Kan statsministeren ikke bekræfte, at denne familie ifølge finansministerens egne beregninger vil opleve en nettolettelse på ca. 10.000 kr. om året?
Kan statsministeren bekræfte, at det har finansministeren regnet sig frem til?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Det er det, vi vil vende tilbage til.
Det prøver man så at holde skjult for vælgerne ved at tale om, at man også vil indføre en slags skattestop, sådan et fleksibelt skattestop, som alene dækker over, at man vil have frihed til at sætte alle de skatter i vejret, som vi ved ligger skjult i skufferne hos de to partier.
Altså højere bruttoskat, højere ejendomsværdiskat, højere benzinafgift, højere pensionsskat og de andre skatter og afgifter, som man vil sætte i vejret.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Keld Albrechtsen ser på, at Det Radikale Venstre vil give millionærerne store skattelettelser, mens kassedamerne skal have store skattestigninger.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Keld Albrechtsen ser på det.
Det vil han nok også nedlægge veto imod.
Derfor er det meget uklart for befolkningen, hvad det er, der er alternativet.
Det eneste, vi ved med sikkerhed, er, at skulle de tidligere regeringspartier igen få regeringsansvar, så vender vi tilbage til den skatte- og afgiftspolitik, vi så i 1990'erne med stadig større skatter og afgifter, der i særlig grad ramte de laveste indkomster.
Anders Samuelsen (RV), 2004-02-05:
Nu siger statsministeren godt nok, at Det Radikale Venstres udspil bliver verfet ned fra både den ene og den anden side, men jeg hørte da lige Enhedslisten nærmest stå og stortude over, hvor begejstret de var over Det Radikale Venstres åbenlyse fremlæggelse af skattepolitikken, bl.a. den der med kronen på en liter benzin. Statsministeren siger så, at det kloge - det er faktisk det, vi kalder det i Det Radikale Venstre - det kloge skattestop ikke er et skattestop, det er et snydestop.
Det er helt rigtigt, hvad statsministeren siger.
Det er nemlig stop for snyd.
Det snyd, der foregår, det fifleri, der foregår i regeringen med regeringens skattestop, det er jo det rene fifleri, der foregår set fra borgerens synsvinkel.
Skatten stiger på grundværdien, skatten stiger via takststigninger på daginstitutioner.
Illusionsnummeret er åbenbart for enhver.
Takststigninger på busser.
Spørg borgeren, om der er tale om et skattestop.
Nej, der er ikke, der er fifleri, og der er snyderi eller i hvert fald fifleri, f.eks. i forbindelse med TDC-sagen, som regeringen jo ikke ville stoppe, men som vi andre gerne ville stoppe.
Det er rigtigt, det kan man godt betegne som et snydestop. Det er det, Det Radikale Venstre vil, er statsministeren ikke enig i det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Jo, men hr. Albrechtsen har så meget på hjerte.
Det må jo bedrøve hr. Samuelsen at lytte til nu, hvordan den ene tand efter den anden bliver trukket ud af De Radikales store reformplaner. Sådan er det jo, for hr. Keld Albrechtsen har simpelt hen nedlagt veto mod det hele, så der sker ikke noget.
De Radikale kan godt pakke sammen.
Så siger hr. Keld Albrechtsen, at det hele er lagt åbenlyst frem.
Nej, det er jo netop det, der er problemet, at jeg har hørt hr. Anders Samuelsen rejse rundt og tale om, at man skal have sådan et fleksibelt skattestop.
Nu er Socialdemokratiet hoppet på det samme med, at man skal have et fleksibelt skattestop.
Det er lidt, som om man siger, at nu har regeringen sit skattestop, og så siger oppositionen, at sådan et må vi også have, men det skal være lidt anderledes.
Et stop er altså et stop.
Ellers er det jo ikke et stop.
Det at have et fleksibelt skattestop er som at være halvvejs eller fleksibel jomfru, jeg tror ikke, den mulighed eksisterer.
Man er nødt til at gøre et valg og sige, er det et stop, eller er det ikke et stop.
Det stop, som hr. Frank Jensen og hr. Anders Samuelsen taler om, er et skattehop med højere bruttoskat, højere ejendomsværdiskat, højere benzinafgift, højere pensionsskat, genindførelse af skat på sygdom.
Det er realiteterne.
Det er det, der ikke er lagt åbent frem.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
og ... ja, undskyld hr. formand.
... at vi andre fører dulgt politik ...
Jamen det er da meget enkelt.
Det sagde jeg også for et øjeblik siden.
Der kommer et valg, hvor Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten er garanter for, at hvis Socialdemokratiet danner regering med Det Radikale Venstre, så kommer der ikke et indgreb i efterlønnen, og så kommer der jo ikke det.
Det er jo indlysende.
Jeg har ganske vist hørt, at hr. Samuelsen godt vil have det, men det får han ikke, det kan vi andre sikre og garantere, så enkelt er det, og det skal siges fuldstændig åbent.
Statsministeren siger også, at det ikke er lagt åbent frem, hvad Det Radikale Venstre ønsker.
Jamen de ønsker 1 kr.
mere på benzinen
Det kan da ikke være mere åbenlyst.
Jeg synes, det er helt urimeligt, at statsministeren står med sin påstand om, at der skulle være noget gedulgt i hr. Samuelsens forslag om 1 kr. mere på benzinen.
Det har han da fremlagt med brask og bram.
Jeg synes i øvrigt, det er et rimelig godt forslag.
Men det er da fuldstændig åbenlyst.
Statsministeren derimod fifler med den ene sag efter den anden.
Hvad med huslejestigningerne på byfornyelsen?
Statsministeren har garanteret over for vælgerne, at der ikke skulle ske store huslejestigninger efter et valg, hvorefter regeringen så kommer og gennemfører kæmpemæssige huslejestigninger i forbindelse med byfornyelsen i glasklar strid med regeringens valgløfter.
Jeg synes, statsministeren skulle lige feje lidt for sin egen dør, før han begynder at påstå ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Jeg har faktisk talt meget om Velfærdslkommissionen og netop begrundet, at nedsættelsen af Velfærdskommissionen er denne regerings måde at arbejde på, for vi synes ikke, at tingene skal komme listende som en tyv om natten, men skal forberedes ordentligt i dialog med befolkningen med henblik på at skabe brede flertal.
Så skal man bare sige det åbent.
Man skal bare sige åbent, at man vil sætte bruttoskatten op til 20 pct., at man vil lade ejendomsværdiskatten eksplodere, at man vil indføre ekstra skat på private pensioner, at man vil genindføre skatten på sygdom, at De Radikale vil sætte benzinafgiften op med 1 kr. pr. liter og i øvrigt give store skattelettelser til de rige og lade de fattige stige i skat.
Altså, det skal man bare sige åbent,
så vi kan få en fair debat om det. Med hensyn til efterlønnen har vi jo i dag hørt hr. Anders Samuelsen sige, at der skal ske store ændringer i efterlønnen.
Jeg ved ikke, hvilke garantier hr. Keld Albrechtsen kan give, hvis det er det grundlag, som den tidligere regering baserede sig på, der skulle få et flertal en eller anden dag.
Vi har i hvert fald set fru Marianne Jelved svinge håndtasken med krav om, at der skal ske noget
med efterlønnen, så jeg ved ikke, hvilke garantier hr. Keld Albrechtsen kan give.
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Jeg skal ikke og vil ikke stå her og tage stilling til, hvorvidt der er tale om en rigtig skik eller en god skik.
Jeg siger, at vi følger de regler, der altid har været på det område, og den tradition, der er, og det mener vi ikke at der er nogen grund til at lave om på i forhold til kronprinsparret.
Derudover har jeg jo givet begrundelserne for, hvorfor årpengene skal øges for Hans Kongelige Højhed Kronprins Frederik.
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Ja, jeg fristes næsten til at spørge hr. Lars Barfoed, hvordan han selv synes det går.
For det går den forkerte vej, det har hr. Lars Barfoed jo selv sagt.
Vi har mistet 50.000 arbejdspladser på 2 år, gælden er opskrevet med 70 mia. kr. i 2010, og så siger hr. Lars Barfoed: Jamen det er konjunkturernes skyld.
Har den nuværende regering fuldstændig opgivet at påvirke udviklingen i vores land?
Man flyder bare med de internationale konjunkturer.
Jeg har forstået, at det er udlandets skyld, det hele.
Men kan hr. Lars Barfoed ikke se, at der altså er givet lettelser ud af de offentlige kasser på 26 mia. kr?
Så siger hr. Lars Barfoed, at de er fuldt finansierede, fordi der er overskud på de offentlige finanser.
Det er for mig at se jo altså noget meget, meget risikofyldt noget, man har begivet sig ud på.
Hvad nu, hvis konjunkturerne ikke vender?
Så bliver man jo nødt til at hæve skatterne for at kunne finansiere de 26 mia. kr., der er givet ud af kasserne.
Kan hr. Lars Barfoed ikke bekræfte, at sådan er sammenhængen, hvis man skal sikre sig, at der altså også er en sammenhæng i den økonomiske politik?