runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg er helt tryg ved, hvis pensionisterne finder ud af, hvad Venstre står for: et skattestop, der gør, at de ikke får stigende grønne afgifter, som har været med til at udhule pensionisternes købekraft i årevis, når elafgifter, når varmeafgifter osv. er steget og steget og steget.
Det slipper de for.
Det står Venstre nemlig for: et skattestop, der sikrer, at deres økonomi ikke bliver udhulet gennem stigende skatter og afgifter.
Det tror jeg de er glade for.
For at vende tilbage til hr. Lars Kramer Mikkelsen og byfornyelsen så er det fortsat sådan, at det, vi lægger op til, jo er, at ejerne skal betale en stigende andel.
Og det er jo pudsigt, at 80 procent af lejlighedsejerne har klaret det selv.
De har ikke haft mulighed for at få offentlig støtte.
Det er den andel, som vi synes skal give lidt mere til byfornyelsen.
Vi tror naturligvis på, at der også fortsat vil ske en lang række forbedringer af den boligmasse, der er, som har installationsmangler.
Det er det, vi lægger op til,
Til fru Grete Schødts vil jeg bare sige, at det naturligvis er hjemmehjælpspladser, jeg snakker om, 84 styks i Tårnby, jf. den artikel, der var i Amagerbladet her for nylig.
Så vil jeg i øvrigt bare sige, at hvis man igen går ud og kigger på kommunernes indberetninger til Politiken for nu at bruge dem som kilde, så viser det, at langt de fleste kommuner enten har en bevarelse eller en forøgelse af det totale antal ansatte. De kommuner, der skærer ned, skærer primært eller i hvert fald også ned i administrationen, mens de kommuner, der ansætter, ansætter i hjemmeplejen.
Der bliver i 59 kommuner ansat mere personale i hjemmeplejen og ældreplejen, og derfor er vi med til at flytte fra kolde hænder til varme hænder.
Så tilbage til fru Lissa Mathiasen: Det er sådan, at det, vi foreslår på boligstøtteområdet, betyder, at alle pensionister, der modtager boligstøtte, også til næste år vil få mere i boligstøtte.
De vil få en regulering, der følger prisudviklingen, men ikke lønudviklingen, som det har været hidtil.
Det betyder, at de bliver sikret mod at blive ramt af prisstigninger.
De bliver sikret mod, at vi udhuler det, de får, hvorved der så ikke er den samme udvikling i forhold til lønudviklingen, som der er nu, men dér er det, vi går ind og kompenserer ved, at vi har et skattestop, der gør, at de ikke får en lang række ekstra afgifter hældt ned over sig, som de gjorde under den socialdemokratiske regering.
Lissa Mathiasen (S), 2003-09-09:
Til hr. Kristian Jensen: Det nytter ikke noget at tale udenom.
Det er ikke et spørgsmål om det, der her blev svaret, jeg stillede.
Det, jeg stillede spørgsmål om, er, at man fra regeringens side i finansloven lægger op til, at reguleringen af boligstøtten fremover skal ske via en mekanisme, der gør den lavere.
Det betyder, at en typisk pensionist mister 300-350 kr. Så siger hr. Kristian Jensen: Arh, det er små ændringer.
Det er dog en imponerende hån at have tilovers for de pensionister, som i forvejen har en relativt lille indkomst, og som har meget lidt, meget lidt at have til forbrug.
Det kan risikere at være det, der er årsagen til, at de ikke har råd til at bo i en god, sund bolig.
Synes man virkelig, det er rimeligt? Så vil jeg godt sige, at det for mig er så meget mere imponerende, at det er de selvsamme pensionister, som overhovedet heller ikke får for en krone glæde af den skattelettelse, som regeringen lægger op til.
De bliver heller ikke berørt af den i positiv retning.
Først tager man boligstøtten og så giver man dem heller ikke skattelettelser.
Og jeg er nødt til at sige til sidst: Hvor er egentlig valgløftet blevet af om, at de dér mennesker heller ikke skulle regne med, at de fik en højere husleje?
Det er godt, at pensionisterne finder ud af, hvad det er, regeringen og Venstre egentlig står for.
Grete Schødts (S), 2003-09-09:
Jeg vil godt gøre hr. Kristian Jensen opmærksom på noget ude fra den virkelige verden i forbindelse med det dér succeskriterium.
Jeg lavede en undersøgelse af 100 kommuner
her inden sommerferien.
Der havde man i de 100 kommuner 31 leverandører - 31. I gennemsnit var der otte borgere i hver kommune, som ønskede en anden leverandør.
Så ved jeg ikke, om hr. Kristian Jensen fortalte sig lidt, da han nævnte Tårnby som udtryk for et bragende succeskriterium ved at sige, at der var der 64 husmoderafløsere eller noget i den retning.
Det er vel ikke sådan, at det er en hjemmeserviceordning, som fungerer i Tårnby Kommune. Så vil jeg bare gøre opmærksom på i forbindelse med det her kæmpe succeskriterium: Vi bruger i dag ca. 130.000 kr. - 130.000 kr. - pr. borger, der siger ja til en privat leverandør, til bureaukrati og administration, og det bliver der ikke 10 minutter mere i hvert eneste hjem ud af.
så burde man give kommunerne det fulde frie valg til selv at beslutte og bestemme, så de ældre kunne få mere tid for de samme penge. Så havde vi et succeskriterium.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-09-09:
Det rystende her er sådan set ikke, at hr. Kristian Jensen mener, at det er en god idé at få private ejere til at være med til at finansiere renovering af deres ejendomme
Der findes vel 150.000 boliger i det her land, som ikke har bad og toilet inde i boligen, og nu sender man et signal til disse beboere og kommuner, hvor de her ejendomme ligger, om, at dem forventer vi sådan set ikke at vi kommer i gang med, for vi venter sådan set på, at ejerne går i gang med det for egen regning.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
For at starte bagfra til fru Sandy Brinck: Jeg har heller aldrig påstået, at det var specifikt eller beskrevet i kroner og øre, hvor meget vi giver til at bryde den negative sociale arv.
Jeg har sagt fra starten, at vi ønsker, at det skal være et prioriteret område i satspuljeaftalen, og dermed, at en væsentlig del af de midler, der er i den reserve, som endnu ikke er disponeret, skal gå til at bekæmpe den negative sociale arv.
Præcis hvor meget, vil afhænge af de forhandlinger, vi skal have med partierne.
Hvis Socialdemokratiet bare beder om, at det må være op til regeringen at komme med et udspil, som Socialdemokratiet så vil acceptere, vil jeg love, at vi på det første møde, vi har, nok skal lægge et forslag frem, som jeg så kan forstå, at Socialdemokratiet bare vil glæde sig over og ikke sætte spørgsmåltegn ved. Til fru Lissa Mathiasen: Det er sådan, at vi lægger op til at gennemføre nogle små ændringer på spørgsmålet omkring boligstøtte.
En af dem er, at i stedet for at man tager folks indkomster og nedrunder dem, sådan at man i gennemsnit undervurderer folks indkomst med 500 kr., så gør man rent faktisk det, at man tager udgangspunkt i, hvad folk egentlig tjener.
Jeg kan ikke forstå, at det skal være uretfærdigt, at man tager udgangspunkt i, hvad der faktisk er af indtægt i en husstand, for at man skal vurdere, hvad deres boligstøtte skal være.
Så må jeg bare sige til hr. Jørn Pedersen, at jeg ikke er enig i, at det skal være sådan, at kommunerne skal ud at konkurrere på ældreområdet på tværs af kommunegrænserne.
Vi har netop haft et ønske om også at få private virksomheder ind på det her område.
Derfor er der ikke behov for at lave en konkurrence på kommunekasserne på det her område.
Så på den måde er der en klar logik i det, regeringen lægger op til her som på alle andre områder.
Sandy Brinck (S), 2003-09-09:
Det er jo et velkendt trick, når man diskuterer, at lade som om, at det er modparten, der ikke kan læse, men jeg kan sige til hr. Kristian Jensen, at vi kigger i samme tabel, og med mindre der står noget med usynlig skrift, kan jeg kun finde tre punkter for 2004.
Det ene hedder handicapområdet, det andet hedder øvrige temaer, og så er der en reserve.
Så det synes jeg ikke er særlig specifikt.
Jeg synes, det er fint at have gode intentioner om at ville bryde den negative sociale arv.
Jeg beder bare om at se nogle penge.
Jeg synes, det er fint at sige, at bruddet med den negative sociale arv er højt prioriteret af regeringen.
Jeg vil bare gerne se nogle konkrete penge.
Lissa Mathiasen (S), 2003-09-09:
Jeg har bemærket, at hr. Kristian Jensen i sit første indlæg i dag mange gange brugte udtrykket: Danmark bliver rigere.
Jeg har også bemærket, at hr. Kristian Jensen flere gange har sagt: Det, man vil fra Venstres side, er målrettet støtte.
Når vi nu har hørt debatten i løbet af de første mange timer om arbejdsløsheden, så tror jeg ikke, at de mennesker føler, at de bliver rigere, eller at det er en målrettet støtte - hverken i kroner og øre eller i job - og tilsvarende kunne man sige på uddannelsesområdet.
Men jeg har også meget svært ved at se, hvordan vores pensionister, den gruppe af vores pensionister, som er dybt afhængige af at få støtte for at kunne have en god, sund ældreegnet bolig at bo i, skal føle, at de bliver rigere, når regeringen og, må jeg formode, støttet af Venstre, mener det er rigtigt, at man skal spare på boligstøtten.
Hvad er grunden til, at disse pensionister, som typisk ikke har andet end deres folkepension og måske lidt ATP - vi taler her om ganske almindelige mennesker, som ikke har muligheden for at gå ud og finde et job, og det er vel heller ikke rimeligt at sige - skal miste i gennemsnit 300 kr. det første år stigende til mange hundrede kroner de følgende år?
Hvad er ideen med det?
Henrik Vestergaard (V), 2003-09-09:
Man fortæller, at man vil sænke skatten på arbejdsindkomst, men man undlader at fortælle, at ejendomsværdiskatten, altså skatten på familiers hjem, igen skal eksplodere.
Man siger, at børnecheckens regulering skal fortsætte med ekstra 120 mio. kr., men man fortier, at man jo netto vil skære 880 mio. kr., fordi Socialdemokratiets skatteforslag skærer 1 mia. kr. i tilskuddet til de mindste børn mellem 0 og 6 år.
Man fordrejer virkeligheden ved at tale om, at salmonella er et krisetegn i landbruget, til trods for at man ved, at salmonella har eksisteret i årtier, og at antallet af tilfælde aldrig har været lavere end under den her regering.
Skulle vi ikke ved fælles indsats kaste lidt lys over dette lidet troværdige skrift fra Socialdemokratiet?
Er det korrekt, at Socialdemokratiet netto vil skære 880 mio. kr. i børnechecken for børn mellem 0 og 6 år i forhold til regeringens finanslov?
Kim Andersen (V), 2003-09-09:
Vi har på det seneste set en række eksempler på, at Socialdemokratiet har problemer med troværdigheden
, og forslaget til finanslov for 2004 fra Socialdemokratiet rummer jo også en række eksempler herpå.
Et af dem er afsnittet om energipolitikken og de 175 mio. kr., man vil sætte af til forskning.
Der er et massivt behov for at rette op på dette område for at sikre energiforskningen, skriver Socialdemokraterne.
Hvad er det, der skal rettes op på, hr. Nicolai Wammen?
Er der ikke tale om, at vi til fulde følger de måltal, der er sat i energipolitikken for VE-produktionens andel i forhold til det samlede energiforbrug?
Er der ikke tale om, at vi alene på vindenergiens område i år når op omkring 20 pct. af den samlede forsyning, langt over, hvad der i Socialdemokratiets regeringstid egentlig var forventet?
Og hvordan vil man finansiere det?
Ja, det vil man med skattekroner, der skal opkræves til gene for virksomhederne, til gene for borgerne og med dyrere energi til følge til skade for konkurrenceevnen, og det vil betyde mistede arbejdspladser.
Er det Socialdemokratiets beskæftigelsespolitik?
Jeg siger velbekomme!
Søren Søndergaard (EL), 2003-09-09:
Men er det ikke muligt for hr. Kristian Jensen at forholde sig til klassekvotienternes størrelse?
Synes Venstre, at klassekvotienterne er, som de skal være?
Hvor går Venstres grænse med hensyn til, hvor mange der kan være i hver klasse?
Har Venstre ikke indset, at der er en sammenhæng mellem, hvor mange man putter ind i klasserne, og den enkeltes muligheder for at gennemføre uddannelsen?
Især dem, der har de dårligste forudsætninger
for at være der.
Er der ikke de overvejelser i Venstre?
Har man overhovedet ikke nogen ideer om, at der skal være et loft over klassekvotienterne, eller er det kun noget, man har, når man eventuelt er i opposition?
Thomas Adelskov (S), 2003-09-09:
Først lige en betragtning til hr. Kristian Jensen, der var glad over, at regeringen havde afsat 75 mio. kr. i finansloven til it i folkeskolen.
Det er jo denne her gi'ta'r-finanslov, hvor man på den ene side tager 104 mio. kr. og så bagefter giver 75 mio. kr., og så går man ud og praler af det og mener, at det er forbedringer.
Det er ikke
forbedringer, må jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Hr. Kristian Jensen har talt meget om at bryde den negative sociale arv, både i sin ordførertale og senere i sine besvarelser, men hvordan er det nu lige, at besparelserne i daginstitutionerne kommer til at hjælpe til at bryde den negative sociale arv?
Hvordan er det nu, at besparelserne i antallet af undervisningstimer på skoler ude i kommunerne kommer til at være behjælpelig med at bryde den negative sociale arv?
Hvordan tror hr. Kristian Jensen, at det virker i forhold til den negative sociale arv, når man propper flere elever ind i folkeskoleklasserne eller for den sags skyld på ungdomsuddannelserne udeomkring i det åbne land?
Tror hr. Kristian Jensen, at det hjælper?
Hvordan tror hr. Kristian Jensen egentlig, at det vil hjælpe på den negative sociale arv, at bistandsklienten kan gå hen og blive bankdirektør, som statsministeren talte om i åbningstalen sidste år, når man gentagne gange indfører brugerbetaling og forhøjer den på de uddannelser, som skulle hjælpe de allersvagest uddannede i det her samfund videre til en ordentlig uddannelse?
Morten Homann (SF), 2003-09-09:
Det var godt at få det på plads, men det er selvfølgelig lidt sørgeligt for den danske fremtid.
Så syntes jeg også, at det svar, jeg fik fra hr. Kristian Jensen omkring SU, var meget sigende, nemlig at hvis der er nogle, som skal have noget mere SU - og jeg er sådan set meget enig i, at det skal f.eks. forældre, der er studerende - jamen så skal det være nogle andre studerende, der betaler for det. Man har sådan et fastlåst billede af, at vi har en kasse, som er beregnet til SU, og hvis der er nogle, der skal have mere, så er der nogle andre, der skal have mindre. Det er da en utrolig snæversynet opfattelse at have, at hvis der
er nogle, der skal have mere i SU, skal det være nogle andre SU-modtagere, nogle af dem med den allerallerlaveste indkomst i det her land, der skal betale det.
Det er ikke noget med, at folk, som har fået mange, mange tusinde kroner i ejendomsværdiskattelettelser, skal være med til at betale; ikke noget med, at de velstillede pensionister skal være med til at betale.
Nej, det skal folk på den laveste overførselsindkomst overhovedet.
De skal være med til at betale.
Man fodrer hunden med dens egen hale.
Det må være konklusionen på det her og på de svar, som hr. Kristian Jensen har givet til fru Anne Baastrup, at skal der være en krone til børn og unge, så er det børn og unge, som selv må betale den.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til fru Anne Baastrup må jeg bare sige, at vi naturligvis kan lægge frem, hvad vi ønsker at bruge satspuljepengene til.
Det er formålet og ethvert partis ret at komme med forslag til, hvad man kan gøre med satspuljen, og vi kan sige, at vi ønsker at bruge de penge på de socialt udsatte, på at bekæmpe den negative sociale arv.
Det synes vi at de skal bruges til.
Hvis SF er uenige, så kom herop og sig det, men vi skal naturligvis have ret til at fremlægge, hvad vores politik er på det her område, og det er det, jeg har gjort.
Vi tror nemlig på, at det er vigtigt, at vi får taget fat ikke bare med den indsats, vi gjorde sidste år, men også yderligere for at bekæmpe den negative sociale arv.
Ved at gå ind og bruge nogle nye styringsværktøjer, f.eks. i større omfang kontraktaftaler med familierne, bruge det netværk i familier og omgangskreds, der måtte være, i langt højere grad, end man gør i dag.
For det første, fordi vi tror på, at det er mere effektivt, og for det andet fordi vi tror på, at det kan bevare de unge mennesker i et miljø, som de kender og dermed også kan være til gavn for dem.
Det, jeg sagde i mit lidt korte svar til hr. Carsten Hansen, da tiden var udløbet, var, at der ikke er taget stilling til, hvad der gøres ved personer under 18 år.
Der er fortsat ikke taget stilling til, hvad der skal gøres ved personer under 18 år.
Det er ganske rigtigt, at vi lægger op til, at man ikke skal kunne skifte til en højere ydelse ved bare at skifte over til en anden aktivitet, og det er derfor, vi ønsker at bibeholde det SU-niveau, der har været for personer over 18 år.
Derfor er det klart, at nogle personer går i den fælde, at der jo ikke er SU til unge under 18 år.
Det skal vi have fundet en løsning på, men vi har endnu ikke lagt os fast på, hvad det bliver.
jeg laver min ordførertale.
Hvis der skulle være en fejl på det her punkt, synes jeg, det er kedeligt.
Det vil jeg selvfølgelig beklage, hvis jeg har brugt et tal, der er forkert.
Men så længe jeg ikke har fået andet oplyst, vil jeg fastholde det, som jeg har sagt, og mit mål og min konstatering af, at vi er oppe på det højeste antal optag på ph.d.-studier nogen sinde.
Jeg går ud fra, at fru Lene Jensen kan bekræfte, at der heller ikke i den oversigt bagudrettet nogen sinde har været flere ph.d.-studerende, end der kommer næste år.
Lene Jensen (S), 2003-09-09:
Ja, nu er der nogle, der siger, at det er en ordentlig bog, jeg har med, men det er jo så lykkeligt, at endog oppositionen har fået et eksemplar af finansloven, faktisk et hver.
Og jeg læser lykkeligvis samme sted, som hr. Kristian Jensen gør, når vi snakker om den her merinvestering på 15 pct. i ph.d.er
efter, for nu kommer der nemlig nogle tal, som jeg læser op af den tabel, hr. Kristian Jensen også refererer til: I 1999 var der 1.108 ph.d.-studerende.
Så faldt niveauet en lille smule, og jeg skal i den forbindelse gøre opmærksom på, at det tal, der står for 2002, er en fejl. Det er faktisk en fejl i indberetningen.
Det går jeg ud fra at hr. Kristian Jensen er klar over, hvis hr. Kristian Jensen har gjort sit hjemmearbejde.
Og jeg går ikke ud fra, at den 15 pct.s stigning, der sigtes til, er stigningen fra 2002-2003, det passer godt nok på tallene.
Jeg går ud fra, at det var det, der var ambitionen, og det er det, som jeg spørger efter.
Er det ambitionen også fremover?
Hvis man nemlig kigger på tallene fremover, må man jo konstatere, at det stiger med otte det første år og lidt mere det andet år
, og hvis vi skal nå op på noget, der bare ligner det, som alle skriger på, med en stigningstakt på 0,7 pct., så tager det 142 år, før vi har hoveder nok.
Er det det, der er ambitionsniveauet, eller hvad er det?
Carsten Hansen (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen nægtede at kommentere de besparelser, der ligger på produktionsskoleområdet.
I regeringens eget finanslovforslag står der, at for at modvirke unges uddannelsesvalg, der påvirkes af forskellige støtteniveauer, vil regeringen harmonisere produktionsskoleydelsen til SU-niveau.
Det er da i hvert fald ingen hemmelighed.
Og SU-niveauet er sådan, at man ikke får SU, når man er under 18 år og bor hjemme, og SU-niveauet er efter skat 725 kr. om ugen.
De unge mennesker mister faktisk mellem 1.500 og 2.000 kr. om måneden - i øvrigt et forslag, vi fik forhandlet ud under »Flere i arbejde«.
Der ligger altså flere elementer i det her.
Men jeg skal også sige til hr. Kristian Jensen, at kigger man på uddannelsespolitikken generelt, så er det sådan, at der er mere brugerbetaling og mindre uddannelse. Der er nemlig en manko på 141 mio. kr. bare i forhold til sidste år, hvor der var brug for det modsatte.
Hvad mener
Skal det ikke være lidt mere fremadrettet, og hvor er noget
for noget?
Jeg må spørge hr. Kristian
Jensen, om det er det, Venstre mener med noget for noget.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-09:
Forudsætningen for, at man kan skabe et erhvervsliv, der er fremadrettet og tjener penge, er jo, at man rent faktisk giver de unge mulighed for at få en praktikplads, sikrer, at unge i en erhvervsuddannelse kan gennemføre den med en ordentlig praktikoverbygning på.
Der synes jeg, at regeringen i den grad har tabt modet. Hr. Kristian Jensen svarede på et spørgsmål om, hvor det står i finansloven, hvordan man har ønsket at prioritere børn og unge, og så var det første svar, at det er satspuljen.
Hr. Kristian Jensen ved eller burde vide, at SF er med i de forhandlinger, og det skal i hvert fald ikke være hr. Kristian Jensens svar på, hvor man har prioriteret børn og unge, for det ved hr. Kristian Jensen jo endnu ikke.
Der var afsat 104 mio. kr., man stjæler 29 mio. kr., og man giver så kun 75 til it-udvikling.
Det ved hr. Kristian Jensen godt, eller også så burde han vide det.
Og så har hr. Kristian Jensen jo fuldstændig set bort fra de dele af kommuneaftalen, der virkelig ødelægger børn og unge.
Specialundervisning bl.a. skal jo økonomistyres.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Det er pudsigt med SF.
Nu snakker man så meget om, at man skal fokusere de offentlige ydelser til de mest trængende, men når der så kommer et forslag, så afviser man det blankt.
Og jeg vil bare sige, at vi ikke sparer en krone på SU'en.
Vi ønsker at omfordele inden for den samme ramme, også i fremtiden, vi ønsker bare at målrette uddannelsesstøtten til dem, der har størst behov, og efter vores ønske er det altså dem, der er på barsel, skal på barsel, eller dem, der er enlige forsørgere, der har brug for den største uddannelsesstøtte.
Vi har tænkt os at diskutere dette med forligskredsen, og er forligspartierne ikke enige, så går vi naturligvis tilbage til den gamle ordning.
Vi synes bare, det er en skam, at der ikke er nogen, der vil være med til at hjælpe dem, der har det sværest i uddannelsessystemet.
Med hensyn til forskningen er det sådan, at vi har arvet en ufattelig skrænt efter den tidligere regering, og der blev bedt om to ting fra erhvervslivet.
Der blev bedt om en budgetsikkerhed for, at man kan planlægge sin forskning i en årrække, og det har man fået nu med en garanti for, at der er i hvert fald 9,5 mia. kr. årlig i de kommende år.
Så spørger fru Lene Jensen til mine tal i forbindelse
med ph.d.er
, og der har jeg simpelt slået op i finansloven på side 1176 og taget de oplysninger, der står der fra Videnskabsministeriet.
Vi er på et rekordhøjt antal af ph.d.-optag i Danmark, og vi har lagt et budget efter, at det fortsat kan stige, og det synes vi er ganske glimrende.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil må jeg sige, at det, der for alvor ville være kortsigtet, ville være, hvis vi på et område, hvor der var arbejdsløshed, bare ansatte dem i den offentlige sektor, sådan som fru Pernille Rosenkrantz-Theil foreslår, at man skal gøre med netop unge akademikere. Det, vi hører fra enhver, der kigger en lille smule i krystalkuglen, er, at vi i de kommende år får brug for højtuddannet arbejdskraft, også i den private sektor, og derfor har vi ikke brug for, at vi tager dem ind i den offentlige.
Vi har brug for at skabe et erhvervsliv, der er dynamisk og fremgangsrigt nok til, at der bliver arbejdspladser, også til de nyuddannede.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-09-09:
Jeg skal blot spørge hr. Kristian Jensen, om hr. Kristian Jensen kan forklare mig logikken bag, at klassekvotienterne på landets ungdomsuddannelser stiger og stiger, samtidig med at arbejdsløsheden blandt unge akademikere stiger.
Det er da komplet ulogisk. Hvorfor har man ikke i partiet Venstre, når man nu sidder på regeringsmagten, taget de her arbejdsløse akademikere og bedt dem om at komme ind og undervise på ungdomsuddannelserne, sådan at man slipper for, at der sidder over 30 i hver klasse?
Det forstår jeg ganske simpelt ikke.
Det håber jeg at hr. Kristian Jensen kan forklare mig.
Det virker jo noget kortsigtet, ikke?
Det skader vidensniveauet i Danmark, at klassekvotienterne stiger og stiger, samtidig med at den vidensmængde, vi har ophobet i de unge akademikere, forsvinder mere og mere for hvert år, de får ikke lov til at anvende den.
Så jeg forstår ganske simpelt ikke det uddannelsesmæssige perspektiv i, at klassekvotienterne stiger, samtidig med at vi har unge akademikere gående arbejdsløse omkring.
Det håber jeg at jeg kan få en forklaring på.