Pia Gjellerup (S), 2001-05-04:
Jeg finder ikke, at der er nogen modsætninger.
Tværtimod mener jeg, at der med udbudscirkulæret er lagt op til, at udbud sikres en ordentlig gennemførelse, og det tror jeg er det, der tjener den offentlige sektor og befolkningen bedst og også medarbejderne i den offentlige sektor.
Derfor synes jeg ikke, der på nogen måde er nogen uoverensstemmelse i det, der er vores holdning til, hvordan man sørger for at gennemføre udbud, så det ikke bliver medarbejderne eller kvaliteten, der bliver sat over styr.
Jeg fornemmer, at der ikke vil blive helt den samme opbakning til dette forslag, som der glædeligvis var til det, vi just har behandlet.
Dette beslutningsforslag indebærer en ophævelse af Finansministeriets udbudscirkulære, herunder nedlæggelse af Statens Udliciteringsråd.
I stedet ønsker forslagsstillerne, at der oprettes et såkaldt udviklings- og demokratiseringsråd, der skal styrke inddragelsen af medarbejderne på en måde, som styrker selvforvaltning, demokrati og arbejdsmiljø i den offentlige sektor.
Jeg må indledningsvis sige, at jeg fuldt ud kan tilslutte mig forslagets intention om inddragelse af medarbejderne - og brugerne i øvrigt også - i løsningen af det offentliges opgaver.
Det er afgørende for en bedre kvalitet og en højere effektivitet i den offentlige sektor, at både brugere og medarbejdere inddrages aktivt, at der udvikles nye organisationsformer, og at der sker den fornødne efteruddannelse.
Der kan nævnes flere ting endnu, men lad mig holde med disse tre.
Betydningen heraf fremgik f.eks. af sidste års folkehøringer, og det fremgik også af den konference om kvalitet i velfærden, som blev afholdt af regeringen her for ca. 14 dage siden.
Jeg har imidlertid ganske vanskeligt ved at genkende præmissen om, at private virksomheder pr. definition er dårligere end den offentlige sektor til at inddrage brugerne eller bygge på medarbejdernes erfaringer eller anvende nye organisationsformer, som uddelegerer mere ansvar til medarbejderne i betjeningen af den enkelte borger.
Tværtimod har en række eksempler vist, at det offentlige på disse områder undertiden kan lære noget af den måde, nogle private virksomheder løser opgaverne på, ligesom private virksomheder ofte også kan lære noget af de offentlige arbejdspladser.
Der ligger derfor set med regeringens øjne en betydelig indsats i at forbedre erfaringsudvekslingen mellem den private og offentlige sektor, f.eks. ved at finde bedre dialogformer mellem udbydere og leverandører for at sikre en fleksibel opgavevaretagelse.
Regeringen mener, at udbud på afgrænsede områder, som vi kender det, kan være ét blandt flere redskaber til sikring af bedre kvalitet til færre eller samme udgifter.
Regeringen lægger som forslagsstillerne afgørende vægt
på, at der ved offentlige udbud sker en sikring af medarbejdernes arbejdsmiljø og arbejdsvilkår.
For at det ikke alene skal være et element i udbudscirkulæret, har regeringen fremsat lovforslag om ændring af arbejdsmiljølovgivningen, der pålægger en udbyder at medvirke til, at den udbudte opgave udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarligt. Endvidere udarbejdes der - og det er et projekt, der snart er tilendebragt - i Erhvervsministeriets regi et sæt almindelige betingelser for levering af serviceydelser, der kan anvendes af stat, amter og kommuner i forbindelse med udbud.
Formålet er at sikre arbejdsmiljøet og kvaliteten ved udbud.
I udbudscirkulæret, som forslagsstillerne foreslår ophævet, indgår der krav
Ligeledes kræves, at ledelsen i forbindelse med overvejelser og beslutninger om udbud inddrager personalet.
Ophævelse af cirkulæret vil således indebære, at der ikke er klare krav om, at disse hensyn skal indgå ved statslige udbud.
Regeringen mener derfor, at der med forslaget sigtes efter et problem, som ikke vil blive løst med en vedtagelse af forslaget, nej, tværtimod vil man faktisk risikere at fjerne nogle af de midler, der skal til for at nå nogle af de mål, som forslagsstillerne og i øvrigt regeringen synes er væsentlige at nå.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget om at ophæve udbudscirkulæret.
Regeringen kan heller ikke støtte oprettelsen af et udviklings- og demokratiseringsråd.
En lang række af de opgaver, som et sådant råd angiveligt skulle have ansvar for, er i forvejen dækket af eksisterende initiativer, så her er der mere tale om et initiativ, hvor det lyder af noget, og hvor det ikke giver en egentlig merværdi.
Jeg kan nævne, at f.eks. arbejdsmiljøområdet dækkes af Arbejdsmiljørådet og Arbejdsmiljøinstituttet, og efteruddannelse, organisationsudvikling og bedre ledelse dækkes bl.a. af Statens Center for Kvalitets- og Kompetenceudvikling.
Der er efter regeringens opfattelse ikke behov for et yderligere nyt råd.
Der er i stedet for behov for at følge de initiativer til dørs, som regeringen allerede har sat i værk, f.eks. det nævnte lovforslag om arbejdsmiljø.
Og regeringen overvejer selvfølgelig løbende, hvilke nye initiativer der måtte være behov for, for at vi kan sikre, at udbud kan bruges til at opnå forbedringer i den offentlige service, uden at det kommer til at ske på bekostning af medarbejdernes ve og vel i form af et dårligere arbejdsmiljø, eller at det sker i form af en dårligere kvalitet.
Regeringen kan, som det måtte være fremgået, ikke støtte beslutningsforslaget.