runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-20:
Der er allerede i dag sagt rigtig meget godt og rigtigt om produktionsskolerne og deres virke, om deres profil og om det gode arbejde, de gør.
Der er også sagt rigtig meget godt og rigtigt om samarbejdet mellem produktionsskoler og vejledningen, rigtig meget godt om samarbejdet mellem produktionsskoler og andre uddannelsesinstitutioner, og alt dette gode, tror jeg, med det enkle mål, at alle unge får en ungdomsuddannelse.
Det her lovforslag handler ikke om produktionsskolerne, det handler ikke om samarbejde, det handler heller ikke om vejledning, det handler om at sætte en prop i for de unges frie valg.
Bare så enhver misforståelse kan blive rettet, står der i lovens § 1, at målgruppen er unge under 25 år, som ikke har gennemført en ungdomsuddannelse, og som ikke umiddelbart har forudsætninger for at påbegynde en sådan uddannelse eller har afbrudt en ungdomsuddannelse.
Forslaget handler om, at de her unge skal igennem en vejledningssamtale for at finde ud af, om de kan visiteres til det, som de er fuldstændig rettet mod.
Dermed har jeg også sagt, at det, vi diskuterer i dag, er, om der skal gennemføres en visitation, som er en reel begrænsning af det frie optag, for reaktionen hos den skoleleder, som sidder over for et ungt menneske, der gerne vil optages den tirsdag, hvor man kommer til skolen, men som ikke har fået en visiteret ret til statstilskud, er jo, at skolelederen skal forringe de andres uddannelse for at kunne optage en, der ikke udløser tilskud.
Hvad er det for en situation at sætte den skoleleder i?
Da der jo tilsyneladende er i hvert fald en overfladisk enighed om, at det faktisk lykkes for produktionsskolerne at finde deres målgruppe og være til for deres målgruppe, hvorfor skal de unge så sendes til vejledning?
De unge fødes altså ikke på produktionsskolens trappetrin.
De har gennemført folkeskolens arbejde med uddannelsesbog, de har talt med deres klasselærer, de har garanteret fået meget vejledning.
Nu står de på produktionsskolen og vil faktisk gerne i gang, og produktionsskolen skal vurdere, om de er med i målgruppen, og hvis ikke produktionsskolen vurderer, at de er med i målgruppen, men alligevel optager dem, så overtræder den loven og udsætter hele sektoren for kritik.
Derfor er der ikke tale om vejledning, der er tale om visitation, og dermed er der også tale om at lukke veje, ikke at lede til veje.
Der er tale om at lukke vejen til produktionsskolen for nogle unge, der vurderer, at det er det, de lige præcis har brug for i øjeblikket.
Hvorfor er det, at de unge her ikke må have noget frit valg, ikke må vise noget selvstændigt initiativ, uden at der har været nogle inde over og givet dem en streg i panden?
Det forstår vi ikke i Det radikale Venstre, og vi forstår det slet ikke på baggrund af de gode ord, der er sagt om produktionsskolernes virke.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Vi håber også meget, at der vil brede sig en eftertænksomhed blandt de partier, der støtter det i dag.
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Det forstår jeg godt, og det er jeg også sikker på at de ikke gør, når de først er kommet ind i systemet og de først er på produktionsskolen.
Så er situationen jo en helt, helt anden.
Nej, det, der er forskellen på lige nøjagtig produktionsskolerne og andre institutioner i uddannelsessystemet, er, at produktionsskolen jo ikke er en kompetencegivende uddannelse, og det ved hr. Aage Frandsen jo også godt.
Det er også derfor, den er anderledes end de andre ungdomsuddannelser.
Det her er en port ind til undervisningssystemet og uddannelsessystemet; det er en vej til de unge, for at vi kan være sikre på, at de bliver gelejdet ind på det rigtige sted.
Det kan de jo så vælge.
Mener hr. Aage Frandsen ikke, at det er vigtigt, at man giver unge mennesker nogle valgmuligheder?
Hvis de ikke kender valgmulighederne, hvordan skal de så vide, at de eksisterer?
Aage Frandsen (SF), 2004-10-20:
Jo, men spørgsmålet er altså, om det er nogen hjælp.
Altså ud fra den argumentation, som fru Louise Frevert fremfører, skal man jo også lave noget tilsvarende for at komme ind i gymnasiet, for at komme ind på hf, for at komme ind på erhvervsskolen, nemlig omkring Ungdommens Uddannelsesvejledning.
Med hensyn til, hvad det er for nogle typer unge mennesker, der kommer, vil jeg nu alligevel tillade mig at fastholde, at det ikke er deres åndsevner, der er noget i vejen med.
Det er ikke, fordi de ikke kan finde ud af at blive gode håndværkere på et tidspunkt eller f.eks. kan komme i et uddannelsesforløb med hf-fag; det er slet ikke det, der er problemet.
Nej, problemet er i virkeligheden deres liv, og det er dér, produktionsskolerne under alle omstændigheder har en forudsætning.
Jeg tror ikke, at det er noget med, at der kommer en hel masse unge mennesker dertil, fordi det er det nærmeste sted at gå hen.
Nej, det er, fordi også de kender noget til stedet.
Noget andet er, at jeg er overbevist om, at produktionsskolerne sender de unge mennesker et andet sted hen, når de er klar til det.
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Nu synes jeg ikke, man sådan skal generalisere for meget, for man skal jo ikke bare tage hele gruppen af de unge mennesker, der kommer på en produktionsskole, som en ensartet gruppe.
Det er jo også en differentieret gruppe, og det ved jeg jo også godt at hr. Aage Frandsen ved, så derfor tror jeg, at det var en fortalelse.
Men mener hr. Aage Frandsen ikke, at det er rimeligt, at de unge mennesker får nogle valgmuligheder?
Det kunne jo godt være, at nogle af dem, der kommer igennem vejledningen, ikke vidste, at der var nogle andre valgmuligheder end lige netop produktionsskolen.
Hvordan kan man sige, at man ikke kan lide æbler, hvis man aldrig har smagt dem?
Hvis de unge mennesker, der kommer ind til en vejleder, aldrig nogen sinde har haft mulighed for at få indblik i andre uddannelser eller andre muligheder, så synes jeg, det er fatalt, at man ikke giver dem muligheden for det.
Det har jo ikke noget med bureaukrati, visitation eller noget andet at gøre.
Det har noget at gøre med hjælp til de unge mennesker.
Går hr. Aage Frandsen ikke ind for, at man skal hjælpe de unge mennesker til at blive gelejdet ind på det rigtige spor?
Aage Frandsen (SF), 2004-10-20:
Det er vigtigt, at man får alle muligheder lagt frem for sig.
Det, der er ret karakteristisk for unge mennesker, der kommer på en produktionsskole, er jo ikke, at det er deres åndsevner, der er noget i vejen med, men det er deres liv, der ikke er på plads, og det er tit ikke på grund af dem selv, men det er på grund af deres familie.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg har stor respekt for SF’s ordfører på dette felt, og derfor overrasker det mig en lille smule at opleve, at der er ret selvmodsigende tendenser i dette, for på den ene side siger hr. Aage Frandsen, at det vil være uhensigtsmæssigt med en sådan vejledende samtale, hvor man får paletten af muligheder spredt ud foran sig som elev.
Det siger man på den ene side er et problem.
Det vil hr. Aage Frandsen og hans parti ikke være med til.
Men på den anden side siger hr. Aage Frandsen, at det, der i dag er så bekvemt ved produktionsskolerne, er, at eleven jo måske kender skolen, føler sig tryg ved den, den ligger i lokalområdet, og ja, så er det der, man går hen.
Det, der sådan set er pointen i forslaget, er jo netop, at det godt kan være, at man netop går hen til produktionsskolen i dag, fordi det er den, man kender, det er der, man føler sig tryg, andre kammerater har gået der.
Synes hr. Aage Frandsen ikke, at det er hensigtsmæssigt, at vores unge mennesker, særlig dem, der er i en utilfredsstillende uddannelsessituation, får så bred og objektiv en vejledning som muligt og også får en hånd med i at vurdere: Hvor kan jeg ende på længere sigt?
For produktionsskolen er jo ikke målet, det er midlet.
Helle Sjelle (KF), 2004-10-20:
Som bekendt er uddannelse, viden og knowhow nogle af de største ressourcer, vi har i Danmark.
Vi kan gøre os gældende internationalt set, hvad angår forskning og teknologi, og vi kan skabe fremskridt og økonomisk vækst, hvis vi har et kvalificeret og up to date uddannelsessystem.
Det er derfor vigtigt, at flest muligt unge får en kompetencegivende uddannelse.
Det er vigtigt, at vi via uddannelsessystemet forstår at udnytte den ressource og det potentiale, der ligger hos den enkelte.
Men samtidig bør man holde sig for øje, at ikke alle unge har samme interesser, muligheder og behov.
Nogle har teknisk snilde, andre er bogligt orienteret, og nogle har sværere ved at komme i gang eller fastholde en uddannelse, end andre har.
For at imødekomme den enkelte er det således nødvendigt med mere vejledning om de uddannelsestilbud, der findes, og om de uddannelsestilbud, der er relevante for den enkelte.
Når det helt konkret drejer sig om produktionsskolerne, er det vigtigt at pointere, at disse skoler uden tvivl er til stor gavn og glæde for mange af de unge, der gør brug af dem.
De medvirker uden tvivl til at få mange unge ind på den rette vej og videre i et uddannelsesforløb, men samtidig mener vi i Det Konservative Folkeparti, at det er vigtigt, at produktionsskolen ikke bliver en løsning for det unge menneske, der reelt set har andre muligheder, og som lige så vel kunne gennemføre en kompetencegivende uddannelse.
Dette bør sikres gennem mere vejledning, mere vurdering og opfølgning på den enkeltes forløb.
Det centrale er her, at den enkelte kommer derhen, hvor vedkommende skal hen, på baggrund af de interesser, evner og muligheder, den enkelte har.
På den måde vil vi bedst kunne udnytte den enkeltes ressourcer og potentiale.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
To spørgsmål hører jeg det som fra fru Bodil Kornbeks side.
Jeg svarer på det første først, og der er svaret, at jeg ser den nye vejledningsreform sådan, at der er mere tid til den pågældende elev.
De vejledere, der har været tidligere, har ikke beskæftiget sig fuldt ud med vejledning og har ikke haft det fornødne timeantal, som jeg ser det, til at kunne give den ordentlige og fornødne vejledning til de unge mennesker.
Det er den ene del af det.
Den anden del af det er, at hvis man nu tager udgangspunkt i, at forudsætningen er, at det er den rigtige målgruppe, vi har henvendt os til, hvad produktionsskolerne angår, så benægter jeg ikke det, og det har jeg ikke gjort på noget som helst tidspunkt.
Det, jeg siger, er, at hvis man nu havde stillet nogle andre forslag op for den unge, så kunne det godt være, at den unge havde haft nogle valgmuligheder, som vedkommende ikke havde kunnet få øje på tidligere ved at henvende sig direkte til produktionsskolen, fordi den unge person ikke har anet, at der var andre muligheder.
Det er det, jeg synes er så strålende ved det her forslag.
Bodil Kornbek (KD), 2004-10-20:
Så der er jo hånd om vejledningen i dag.
Jeg kan bare ikke forstå, at man så tror, at den nye vejledning kan blive sådan et løft, når fru Louise Frevert samtidig siger, at målgruppen for produktionsskolerne jo egentlig er korrekt nok.
Jeg forstår ikke, hvor det er, man vil vejlede dem til noget andet, for der er jo en sammenhæng mellem, at de går der, og at de er den målgruppe, der nu engang kan komme på en produktionsskole.
Så jeg kan ikke se, hvorfor en yderligere vejledning og yderligere samtale end det, de jo allerede er inde i, skulle kunne ændre meget ved det.
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Jeg ved, at fru Bodil Kornbek også har et indgående kendskab til uddannelsesverdenen, og derfor ved fru Bodil Kornbek jo også, at vi har været med til at vedtage en vejledningsreform med de intentioner, at det skal være en professionel vejledningsreform og en professionel vejledning, de unge mennesker kommer igennem.
Derfor er jeg fuld af fortrøstning.
Jeg mener nemlig, at den eneste rigtige måde at gøre det her på, er at få nogle professionelle vejledere, der har hele spektret af uddannelser at kunne tilbyde de unge mennesker.
Nu gik spørgsmålet ikke helt konkret bare på det her med en uddannelse i det hele taget.
Jeg er sikker på, at det vil være meget mere givtigt, fordi man vil være i stand til at beskæftige sig med denne her vejledning på et helt andet niveau, end man gør i dag.
Bodil Kornbek (KD), 2004-10-20:
Fru Louise Frevert er meget optaget af denne her vejlederinstitution, som nu kommer, de her centre, der skal tage hånd om og virkelig være optaget af de unge.
De svæver jo ikke bare rundt, uden at de rent faktisk har været i dialog.
Er det ikke sådan i dag?
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Hr. Aage Frandsen taler om produktionsskolerne, som om vi fra Dansk Folkepartis side har tænkt os at lukke dem, som om vi ikke har tænkt os at få de unge mennesker ind på dem.
Det er jo slet ikke det, jeg har sagt heroppefra.
Tværtimod har jeg sagt, at produktionsskolerne er en dejlig ting at have i vores system; det er en god måde for de unge mennesker at komme ind i det ordinære uddannelsessystem på.
For at være helt konkret og vende tilbage til hr. Aage Frandsens spørgsmål, så vil det være en omvendt måde at gøre det på, for det kunne jo også godt være, at det unge menneske havde nogle andre muligheder; det kunne godt være, at vejlederen ville være i stand til at finde en anden niche og på den måde få gelejdet den unge person et andet sted hen.
Det kunne også godt være, at man så var helt sikker på, at det var det rigtige sted, det unge menneske kom hen, nemlig på produktionsskolen.
Og efter min bedste overbevisning tror jeg ikke, det vil tage så meget længere tid for de her unge mennesker at komme ind på produktionsskolerne; man vil måske miste et par dage.
Men lad os se på, hvor lang tid det kommer til at tage, og hvis vi har taget fejl – det er også derfor, jeg har bedt om en evaluering af tingene efter 1 år – så må vi jo gøre det bedre.
Men jeg er et hundrede og ti procent overbevist om, at det her er den rigtige måde at gøre det på, netop fordi de unge mennesker føler, at man tager hånd om dem, de bliver visiteret, de bliver vejledt, og det er den bedste måde at gøre det på for at være sikker på, at de også selv er medbestemmende med hensyn til, at de skal derind.
Det er også en mulighed, at de ikke vidste, der var andre muligheder.
Thomas Adelskov (S), 2004-10-20:
Jeg vil godt spørge fru Helle Sjelle, om ikke Det Konservative Folkeparti er bekymret over, at det her forslag vil betyde, at nogle skoler uretmæssigt vil være i en situation, hvor de vil opleve, at forældre vil søge andre steder hen.
Bekymrer det ikke ordføreren for Det Konservative Folkeparti, at forældrene ikke engagerer sig i den lokale skole, går i dialog med den lokale skole, med lærerne og ledelsen, om hvordan undervisningen i skolen i det hele taget fungerer, men udelukkende på baggrund af en ranking fravælger skolen?
Og så vil jeg godt spørge den konservative ordfører: Hvis nu den konservative ordfører skulle give en karakter for det her lovforslag, hvilken karakter ville den konservative ordfører så give?
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Fru Margrethe Vestager oplister selv de mange ting, en ung person kan komme igennem, inden vedkommende kommer hen på dørtrinnet til produktionsskolen, en oplevelse af at være kastebold i mange forskellige sammenhænge, inden den unge kommer hen til produktionsskolen.
Det kunne vel ikke være sådan, at fru Margrethe Vestager har misforstået forslaget en lille smule og derfor ser det, som om det først er i det øjeblik, at en ung henvender sig til produktionsskolen, at ungdomsvejledningen komme ind i billedet?
Det er jo den modsatte vej, kan man sige.
Det er jo et tilbud til unge, som er i den situation, at produktionsskolen kan være en mulighed, og som tilbydes en vejledning, hvor man sikrer, at de er en del af målgruppen, at de ikke bare måske igennem folkeskoleforløbet har fået en opfattelse af, at de nok ikke magter andet end et produktionsskoleophold.
Kunne det ikke være, at fru Margrethe Vestager på den måde har misforstået forslaget, da det forekommer mig, at ordføreren til stadighed tager udgangspunkt i den dag, hvor den unge er på produktionsskole?
Det skal jo ske langt tidligere.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-20:
Min forundring over Venstres ønske om statsdirigering af unges uddannelsesvalg når simpelt hen bare nye højder.
Jeg lægger mig på ryggen med hensyn til, hvordan det ligesom skal planlægges, hvordan en ung skal møde til samtale for at kunne blive dirigeret det rigtige sted hen.
Sådan er virkeligheden jo ikke for de unge, vi taler om her.
Det kan godt være, at det er et tilbud til den unge, men det tilbud eksisterer jo.
Der er ikke nogen port for Ungdommens Uddannelsesvejledning, som gør, at man ikke kan komme derind, hvis man er i målgruppen for en produktionsskole.
Man kan sagtens søge vejledning, man kan søge al den vejledning, man vil.
Men her taler vi om, hvorvidt man kan henvende sig på en produktionsskole og gennem den vejledende samtale, som skolelederen skal gennemføre, hvis man tilhører målgruppen, kan få lov til at gå på produktionsskolen med statstilskud.
Det er det, Venstre vil sætte en bom for.
Jeg synes jeg, det er en helt særlig form for tilbud, Venstre gerne vil give.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg forstod tidligere, at fru Margrethe Vestager sammenlignede dette med smagsdommeri og lignende, altså underforstået, at når unge mødtes med Ungdommens Uddannelsesvejledning, så ville de møde en flok smagsdommere, som så skulle definere, om de kunne gå på produktionsskole eller ej.
Det er sådan set ikke tilfældet i forslaget.
Det, der er forslaget, er, at man tager stilling til, om de tilhører målgruppen eller ej.
Er fru Margrethe Vestager ikke enig i, at det er det, der er pointen, og er fru Margrethe Vestager derfor ikke også enig i – hvis vi nu antager, at der er enkelte af dem, som kommer på produktionsskoler i dag, der ligger uden for målgruppen – at det så er hensigtsmæssigt, at vi, ligesom fru Margrethe Vestager gjorde det i sin tid som undervisningsminister, præciserer, hvem der skal være på produktionsskolerne?
Jeg ved, at fru Margrethe Vestager gjorde det samme i forhold til f.eks. den fri ungdomsuddannelse netop for at sikre, at dette tilbud, disse ekstratilbud, blev givet til dem, der har et behov for den ekstra trædesten, og ikke sådan vidt og bredt.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-20:
Igen er jeg meget fascineret af evnen til at sige, at det, SR gjorde, var så godt, at nu gør vi det tre gange så meget.
Det er en helt særlig Venstredisciplin at henvise til, at noget, SR gjorde, var så godt, at nu vil de ligesom gøre det tre gange så meget, fordi man må forstå, at alting, der bliver gjort tre gange så meget, som SR gjorde det, også er tre gange så godt.
Det her handler jo ikke om at sørge for, at målgruppen kommer på produktionsskole.
Det her handler om, at produktionsskolen sandelig ikke selv længere skal kunne vurdere, hvem der går på den, i hvert fald ikke med statstilskud.
Det handler om, at hvis ikke du er dårlig nok, så kan du ikke gå på produktionsskole med statstilskud.
Det forsøger alle at tale hen over.
Det er vejledning, og det er at komme på rette hylde og komme på rette vej og åbne døre.
Nej, det handler om at lukke døre for unge, der gerne vil noget selv.
Bodil Kornbek (KD), 2004-10-20:
Nu kan det være vanskeligt at forholde sig til noget, hvor vi formoder og alle sammen prøver at analysere os frem til, hvad det kan være.
I denne sag, der er så vigtig, ville det være rart at have noget viden og dermed også nøje kunne analysere årsagen.
De unge, som altså er målgruppen, vil uanset yderligere vejledning, uanset at de skal til flere samtaler og nu skal visiteres osv., stadig kunne komme på produktionsskoler, og så er ministeren jo sådan set lige vidt.
Derfor undrer jeg mig over ministerens tilgang til lovforslaget.
Det, man vil, er at sørge for, at de kommer ind i en kompetencegivende uddannelse, og det er også det, lovforslaget ligesom skal sikre i en eller anden form.
Det var noget af det, ministeren sagde, og det har jeg virkelig meget svært ved at forstå.
Hvis de tilhører målgruppen, er de også der, hvor de kan være på dette tidspunkt i deres tilværelse, men det giver dem jo ikke mulighed for at komme videre, som ministeren ønsker, så jeg forstår ikke sammenhængen.
Ulla Tørnæs (V), 2004-10-20:
Jeg tror ikke, der er noget helt enkelt svar på, hvorfor der har været en stigning i elevoptaget på produktionsskolerne.
Men en del af lovforslaget, som ikke har været genstand for nogen drøftelse her i dag, handler jo om den måde, hvorpå produktionsskolerne markedsfører deres aktiviteter, og nu bliver det præciseret, at i forbindelse med markedsføringen af produktionsskolens aktiviteter skal man fremover gøre opmærksom på, at det er aktiviteter, som er forbeholdt produktionsskolelovens målgruppe.
En af årsagerne til, at der har været en stigning i elevoptaget, kunne jo være, at man ikke har været opmærksom på at præcisere over for eleverne, at der er altså en målgruppe, som er meget præcist beskrevet i selve lovens paragraffer.
Bodil Kornbek (KD), 2004-10-20:
Jeg er helt enig med ministeren i, at det er bekymrende, at vi ikke formår at tilskynde de unge til at tage en kompetencegivende uddannelse.
De seneste tal viser jo også, at under denne regering er der rent faktisk færre unge, der får en kompetencegivende uddannelse, så det er helt korrekt at sætte fokus på det.
Men jeg har svært ved at se, hvordan lovforslaget her egentlig skulle hjælpe på den problemstilling.
Som ministeren siger, mistænkeliggør hun selvfølgelig ikke produktionsskolerne og de unge, der går her.
De er den målgruppe, der nu engang skal være på produktionsskolerne, så hvis man virkelig vil finde nogle muligheder og redskaber og forstå, hvorfor vi ikke formår at tilskynde de unge til en kompetencegivende uddannelse, bør man vel egentlig først og fremmest undersøge, hvorfor der er denne stigning til produktionsskolerne.
De unge tilhører målgruppen og kan dermed også få den blåstempling, som man vil lægge ud til UU-centrene, men hvorfor er der denne stigning?
Det er vel en af grundene til, at man skal finde de rette måder og muligheder for at kunne give de unge en kompetencegivende uddannelse.
Ulla Tørnæs (V), 2004-10-20:
Det er fuldstændig korrekt, at det er beskæftigelsesministerens ressort.
Men som nævnt mener jeg da, det ville være komplet tåbeligt, hvis man i en kommune ikke er opmærksom på også at vejlede et ungt menneske om, hvilke uddannelsestilbud der er til rådighed.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-20:
Mit spørgsmål til ministeren er: Sker det i dag, eller vil man bare gå i gang med at give dem tilbuddet?
Og er der en garanti for, at det vil ske i fremtiden?
Derfor vil jeg spørge: Hvilken garanti har ministeren for, at kommunerne gør det i fremtiden, og er det ministerens ansvar, eller er det beskæftigelsesministerens ansvar?
Det er da langt vigtigere for den gruppe unge, for dem er der slet ikke nogen, der tager hånd om, for at bruge det udtryk.
Ulla Tørnæs (V), 2004-10-20:
Jamen det håber jeg da bestemt kommer til at ske.
Der er jo lige præcis en pointe i, at Ungdommens Uddannelsesvejledning er kommunalt forankret, og der skal selvfølgelig ske en koordinering mellem arbejdsmarkedsafdelingerne i kommunerne og det, der sker i Ungdommens Uddannelsesvejledning.
Alt andet ville da i mine øjne være fuldstændig tåbeligt, og det ville måske oven i købet ligefrem være uansvarligt over for den unge, hvis man ikke fra kommunalt hold er opmærksom på, at nu er der altså etableret noget, vi kalder Ungdommens Uddannelsesvejledning.