runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Garsdal (SF), 2003-05-22:
Jeg ville have sagt APV på de små virksomheder, det var en beklagelig fejl.
Men så vil jeg godt stille et andet spørgsmål: Nu har vi hørt, at prioriteringsudvalget har prioriteret de fire særlige områder, som hr. Bent Bøgsted også var inde på.
Men læser man prioriteringsudvalgets rapport, prioriterer det sådan set 18 områder og fremhæver kun de fire som særligt prioriterede. Ministeren nævnte heller ikke noget om de øvrige prioriterede områder i sin tale, men jeg kan forstå, at Arbejdstilsynet bruger 60 pct. af sin tid på de fire højt prioriterede områder.
Jeg vil gerne høre, om hr. Bent Bøgsted synes, at vi skal lade de andre områder ligge, eller om der også skal gøres en indsats her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-22:
Jeg må desværre sige, at med den fart, som Socialdemokratiets ordfører taler med, var det ikke muligt at skrive alle spørgsmålene ned.
Jeg vil gerne prioritere mit svar ved at sige, at for mig er det afgørende, at vi nu får en sammenhæng i arbejdsmiljøindsatsen.
Jeg synes, at der igennem årene har været for meget debat om, at hver gang, nogle nævnte et arbejdsmiljøproblem, sagde vi, at det løser vi.
Så nævnte nogle andre et andet problem, og så sagde vi, at det løser vi også, og realiteten var, at vi ikke foretog nogen prioritering af de opgaver, vi skulle løse.
Det har vi nu gjort med prioriteringsudvalget.
Parterne har forpligtet sig på fire områder, og jeg betragter det som helt afgørende, at parterne forpligter sig, for det er jo ude i dagligdagen, at man skal løse de problemer.
Så har vi fået lavet en arbejdsmiljøfond.
Og jeg er utrolig glad for, at vi har fået samlet forskningsmidlerne, sådan at vi nu kan få en sammenhæng i tingene.
Når man har forsket i nogle ting, som vi finder væsentlige, kan det udnyttes af Arbejdstilsynet i dets arbejde, så kan det udnyttes af parterne i branchearbejdsmiljørådene i deres indsats, og så kan det udnyttes af medarbejdere og ledelse på de enkelte virksomheder. For mig er det helt afgørende, at vi prioriterer nogle ting.
Det er jo også den eneste måde, hvorpå vi kan finde ud af, om vi løser opgaven, eller om vi ikke løser opgaven.
Den der gammeldags politik med, at alt er vigtigt, lyder selvfølgelig smukt i nuet, men når det kommer til det praktiske arbejde, ved vi jo alle sammen, at man ikke kan løse alle spørgsmål hele tiden.
Derfor har det været vigtigt at få en sammenhæng i de her ting. Jeg synes ikke, at hr. Bjarne Laustsen skal være så mistrøstig over den indsats, der foregår.
Der er rigtig mange virksomheder, som er rigtig gode til at løse arbejdsmiljøproblemerne, og så er der nogle, der er rigtig dårlige til det.
Jeg mener, at den opgave, vi skal diskutere, må være, hvordan vi sikrer, at man også tilsynsmæssigt, skadesmæssigt får løst de rigtige problemer.
Jeg har så påpeget, vil jeg gerne sige, at det ikke kan være rigtigt, at parterne aftaler overenskomster, som skader folks helbred.
Det nytter ikke, at man i organisationerne, både på arbejdsgiverside og på lønmodtagerside, har en arbejdsmiljøafdeling, der sidder og arbejder med ét sæt problemer, og så sidder lønforhandlerne ovre i den anden afdeling, og at de to dele er fuldstændig adskilt.
Vi er nødt til at arbejde for at få en sammenhæng i tingene, og det, tilsynet kan gøre, er at gå ind og give nogle påbud i de virksomheder, hvor f.eks. det ensidigt gentagne arbejde er for hårdt, og det vil man gøre på slagterierne.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-22:
Mens vi venter på, at det skal blive juleaften og vi alle sammen kan få nogle julegaver, kunne vi måske også få nogle, her lige før Folketinget skal på sommerferie. Det, det drejer sig om, er, at vi har rettet en forespørgsel til beskæftigelsesministeren.
Sidste år i juni måned
, tror jeg det var, blev man i ministerens prioriteringsudvalg enig om fire indsatsområder. Det drejer sig om de alvorlige arbejdsulykker, det drejer sig om det psykiske arbejdsmiljø, det drejer sig om ensidigt gentaget arbejde, og det drejer sig om tunge løft.
I forbindelse med at parterne blev enige om de indsatsområder, skete der jo det, at ministeren sagde: Det er fint, nu skal vi have kigget på den fremtidige arbejdsmiljøindsats.
De har arbejdet meget og længe på at lave en rapport.
Den rapport kom i januar måned 2003.
Dernæst har der været en rapport, der klart og tydeligt dokumenterer sammenhæng mellem kræft og arbejde, og især var der en lang række lavtlønsgrupper, hvor man direkte kunne påvise, at ud over at have et hårdt fysisk arbejde og lav løn, ja, så måtte de også sætte livet på spil som følge af, at arbejdet var forbundet med en stor kræftrisiko.
Der var nogle meget, meget vage formuleringer omkring arbejdsmiljøet.
Det skuffer os meget, for vi ved jo, at der er en lang række kendsgerninger omkring arbejdsmiljøet.
Vi ved f.eks., at en tredjedel af alt sygefravær skyldes dårligt arbejdsmiljø, og vi ved, at man kunne undgå hver tiende hospitalsindlæggelse, hvis det var sådan, at man havde et bedre arbejdsmiljø.
Men der er jo ingen regler uden undtagelse, for i forbindelse med formandskabet skete der jo det, at den danske regering rejste sagen over for sine europæiske kolleger med henblik på at få fjernet APV-kravet fra de små virksomheder, selv om regeringen ingen som helst dokumentation har for, at de små virksomheder er bedre til at håndtere arbejdsmiljøproblemerne.
Nu vil ministeren jo nok mene, at der er sket en hel masse ting, og at man er i stand til at dokumentere et fald i antallet af anmeldte arbejdsulykker.
Det er også korrekt, men i så fald skyldes det bestemt ikke den nuværende regering, så skyldes det den tidligere regerings indsats.
Så bliver der nok sagt igen i dag, at nu må vi vente og se, og vi skal i den her forbindelse, når vi kigger fremad, være gode ved de gode og onde ved de onde.
Og hvis ministeren vil blive i det billede med at være westernhelt, som der er i de gamle cowboyfilm - det er jo altid tydeligt, hvem der er de gode og de onde - så mangler vi jo så at få at vide, hvad det er, der skal ske med dem, der ikke er gode ved arbejdsmiljøet.
Vi har set Venstre og De Konservative stå for, at man varetager interesserne for de uorganiserede arbejdsgivere og dem, der har et dårligt arbejdsmiljø, og på den måde kommer vi ikke videre.
Derfor drejer det sig om, at vi i dag kan få at vide, hvad ministeriet egentlig har tænkt sig i forhold til de arbejdsmiljøproblemer, der er i det danske samfund, og det glæder vi os til at høre.
Besvarelse
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-22:
Jeg vil bare spørge hr. Bent Bøgsted, hvordan han vurderer sikkerhedsorganisationerne på den enkelte arbejdsplads.
Vurderer hr. Bent Bøgsted de eksisterende sikkerhedsorganisationer - herunder at man har en sikkerhedsrepræsentant - som noget, der bidrager til at forhindre arbejdsulykker, eller som noget, der er ligegyldigt for antallet af arbejdsulykker eller måske oven i købet medvirker til at skabe arbejdsulykker?
Hjælper de, eller hjælper de ikke?
Det synes jeg ikke fremgik klart af hr. Bøgsteds tale.
Lene Garsdal (SF), 2003-05-22:
Jeg vil gerne spørge: Dansk Folkepartis ordfører talte om, hvor væsentligt det er, at man taler sammen ude på arbejdspladserne for at løse arbejdsmiljøproblemerne.
Hvorfor synes Dansk Folkeparti så ikke, at man f.eks. også kan bruge arbejdspladsvurderingerne i den sammenhæng?
Det var det ene.
Og så vil jeg spørge: Hvorfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte den vedtagelse, som fem partier lige har fremsat?
Der står jo ikke noget i den, som går imod den tale, hr. Bent Bøgsted lige har holdt.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-22:
Men jeg synes alligevel, at der var nogle ting, der kom frem.
Jeg havde også meget fart på, fordi jeg gerne ville fremsætte et forslag til vedtagelse.
Men jeg synes alligevel, inden vi kommer dertil, at jeg vil spørge, når ministeren nu ikke kommer med et bud på det, men blot siger, at det er væsentligt, at man kan skride ind over for akkorder: Tror ministeren virkelig på, at det er nok?
Når det er deltidslov og andre ting, kommer ministeren med det samme og laver lovgivning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der skal til.
Jeg synes også, det er lidt underligt, at man ikke siger noget om, hvorfor de virksomheder, der har et meget højt sygefravær og dårligt arbejdsmiljø, ikke skal modtage rådgivning.
Nu taler vi bare om rådgivning.
Nu vil jeg slet ikke nævnt bedriftssundhedstjenesten, men bare rådgivning.
Så skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget konstaterer, - at et enigt prioriteringsudvalg under Arbejdsmiljørådet i maj 2002 fastlagde en række konkrete mål for forbedring af arbejdsmiljøet, - at et strukturudvalg under Arbejdsmiljørådet i januar 2003 afleverede sine bud på, hvilke politiske reformer der bør gennemføres for at indfri disse mål, og - at beskæftigelsesministeren endnu ikke har fremlagt forslag til sådanne initiativer, opfordrer Folketinget regeringen til inden 1. oktober 2003 - at fremlægge forslag til sådanne initiativer, herunder forslag til en fortsat udbygning af rådgivning til virksomhederne, valg af flere sikkerhedsrepræsentanter til at tage sig af arbejdsmiljøet og en forstærket kontrolindsats fra Arbejdstilsynet, og - at indkalde alle Folketingets partier til drøftelse herom.«
Bent Bøgsted (DF), 2003-05-22:
Det er jo en lidt interessant forespørgsel om arbejdsmiljøet, vi er i gang med her.
Det spørgsmål har kunnet skabe debat i Folketinget gennem mange år, og ude på arbejdspladserne fylder det jo også utrolig meget i dagligdagen og har været og er stadig årsag til store diskussioner.
Arbejdsmiljørådet har udpeget fire arbejdsmiljøproblemer
som højtprioriterede, nemlig arbejdsulykker, tunge løft, ensidigt gentaget arbejde og psykisk arbejdsmiljø.
I den forbindelse er der desværre mange arbejdsgivere, der endnu ikke har forstået, at det faktisk er dyrt for en virksomhed at have et dårligt arbejdsmiljø.
Det kan lade sig gøre at spare en hel del på omkostningssiden i en virksomhed ved forholdsvis små investeringer i et godt arbejdsmiljø.
Men også lønmodtagerne har stor indflydelse på deres eget arbejdsmiljø, og derfor er det nødvendigt, at ledelse og medarbejdere taler med hinanden om, hvilke forbedringer der skal til for at få et godt arbejdsmiljø.
Det kan ikke hjælpe, at lønmodtagerne ser stort på problemerne, når de f.eks. aftaler akkordarbejde, for der er ikke noget, der er mere ødelæggende for arbejdsmiljøet end akkord.
Det kan forårsage alt, lige fra arbejdsulykker til et psykisk belastet arbejdsmiljø.
Er der en, der ikke kan følge akkorden, bliver der nemt tale om en form for gruppepres, der rammer psykisk, og det kan føre til endnu flere arbejdsulykker.
De fire problemer, jeg nævnte, er en væsentlig årsag til, at det kan være nødvendigt for Arbejdstilsynet at gribe ind, og det skal ske, uanset om virksomheden er tilknyttet rådgivning eller ej.
Derfor bliver det også nødvendigt at se på, hvor stor en indsats der skal gøres for forebyggelse og forbedring af arbejdsmiljøet, for virksomhederne kan spare mange penge, hvis arbejdsgiverne er med på at forbedre arbejdsmiljøet på deres egen virksomhed.
Et godt eksempel på en branche, der har lidt under alle problemerne - ensidigt arbejde, arbejdsulykker, akkordarbejde og psykisk belastet miljø - er slagterierne.
Naturligvis gøres der en stor indsats for at forbedre arbejdsmiljøet, men desværre er det sådan, at akkordarbejde næsten altid er en hindring for at kunne løse de andre problemer, og derfor er det nødvendigt for Arbejdstilsynets rådgivere at tage det forhold i betragtning, når problemerne skal løses.
Når jeg har nævnt slagterierne, er det ikke for specielt at fremhæve branchen som et stort problem, kun for at give et eksempel på, at her er der noget, der kan løses.
Virksomhederne skal tværtimod tilskyndes til at yde en stor indsats for at forbedre arbejdsmiljøet, og derfor er der selvfølgelig også stor interesse for, hvilket udspil beskæftigelsesministeren vil komme med om et nyt arbejdsmiljøsystem.
En forbedring kan være stærkt medvirkende til at nedbringe sygefraværet ret så væsentligt, både det almindelige sygefravær og fravær på grund af psykisk belastning, og derfor ser Dansk Folkeparti frem til arbejdet med at skabe et nyt arbejdsmiljøsystem.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-22:
Det var da dejligt at høre Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, som jo er kendt som en mand, der ved, hvad det handler om, fordi han for ikke så lang tid siden har været ude på arbejdsmarkedet.
Når vi taler om disse ting, synes jeg, det er væsentligt at få afklaret Dansk Folkepartis holdning til spørgsmålet om rådgivning og bedriftssundhedstjeneste.
For et lille beløb, 21 øre pr. time, kan man få rådgivning i samtlige brancher over hele landet, og vi kan se, at de virksomheder, der gør noget og modtager rådgivning osv., har færre problemer end dem, der ikke gør noget.
Så siger hr. Bent Bøgsted, at det er vigtigt, at man taler sammen.
Ja, men er der noget i vejen for, at man har et formaliseret samarbejde, så man opretter sikkerhedsorganisationer på virksomheder med fem ansatte og derover?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-22:
Jeg synes, det var nogle meget interessante spørgsmål.
Der var ikke noget angreb på ledelsesretten i det forslag til vedtagelse, jeg læste op, for der står jo, at det er vigtigt, at både virksomheder og ansatte kan se logikken i arbejdsmiljøindsatsen.
Hvis vi kommer dertil, at der er nogle virksomheder, der forbryder sig mod de mål, vi har sat for at skabe et godt arbejdsmiljø, er det klart, at der skal gøres en målrettet indsats, så det bliver gjort helt stjerneklart for virksomhedernes ledelser, men det er ikke et brud med Venstres politik. Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at nogle af de problemer, som Socialdemokratiets ordfører nævnte i sit indlæg, er jo nogle af de problemer, som jeg forventer, at beskæftigelsesministeren også tager højde for i sit udspil, og det udspil glæder jeg mig til at se.
Jeg tror faktisk, at når man har læst udspillet i sin helhed, når det kommer en dag, vil det give et bedre svar, end jeg kan give her i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-22:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Oppfeldt ikke er ordfører
på dette område
Men der var en ting, der undrede mig ved det, der blev læst op - noget, som jeg måske selv kunne have fundet på, men som jeg slet ikke forestillede mig at Venstre kunne finde på.
Er der sådan set ikke et angreb på arbejdsgivernes ret til at lede og fordele arbejdet?
Er der rent faktisk ikke et angreb på ledelsesretten i den vedtagelse?
Eller er det sådan, at Venstre fortsat har den opfattelse, at det er arbejdsgiverne, som ejer virksomhederne og har forpligtelserne på virksomhederne, som også står til ansvar for virksomhederne?
Det er mere for at få det afklaret, for jeg synes, der var lidt underlige formuleringer angående det punkt, men måske kan hr. Oppfeldt svare på det.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-22:
Det er ikke, fordi jeg vil være unfair over for Venstres ordfører, hr. Flemming Oppfeldt, men jeg synes alligevel for debattens skyld, at det kunne være godt, hvis Venstres ordfører, selv om han er stedfortræder i dag, kunne svare på et par spørgsmål.
Det er sådan lidt alment.
Hr. Flemming Oppfeldt var inde på, at Arbejdstilsynet skal målrette indsatsen, og det er vi jo fuldstændig enige i.
Det er jo sådan set det, der ligger der.
Men Arbejdstilsynet har mulighed for at besøge 5 pct. af virksomhederne i dag.
Synes hr. Flemming Oppfeldt, at det er tilstrækkeligt, at indsatsen og opfølgningen på besøg på virksomhederne er så lille, som den rent faktisk er?
Altså risikoen eller chancen for at blive opdaget er jo minimal.
Så vil jeg godt spørge om noget andet, og det er i forhold til de små sikkerhedsorganisationer.
Hvis vi nu kunne blive enige om, at det ville være godt at fremme arbejdsmiljøet ude på de små arbejdspladser, der jo - og det er dokumenterbart - har lige så mange problemer som de store, ved at at vi kunne få parterne til at sidde ved det samme bord og diskutere, hvad man gør ved arbejdsmiljøet på den her virksomhed, ville hr. Flemming Oppfeldt så ikke synes, at det ville være ganske udmærket, hvis vi kunne få oprettet de her små sikkerhedsgrupper? Så skal jeg spørge: Hvad er det, der gør, at Venstre og regeringen fremsætter deres eget forslag til vedtagelse og ikke kan støtte det brede forslag til vedtagelse, som jeg læste op på vegne af forslagsstillerne, når man gerne vil gøre noget for arbejdsmiljøet?
Lars Barfoed (KF), 2003-05-23:
Hr. Ole Stavad siger, og det er jeg da glad for, at han godt forstår, at jeg ikke vil debattere den hemmelige rapport.
Så stiller hr. Ole Stavad mig ellers nogle spørgsmål omkring den hemmelige rapport, nemlig om jeg synes, at jeg vil bede socialministeren om at offentliggøre den, da det efter hr. Ole Stavads opfattelse ikke er rimeligt, at den ikke er blevet offentliggjort.
Nu ved jeg ikke, hvor færdig den hemmelige rapport er.
Jeg ved ikke, hvilket stade den befinder sig på, og derfor ved jeg ikke, om det er rimeligt eller ej, at den ikke er offentliggjort, men jeg har fuld tillid til, at socialministeren disponerer det spørgsmål fornuftigt og sagligt og ansvarligt.
Til fru Marianne Jelved vil jeg sige om skattelettelserne, at skattestoppet jo vil kræve et råderum på ca. 0,6 pct. af BNP i årene 2004-2010, altså selve skattestoppet.
Skatteaftalen, som jo indebærer skattelettelser på knap 10 mia. kr., indebærer et råderum på ca. 0,7 pct. af BNP, og det ligger altså inden for det vækstområde, at finansieringen er tilvejebragt.
Til sidst vil jeg sige omkring de udsatte børn, som jeg igen bliver spurgt om, at jeg altså ikke mener, at det er noget, vi skal diskutere her og nu.
Jeg mener, at det er noget, der indgår i forhandlingerne med kommunerne, i hvilket omfang der skal afsættes midler til det.
Derfor er det ikke noget, i hvert fald jeg har intentioner om at gå ind i nærmere drøftelse af her.
Jeg mener, at det er et forhandlingsmæssigt spørgsmål mellem regeringen og kommunerne.
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Det er jo udmærket, at den konservative finansordfører har tillid til den konservative socialminister, men hvis hr. Lars Barfoed
Men at færdige rapporter bliver gemt, indtil nogle forhandlinger om kommuneøkonomien er overstået, så man ikke har det saglige belæg - og at vi alle sammen har det - for at kunne lade det indgå i debatten om, hvad det er for nødvendige rammer, der er, det er en uting.
Godt nok har hr. Lars Barfoed tillid til socialministeren, men vil hr. Lars Barfoed ikke også tage anledning til at komme med sådan en opfordring til socialministeren?
Marianne Jelved (RV), 2003-05-23:
Så er jeg nødt til at komme med min pointe nu.
Jeg kan forstå, at finansministeren også vil gøre lidt rede for råderumstallene i sit svar på debatten, og det vil jeg være meget glad for. Men under alle omstændigheder forudsætter et hvilket som helst råderum, at der er sket en forøgelse netto af arbejdsstyrken, og det er meget, meget svært at se i dag, hvordan den forøgelse skal ske, og jeg tænker ikke på konjunkturudsving.
Jeg tænker på den politik, regeringen fører.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-23:
Hr. Lars Barfoed vil ikke på nuværende tidspunkt vove sig ind i diskussioner om de sociale temaer.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt, fordi jeg tror, at politik har noget at gøre med rettidig omhu.
Når man nu så klart kan se, at det, der er på vej, alt sammen har solid fokus til et af de centrale områder, hvor Det Konservative Folkeparti besætter en ministerpost, så synes jeg ikke, at man behøver at være specielt synsk for at se, at der er tre områder, der er plukket ud.
Der er handicapområdet, som har haft en stigning på 7-8 pct. de sidste år hvert år.
Det har det haft, fordi Folketinget vil skabe bedre vilkår for de handicappede.
Det vil en socialminister da komme voldsomt i klemme på, når man skal til at reducere væksten på det område til en tiendedel af, hvad den har været indtil nu.
Det kommer til at gøre ondt.
Daginstitutioner er direkte nævnt som spareobjekt, og de udsatte børn vil regeringen gå ind og anvise, står der i pjecen, hvordan man kan spare på.
Lars Barfoed (KF), 2003-05-23:
Til fru Marianne Jelved endnu en gang: Der er i væksten, i BNP-væksten frem mod år 2010, plads til, råderum til både skattestop og skattenedsættelser.
Der er i alt et 1,9 pct.s råderum, skattestoppet fylder dér 0,6 pct., skattenedsættelsen 0,7 pct., og så er der tilbage til bedre service 0,6 pct. inden for de 1,9 pct. råderum inden for BNP.
Så der er plads til skattelettelser.
Og må jeg så sige, at når fru Marianne Jelved kobler det sammen med udviklingen i arbejdsstyrken, så er jeg meget enig i, at det er en kolossal udfordring og en vanskelig udfordring at skaffe 85.000 ekstra ud i arbejdsstyrken frem mod år 2010.
Det er vanskeligt for den her regering, det ville have været vanskeligt for en hvilken som helst regering at gennemføre den målsætning.
Arbejdsmarkedsreformen er en del af det, bedre integration af indvandrere på det danske arbejdsmarked, hvor vi jo er et af de lande i verden, der er dårligst til at integrere indvandrere på arbejdsmarkedet, er en anden del af det. Beskæftigelsesministeren har nu taget initiativ til at få nedbragt sygefraværet, indledt en dialog med arbejdsmarkedets parter om det; også nedbringelse af sygefraværet kan bidrage ganske væsentligt til at øge arbejdsstyrken. Endelig vil jeg sige, at i det omfang vi kan realisere yderligere skattelettelser, så vil det yderligere kunne sætte flere i arbejde.
Altså skattelettelserne, som vi nu gennemfører, vil jo også bidrage positivt til at øge arbejdsstyrken.
Det vil øge incitamentet til at gøre en ekstra indsats, at vi nedsætter skatten på arbejdsindkomster.
Kunne vi nedsætte skatterne yderligere, ville det så bidrage yderligere til det.
Til hr. Ole Stavad må jeg altså gentage: Hypotetiske spørgsmål om den hemmelige rapport kan jeg ikke gå ind i en drøftelse af, jeg kender ikke rapporten og ved ikke, hvilket stade den befinder sig på, men jeg har fuld tillid til socialministerens dispositioner i den anledning.
Jeg må også gentage det, jeg har sagt om børn og unge og andre problemområder, som er nævnt i den blå pjece, at jeg ikke kan gå ind i forhandlingstemaer.
Jeg synes, det er op til forhandlingerne mellem regeringen og kommunerne nærmere at disponere beløb til disse områder.
Line Barfod (EL), 2003-05-23:
Det er jo lidt utroligt at høre - men nok meget sigende for magtforholdet i regeringen - at den konservative ordfører ikke vil gå ind og reelt diskutere et eneste af de emner, der er væsentlige i forhold til kommuneforhandlingerne, men overlader det hele til Venstres finansminister og de kommunale parter at forhandle om det.
Den konservative ordfører vil ikke sige noget som helst om, hvad de konservative krav er, hvad den konservative forhandlingsposition er med hensyn til de forhandlinger, der er i gang nu, og som afgør, hvordan den fremtidige velfærd skal være i Danmark. Jeg synes, det kunne være spændende at få nogle konkrete bud på, hvad De Konservatives holdning er til, hvad kommuneforhandlingerne skal indeholde.
Hvad er f.eks. De Konservatives holdning til, at vi i en periode, hvor arbejdsløsheden stiger, samtidig ser, at der er flere og flere mennesker, der bliver slidt ned af deres arbejde i den offentlige sektor og ender på førtidspension, så væksten i den offentlige sektor kommer til at bestå af syge mennesker i stedet for glade mennesker?
Lars Barfoed (KF), 2003-05-23:
Fru Line Barfod mener, at det siger en del om forholdene i regeringen, at jeg ikke går ind i en drøftelse af noget, som er et forhandlingstema.
Det vil jeg give fru Line Barfod ret
Der er bare det, at fru Line Barfod siger, at det siger noget om magtforholdet i regeringen; det gør det sådan set ikke, det siger noget om tillidsforholdet i regeringen.
Jeg har fuld tillid til finansministeren og til, at finansministeren vil håndtere de forhandlinger på fortræffelig vis.
Jeg synes egentlig, det er en uskik, hvis man som regeringsparti giver sig til i fuld offentlighed at diskutere noget, som skal være et forhandlingstema.
Det synes jeg man skal overlade til forhandlerne at gøre.
Men derudover vil jeg gøre fru Line Barfod opmærksom på, at hvis fru Line Barfod havde lyttet til min tale, så sagde