Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Som udgangspunkt vil vi ikke afvise, at der i et første sammenlægningsår kan være behov for særlige regler.
Men som det allerede er fremgået, så synes vi, at det, der lægges op til her, virkelig er efter overskriften centralisering og tvang og det meget synligt.
Vistnok bortset fra en enkelt kommune
har man måttet ud i anden decimal for at få fastsat grundskyldspromiller og skatteprocenter i de enkelte kommuner, for at centraliseringen kunne komme ud i sin yderste konsekvens.
Når vi ser på den lyst, som den nuværende regering har til at fjernstyre kommunerne og gøre de folkevalgte til administratorer for det, som regeringen gerne vil have til at foregå lokalt og regionalt, kan man godt blive en lille smule beskæmmet og ked af det, også når man tænker tilbage på et Venstre, som engang var dem, der i hvert fald påstod, at de stod for det nære samfund.
Vi må vel egentlig også erkende, at hvis der er to partier, der har stået sammen på trods af mange andre uenigheder om betydningen af det lokale selvstyre og demokrati, er det Socialdemokratiet og Venstre.
Derfor har jeg meget svært ved at forstå, hvad det egentlig er for et holdningsskift, der er sket i Venstre på Christiansborg.
Tvang i den her sammenhæng er tvang til, at nogen skal tvinges til, ud over den harmonisering af serviceniveauet, der sker i de sammenlagte kommuner, at forringe servicen.
Tvang er i den her sammenhæng, at de kommuner, som får en lidt bedre økonomi med de ændringer, som vi har diskuteret i de tidligere forslag, skal tvinges til at sænke skatten i stedet at forbedre servicen, selv om behovet er der.
Så er der det spørgsmål, som jeg rejste over for Venstres ordfører, nemlig spørgsmålet om de forskellige skattearter, skattekilder, indkomstskatten, grundskyld og dækningsafgiften, hvor man i hvert fald, for så vidt angår indkomstskatten og grundskylden, fastsætter ned til anden decimal, hvad de skal beslutte i 2007.
Det betyder eksempelvis, at hvor man har kommuner med mange sommerhuse, der lægges sammen med andre kommuner, som ikke har så mange sommerhuse, hvor der typisk vil være en højere grundskyldspromille end i den nabokommune, man lægges sammen med, tvinges man nu til at følge et forslag, som regeringen vil have vedtaget i Folketinget.
Det vil regeringen, i stedet for at overlade til de lokale folkevalgte, som jo skal stå til ansvar næste gang, der er valg, om de vil lægge vægten på indkomstskatten eller på grundskyldspromillen.
Når det er så uacceptabelt, at man gør det her lige nøjagtig i sammenlægningsåret og siger, at det kan de måske i en eller anden udstrækning reparere på i de efterfølgende år, er det jo, fordi det bliver i sammenlægningsåret, man i forvejen skal ind og lave store ændringer for alle de borgere, der er omfattet.
Der skal man så ind og finde et eller andet gennemsnit, der er udregnet på en maskine, og som ikke har noget med politik at gøre, ikke har noget med politisk valg at gøre, ikke har noget med serviceniveau at gøre.
Derefter skal man så måske til efterfølgende at forandre ting igen for borgerne.
Derfor har jeg opfordringen til Venstre om, at man tager den her diskussion alvorligt.
Vi troede faktisk efter et samråd med indenrigsministeren, som vi oplevede sluttede lidt positivt, inden det her forslag blev fremsat, at det var noget, som Venstre ville tage med sig, men vi kan overhovedet ikke se det afspejle sig.
Så undrer vi os over, at det eneste sted, hvor man blødte en lille smule op, er, at man siger, at de kan få lov til at ansøge om at sænke en dækningsafgift og lægge det over på indkomstskatten.
Altså der, hvor der er nogle særlige erhvervsinteresser, åbner man.
Begrundelsen er svær at få øje på, men vi går ud fra, at det bliver et tema, vi kan drøfte, når vi kommer i udvalget.