Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Vi ønsker alle et bedre arbejdsmiljø, og som vi kan høre af de hidtidige indlæg, så har vi selvfølgelig forskellig opfattelse af, hvordan vi opnår det.
Der er fire højt prioriterede områder, der især skal ses på, og det er psykisk arbejdsmiljø, dødsulykker og alvorlige ulykker, tunge løft og ensidigt gentaget arbejde.
Og så er der udviklet nye værktøjer til kategorisering af virksomheder i gode og dårlige. De gode virksomheder skal fritages for rådgivning og tilsyn.
Det er alle egentlig enige om.
Det er dem, der investerer i et arbejdsmiljøcertifikat.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen, der er uenige i det.
Og når vi har været igennem screeningen over 7 år, hvor vi starter med de 50.000 virksomheder, der i dag er omfattet af BST-pligten, og samtidig de næste 20.000 mest belastede virksomheder - dem kommer vi så igennem over de første 4 år - og de resterende inden for en periode, så det sammenlagt tager 7 år, så er vi igennem screening af alle virksomheder. For at virksomheder så ikke skal gå og føle, at nu sker der ikke noget, og at de kan tage den med ro, så kommer der en kontrolscreening hvert tredje år, og derfor er der heller ingen, der kan tro, at de slipper for besøg af Arbejdstilsynet.
I screeningsperioden vil der blive foretaget stikprøvekontroller, så der ikke er nogen, der skal føle sig alt for sikre på, at der kommer til at gå 7 år, før de eventuelt får besøg af Arbejdstilsynet.
Screeningen har så et gennemsnit på 1½ time, og det har vel fået en del kritik, for påstanden er, at det ikke kan nås, hvis det skal være en ordentlig gennemgang af en virksomhed med f.eks. 300 ansatte.
Det kan det da heller ikke på 1½ time.
Og det kan da godt være, at Arbejdstilsynet skal bruge måske 20 timer eller 30 timer på en virksomhed med 300 ansatte. Det kommer an på, hvad det er for en slags virksomhed.
Jeg skal ikke nøjagtig kunne sige, hvor mange timer de skal bruge, men 1½ time er altså kun et gennemsnit.
Ved screeningsmetoden giver vi faktisk sikkerhedsrepræsentanten eller den medarbejdervalgte meget stor indflydelse på sit eget og kollegaernes arbejdsmiljø, hvilket vi ser som et stort plus.
Vi mener faktisk, at arbejderne ude omkring er så dygtige og så voksne, at de kan tage vare på deres eget arbejdsmiljø og være med til at forbedre det.
Og det betyder altså også, at noget af det første, Arbejdstilsynet gør, når de kommer ud, er at tage kontakt til sikkerhedsrepræsentanten.
Det ligger helt klart.
Arbejdsmiljøuddannelsen ændres, så der lægges vægt på, hvordan det psykiske arbejdsmiljø kan konstateres og håndteres af virksomhederne og dermed sikkerhedsrepræsentanten; det vil sige, at de får uddannelse i det gennem arbejdsmiljøuddannelsen.
Reglerne vedrørende APV vil fremover blive ændret, så netop sygefraværet indgår i vurderingen.
Det er klare forbedringer hele vejen igennem, og det er jo netop meningen med fornyelsen her.
I den forbindelse kan jeg så sige, at det er min opfattelse, at BST som rådgiver vil kunne klare sig godt.
Vi lukker op for andre rådgivere, men alle rådgivere skal autoriseres.
Det vil sige, at der ikke er nogen virksomheder, der kan tage en rådgiver, der ikke er blevet godkendt som rådgiver.
Det er noget af det, der ligger i det.
Selvfølgelig er det ikke sådan, at den dag, en virksomhed får besøg af Arbejdstilsynet, slipper den for BST-pligten sådan uden videre.
Det gør den selvfølgelig, hvis den ikke har nogen problemer.
Men derudover vil den få tilpasset syns- eller rådgivningspåbud, så den vil stadig væk være under observation.
Og så har jeg ikke mere at føje til det.