Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-05:
Vi har jo i lang tid været optaget af at forhindre stråforkortere.
Derfor er det også sådan, at den pesticidhandlingsplan, vi har gennemført, er noget mere ambitiøs end den tidligere plan. Jeg vil kun sige, at en øvelse bestående i, at man går ind og vurderer, hvilke områder man kan tage ud ved at bruge andre næringsstoffer, som jeg her har hørt hr. Touborg sige,
skal jeg ikke gå ind og vurdere.
Det, der jo ligger inden for det regi, jeg beskæftiger mig med, er, om vi kan forbyde stråforkortere.
Her må vi bare sige, at i de regler, i de vurderinger, i de analyser og i de videnskabelige resultater, der ligger, har vi ikke belæg for at gøre det.
Det er altså det, der kræves, hvis man skal gå ind og gøre det.
Det er regeringens klare politik, at anvendelsen af pesticider skal nedsættes så meget som praktisk muligt, og det er også regeringens politik, at der skal være så få kemiske stoffer i maden som muligt.
Jeg er derfor meget glad for, at Dansk Folkeparti, Kristendemokraterne og regeringen i oktober 2003 kunne indgå en aftale om pesticidplan 2004-2009.
Vi igangsætter med planen en række initiativer for at nedsætte forbruget af pesticider, og der er i planen fokus på at få nedsat pesticidrester i en række afgrøder.
For at leve op til pesticidplanen har fagfolkene nu udarbejdet såkaldte måltal for de forskellige afgrøder, og måltallene skal bruges til at udarbejde sprøjteplaner for de enkelte landmænd på afgrødeniveau.
De nye måltal lægger samlet op til en reduktion på 65 pct. af stråforkorterne over nogle år, og brugen på vinterhvede fjernes helt svarende til 565.000 ha.
Derudover halveres brugen i vinterrug og vårhvede, og tilbage er et mindre forbrug i triticale og frøgræs, som jo ikke anvendes i fødevarer.
Planen er derfor et vigtigt værktøj for at nå regeringens målsætning om en minimering af de sundhedsmæssige og miljømæssige effekter af pesticidanvendelsen.
Men pesticider vil stadig blive anvendt i landbruget, og anvendelsen vil også fremover kunne give anledning til restkoncentrationer i fødevarer og foderstoffer.
Det er derfor vigtigt, at der er tilstrækkelig dokumentation for, at det er sikkert at anvende midlerne. Godkendelsen af stråforkorterne udløber i løbet af 2005, og derfor skal en ansøgning om fornyet godkendelse sendes til Miljøstyrelsen i løbet af i år, og i den forbindelse vil al foreliggende dokumentation for stoffernes effekter på miljø og sundhed blive vurderet ud fra de nyeste vurderingsprincipper. Jeg skal dog samtidig understrege, at der med den viden, vi har i dag om restindholdet i fødevarer, ikke er grundlag for et forbud mod stråforkortere.
Det er Fødevaredirektoratets vurdering, at restindholdet af stråforkortere under de fastsatte EU-grænseværdier ikke giver anledning til sundhedsmæssige betænkeligheder. Den undersøgelse, som Danmarks Jordbrugsforskning udførte i 1989 om negative effekter på grises reproduktionsevne, og som forslagsstillerne henviser til, blev afvist af eksperter.
Det skyldtes bl.a., at det statistiske grundlag ikke var tilstrækkeligt.
Endvidere fremgår det af Fødevaredirektoratets notat til Fødevareudvalget ved besvarelse af spørgsmål 362, at det er Fødevaredirektoratets vurdering, at der er en solid videnskabelig dokumentation for de sundhedsmæssige effekter af stråforkortere.
Jeg kan endvidere oplyse, at der er iværksat et 3-årigt forskningsprojekt på i alt 2 mio. kr. om chlormequats virkning på orners sædkvalitet, og forskningsprojektet udføres i samarbejde med Danmarks Jordbrugsforskning og Rigshospitalet.
Fødevaredirektoratet vil naturligvis løbende forholde sig til ny viden, som dette projekt eller andre relevante projekter kaster af sig.
Jeg mener, at vi er meget forsigtige i forhold til fortsat at tillade anvendelse af stråforkortere, og som jeg indledningsvis nævnte, er det regeringens politik, at der skal være så få kemiske stoffer i maden som muligt.
Regeringen ser således meget gerne, at vores fødevarer er fri for rester af stråforkortningsmidler.
På baggrund heraf og med den usikkerhed in mente, der er hos forbrugerne om, hvorvidt stråforkortere er skadelige, vil Fødevareministeriet nu indkalde erhvervet til et møde for på ny at sondere mulighederne for, at der indgås en frivillig aftale om udfasning af anvendelsen af stråforkorterne.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.