runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2005-01-14:
Lad mig straks sige: Det sidste er jo formålet med øvelsen.
Det er jo også det, der er parallelt med det, vi oplever og ser i andre lande, og hvor jeg synes, det er på højeste tid, at vi kommer på omgangshøjde.
Det første, som fru Margrethe Vestager er inde på, vil jeg hellere bruge lidt tid på.
Når fru Margrethe Vestager siger, at det er første skridt mod betaling på de danske universiteter, så kan det jo kun opfattes, som om fru Margrethe Vestager ser et billede af, at fordi vi nu tager dette her nøje afgrænsede område, skrider hele princippet.
Det er bare det, jeg har lyst til at sige her, og som jeg meget gerne endnu en gang siger, at det handler det overhovedet ikke om.
Men det er selvfølgelig rigtigt, for det er lovforslagets formål, at det giver mulighed for, at der er nogle, der kommer til at betale.
Det synes jeg også er rimeligt i dyb respekt for de danske skatteydere, for de bør i hvert fald ikke betale for alle rundtomkring i verden, som får lyst til at komme til Danmark for at studere.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Jeg glæder mig meget til at se ministerens svar på skrift på hr. Morten Homanns forslag om at afregne efter taxameter, for jeg forstod overhovedet ikke ord af, hvad ministeren sagde om, hvorfor det var en dårlig idé.
Men lad det nu være, indtil vi kommer dertil.
Det er sådan de mere banale ting, nemlig: Hvilken forventning har ministeren til omfanget af betalingsstuderende i Danmark?
For jeg stiller mig en lille smule uforstående over for, at ministeren ikke kan se, at det her er en principiel ny ting.
Ministerens chef, statsministeren, har i forhold til skattestoppet brugt sådan nogle meget, synes jeg, voldsomme billeder af, hvorvidt man kan være jomfru i forskellige grader.
Det kan man ikke, og det gælder sådan set også det her forslag.
Vi har en situation, hvor man ikke betaler for universitetsstudier i Danmark.
Vi får nu en situation, hvor der vil blive betaling for universitetsstudier i Danmark.
Hvis ministeren ikke synes, at det er et principielt skridt, men ligesom vil pakke det ind til, at det er sådan en lillebitte fokusering, så forstår jeg det ikke helt.
Det andet, som jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er, hvorfor der er brug for, at ministeren skal have hjemmel til at sikre, at universiteterne vælger de fagligt bedst kvalificerede udenlandske studerende til fripladser og stipendier.
Helge Sander (V), 2005-01-14:
Jamen det er da ikke et opgør med et grundlæggende princip, når man tager et så helt præcist i lovforslaget afgrænset område – det kan der da aldrig være tale om – og oven i købet et område, hvor vi fokuserer på nogle mekanismer, nogle betalingsordninger, som er kendt i mange, mange andre lande, også lande, vi normalt sammenligner os med.
Jeg vil sige, at hvis vi ikke gør det, så synes jeg ikke, vi opfører os ansvarligt over for de danske skatteydere.
Nu nævner hr. Morten Homann Kina.
Det er jo ikke ubekendt, at der er kommet et meget, meget stort antal kinesere hertil, hvor det har været med til at give problemer, hvis de sprogmæssige forhold ikke var i orden.
Men det kan jo igen ikke føre til, at hr. Morten Homann så slutter, at det kun er noget, der kommer til at tjene de velstillede studerende rundtomkring i verden.
Det er dem, man vil fokusere på og give stipendierne.
Og måske kunne det jo netop være, fordi man har stipendierne og kan give dem til de enkelte uddannelsessøgende, at det netop var nogle, der ikke var så godt stillet økonomisk, hvor hr. Morten Homann åbenbart ikke kan lide, hvis det ikke er dem, der især kommer til at få glæde af det.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Jeg hører alligevel ministeren derhen, at selvfølgelig vil det alt andet lige betyde færre studerende end i dag, hvor man har gratis uddannelser, og så går man til en situation, hvor kun en del af dem er gratis, nemlig de relativt få stipendiepladser, og så betaling for resten.
Men det er så den del af diskussionen.
Så synes jeg, ministerens svar på mit andet spørgsmål var lidt foruroligende.
Nu drejer det sig ikke længere om, at man bare skal løse det problem, som jeg tror det var den konservative ordfører som pegede på, nemlig at der var meget stor søgning fra f.eks. folk fra Kina, som godt var i stand til at betale.
Nej, nu drejer det sig netop om at få skabt en struktur, hvor universiteterne skulle markedsføre sig og sælge deres vare, uddannelse, på det globale uddannelsesmarked.
Så er det jo netop et spørgsmål om at gøre universiteterne til pengemaskiner, til virksomheder.
Og så har vi – det er i virkeligheden mere vidtgående end det, fru Margrethe Vestager pegede på i sit indlæg – jo i virkeligheden et opgør med det grundlæggende princip, at uddannelse ikke er en vare, som skal handles på et marked, men noget, som skal være frit og lige og gratis for alle ...
Helge Sander (V), 2005-01-14:
Med hensyn til hr. Morten Homanns forslag er det jo vigtigt at understrege, at det her ikke er noget, vi trækker ned over universiteterne.
Det er jo ikke sådan, at ministeriet eller regeringen eller Folketinget beslutter, at sådan skal det være.
Så kunne det lige så godt være, at det var f.eks. Videnskabsministeriet, meget naturligt, der forestod det her projekt.
Det er en mulighed, som vi giver de enkelte universiteter, og så synes vi, det er meget, meget naturligt, at det også er de enkelte universiteter, som markedsfører sig selv og forsøger at finde de relevante studerende, som vi nu giver mulighed med de stipendier, der er fastlagt i lovforslaget.
Så jeg synes, det er et rigtig dårligt forslag, fordi det simpelt hen går stik imod det, der er intentionerne i forhold til det enkelte universitet.
Med hensyn til antallet af studerende er det sådan, at forslaget er bygget op på den måde, at de indtægter, der kommer fra dem, der kommer til at betale, skal bruges til stipendier.
Der er det klart, at det selvfølgelig er nogle andre studerende, der kommer.
Det er jo også det, der er hele målsætningen med det.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Det paradoks var der ikke nogen af de øvrige ordførere som har kunnet opklare, men nu har ministeren så chancen for at skabe lidt klarhed på det punkt.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at få ministeren til at forholde sig til det forslag, som jeg bragte på banen i mit ordførerindlæg.
Hvis ministeren er stålsat på, at der skal være adgang til at opkræve brugerbetaling fra udenlandske studerende for f.eks. at forhindre for mange studerende fra Kina, eller hvad det var, der blev nævnt i debatten, hvorfor så ikke undgå al den tvivl, om man får skabt det incitament, som fru Margrethe Vestager beskrev, på universiteterne, og sige, det er ministeriet, som sørger for afregning med studerende, og at enhver afregning til universiteterne foregår via taxameterbetaling fra ministeriet til universiteterne med det samme beløb pr. studerende, uanset om vedkommende er dansker eller EU-borger eller fra et tredjeland?
Er det ikke den nemmeste måde helt at undgå at komme i den konflikt, hvor man kan risikere at skabe sådan nogle pengemaskinelignende incitamenter på universiteterne?
Bodil Kornbek (KD), 2005-01-14:
Internationalisering giver nye muligheder og nye udfordringer for universiteterne, muligheder for bl.a. udbygning og forbedring af udenlandske netværks- og samarbejdsrelationer, som igen åbner for helt nye muligheder for uddannelsesveje for danske studerende og sætter nogle bredere rammer for, hvad et uddannelsesforløb kan indeholde.
Med lovforslaget lægges nogle klare retningslinjer for, at universiteterne kan indgå uddannelsesaftaler med andre universiteter, bl.a. ved at udbyde parallelforløb og fællesuddannelse.
Kristendemokraterne vil gerne være med til at forbedre universiteterne og ikke mindst de studerendes vilkår i det internationale uddannelsessystem, herunder mulighederne for at søge udfordring i udlandet som en del af deres uddannelse, og dermed også fjerne den usikkerhed, der er i dag for de studerende omkring merit for udenlandsophold.
En anden del af forslaget drejer sig om stipendieordninger, og der har det været magtpåliggende for Kristendemokraterne, at de taxametre, der ikke længere udløses til visse udenlandske studerende, ikke er et udtryk for besparelser, men at midlerne skal benyttes til at finansiere fripladser og stipendier til studerende uden for EU og EØS.
Der er det desuden også værd at understrege, at lovforslaget lægger op til, at universiteterne selv skal bestemme over fripladserne og stipendieordningerne ud fra et kriteriemål, som det enkelte universitet fastsætter.
Endelig giver forslaget universiteterne mulighed for at optage visse studerende, som selv betaler for deres uddannelse.
Universiteterne må opkræve en deltagerbetaling, der som minimum dækker omkostningerne, men som også kan ligge højere end omkostningerne.
Overskuddet fra dette kan så bruges til at tildele fripladser og stipendier til andre.
Det er et tiltag, som skal følges nøje, fordi det også giver universiteterne nye muligheder for at agere internationalt.
Jeg er også helt sikker på, at vi med dette lovforslag ikke er færdige med at debattere internationalisering, fordi det jo er en løbende proces, som konstant kræver, at vi er årvågne og opmærksomme på den udvikling, der forekommer, og at vi hele tiden er med fremme.
Vi synes, at det er et godt lovforslag, som giver nogle nye muligheder.
Tina Nedergaard (V), 2005-01-14:
Jeg vil gerne bede ordføreren uddybe kommentaren om, at regeringen og eventuelt Venstre skulle være imod dette forslag, fordi vi beskytter en bestemt producent.
Det vil jeg gerne have uddybet, for den motivation vil jeg gerne have mig frabedt.
Thomas Adelskov (S), 2005-01-14:
Om det er, fordi man føler sig forpligtet over for en softwareproducent, som er meget dominerende på markedet, skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg må i hvert fald konstatere, og det vil ordføreren også kunne konstatere, hvis hun læser forslaget igennem, at forslagsstillerne har lavet en lille kattelem, og det synes jeg er klogt gjort.
Det kan rent faktisk lade sig gøre, at man kan anvende og indkøbe software i den offentlige sektor i staten, såfremt der findes anden begrundelse derfor.
Det kan f.eks. være, at det er meget dyrt at vælge et produkt, der bygger på åbne standarder; det kan være, at det ikke er sikkert nok, eller der kan være andre argumenter.
Der er lagt en lille kattelem ind i forslaget, og derfor tager det sådan set også højde for de bekymringer, som f.eks. kunne handle om økonomi, som Venstre kunne have.
Tina Nedergaard (V), 2005-01-14:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål i forlængelse af hr. Morten Helvegs spørgsmål, for jeg har forstået det således, at Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre ikke bakker op om kommunalreformen, da man ikke kender de økonomiske konsekvenser af den.
Når det var argumentationen for ikke at støtte op om kommunalreformen, så vil jeg bare gerne stille spørgsmålet: Hvordan kan Det Radikale Venstre nu i dag, støttet af Socialdemokraterne, fremsætte og også lægge stemmer til et beslutningsforslag, hvor man slet ikke kender konsekvenserne af det og ikke ved, hvad det vil betyde, hvis man gennemfører forslaget?
Thomas Adelskov (S), 2005-01-14:
Nu blander ordføreren jo tingene sammen, for det at støtte, at den danske stat, at regeringen udpeger nogle åbne standarder, som man vælger software efter, når man laver softwareindkøb i staten, og når man udveksler informationer med borgerne, betyder ikke nødvendigvis, at der ligger en klar grænse i forhold til at kunne patentere software.
Det betyder bare, at den software, som den danske stat skal anvende, skal baseres på åbne standarder.
Derfor er det at blande de to elementer sammen.
Så er det i øvrigt min forståelse, at der ikke i Europaudvalget på nuværende tidspunkt er tale om, at der skal afgives et nyt forhandlingsmandat.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-01-14:
Betyder det så også, at Socialdemokraterne vil gøre det klart i Folketingets Europaudvalg, at man har ændret standpunkt og nu støtter oppositionen plus Dansk Folkeparti, som er med i det her tilfælde, i at give regeringen et andet og klart mandat i spørgsmålet om softwarepatenter?
Thomas Adelskov (S), 2005-01-14:
Ja, vi støtter, at der laves ikkepatenterede standarder, ja, vi støtter, at regeringen igangsætter et stykke arbejde for at definere standarder på området, hvor der ikke er internationale standarder, og at vi skal være lidt af et foregangsland, som regeringen jo også nogle gange har prøvet at sige at den mente at vi er på it-området.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-01-14:
Jeg vil gerne have at vide, om Socialdemokraterne støtter åbne standarder og ikkepatenterede standarder?
Jeg vil gerne have et ja eller et nej.
Sagen er jo, at i den lange diskussion, der har været i Folketingets Europaudvalg, mangler vi Socialdemokraterne for at kunne få flertal for en progressiv dansk linje i EU.
Det kunne jo også ske ved, at regeringen skiftede holdning, men på nuværende tidspunkt er det Socialdemokraternes stemme, der er afgørende, og det var den, der var afgørende for, at Danmark fik mandat til at gå ned og lave en beslutning, der åbnede op for patentering af standarder.
Nu har Polen reddet os, ved at beslutningen ikke er truffet endeligt endnu, og derfor er det meget afgørende: Støtter Socialdemokraterne ikkepatenterede standarder?
Thomas Adelskov (S), 2005-01-14:
Der er jo igen tale om den situation, som jeg også nævnte før, da det drejede sig om ældreområdet, hvor man ikke har problemer med at pålægge kommunerne nogle udgifter, at man i regeringen sagtens kan træffe beslutninger, som har konsekvenser for andre, men åbenbart ikke selv har et ønske om at igangsætte et stykke arbejde.
Når det drejer sig om det kommunale område, forstår jeg, at man i øjeblikket er uenig med kommunerne om 1,7 mia. kr. den ene eller den anden vej.
Det drejer sig bare om skatteområdet.
Så det er store beløb, vi taler om i forbindelse med kommunerne.
Der er altså steder, hvor man overhovedet ikke ryster på hånden, uanset at man ikke kender de økonomiske konsekvenser.
Men her, hvor man faktisk kunne få frit valg, og hvor man måske kunne få noget innovation og være med til at skabe noget udvikling i Danmark, der også skaber arbejdspladser, ryster man på hånden.
Det behøver det ikke nødvendigvis at gøre.
Men vi stiller os skeptiske over for, hvad man kan patentere som software.
Man skal f.eks. ikke kunne patentere en idé eller en forretningsmetode.
Derfor er det ikke sådan, at de her to ting nødvendigvis hænger sammen.
Man kan sagtens arbejde for åbne standarder i Danmark, uden at det nødvendigvis forholder sig til at patentere et stykke software, som også skal relatere sig til de forslag, der ligger i EU.
Jesper Kiel (EL), 2005-01-14:
Kan hr. Thomas Adelskov så give mig ret i, at softwarepatenter som fænomen trækker i den modsatte retning af det her forslag?
Thomas Adelskov (S), 2005-01-14:
Det er sådan, at der i dag bliver udstedt softwarepatenter.
Det, der har været til behandling i EU, er spørgsmålet om, hvorvidt man skulle lave nogle fælles retningslinjer inden for EU på softwarepatentområdet, i stedet for at det er de enkelte lande, der f.eks. sidder og udsteder softwarepatenter.
Det har der været et arbejde i gang om, og det har også været oppe i Europaudvalget.
Det er jo ikke sådan, at det kompromisforslag, som på et tidspunkt var til forhandling, nødvendigvis er udtryk for, at det er den bedste løsning i EU.
Men et eller andet sted er der jo også fornuft i, og det må ordføreren give mig ret i, at vi prøver at få en fælles EU-holdning til softwarepatenterne, så vi ikke får amerikanske tilstande og sådan nærmest cowboyagtige tilstande, når det drejer sig om udstedelse af softwarepatenter i Europa.
Jesper Kiel (EL), 2005-01-14:
Det er jo rart at høre, at Socialdemokratiet i hvert fald støtter den her udvikling.
Jeg vil godt stille et spørgsmål: Hvordan hænger det sammen med, at Socialdemokratiet har støttet, at EU vil indføre softwarepatenter?
Det trækker jo i den modsatte retning, hvor man igen binder bestemte firmaer til at have dele af noget, som måske ikke er en åben standard, men i hvert fald går hen og bliver en standard, hvis vi ikke får gennemført det her.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Det trækker i hver sin retning, synes jeg.
Thomas Adelskov (S), 2005-01-14:
Jeg vil godt sige, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Det undrer os, at regeringen afviser forslaget med et eller andet om, at man ikke kender de økonomiske konsekvenser, for regeringen har jo ikke haft nogen problemer med at pålægge landets kommuner, at de f.eks. skulle gennemføre frit valg i ældreplejen, og det ved vi alle sammen har kostet næsten 300 mio. kr. alene i administration ude i kommunerne.
Men lige så snart det frie valg betyder, at regeringen skal til at igangsætte et arbejde og fastlægge nogle standarder, så ryster man åbenbart på hånden.
Hvor kender vi ellers åbne standarder fra?
Ja, det gør vi mange andre steder fra.
Hvis vi skal høre radio, kan vi købe en hvilken som helst radio og vælge en hvilken som helst fabrikant, vi vil.
Når vi taler i mobiltelefon, behøver vi heller ikke at være bekymrede for, om den, vi skal snakke med, har en Nokiatelefon, en Ericssontelefon eller en Samsungtelefon, for at vi kan ringe til dem.
Formålet er jo sådan set, at vi selv kan vælge, hvem der skal levere radio, tv og telefon til os.
Her taler vi altså om software og om edb-programmer, og det, der er ideen i det her forslag, som jeg synes er det positive, er jo netop, at der lægges op til, at der skal skabes et mere frit valg og noget mere konkurrence på softwaremarkedet, således at vi ikke alle sammen bliver bundet til en bestemt leverandør.
Det er jo f.eks. problemet, når det drejer sig om Danmarks Radios hjemmeside, hvor man lægger tv-indslag ud, bl.a. nyhederne.
Her er vi i dag tvunget til eller bundet til, hvis vi vil se tidligere indslag, at bruge produkter, der er udviklet af Microsoft, for der findes ikke andre.
Den standard eller det format, der bruges til de indslag, er et valg, som Danmarks Radio har foretaget.
Med fare for at blive kaldt kommunist, som jeg har noteret mig at Bill Gates har været ude at kalde de mennesker, som taler for open sourceprodukter, vil jeg også sige, at der jo rent faktisk er økonomi i det her på den positive måde.
Der er lavet adskillige analyser også af regeringen, som peger på, at bl.a. nogle af de open sourceprodukter, som i dag findes, f.eks. kontorpakker, vil kunne betyde, at man i den offentlige sektor vil spare millioner af kroner.
Så der er altså ud over den gode idé om at skabe mere konkurrence også statslig økonomi i det.
Jeg skal samlet sige, at Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2005-01-14:
Nærværende forslag er ganske sympatisk, da det retter sig mod at sikre, at borgerne uanset valg af it-system frit kan kommunikere med statens myndigheder, og at staten stiller åbne standarder til rådighed som inspiration for de decentrale myndigheder og institutioner.
Vi er således som udgangspunkt enige i forslagsstillernes ambition om, at den offentlige sektor benytter sig af åbne standarder.
Det er vigtigt, at der er fri konkurrence på markedet, og at borgerne frit kan vælge software og systemer, uanset hvad de offentlige myndigheder har valgt.
Når vi alligevel i Venstre ikke kan støtte forslaget, skyldes det, at vi finder, at regeringen allerede har taget de nødvendige skridt til at sikre den største del af de målsætninger, som er angivet i forslaget.
Desuden tager forslaget ikke højde for, at der i visse situationer kan være behov for og ønske om at introducere ny teknologi, som måske endnu ikke er klar til at være omfattet af forslagets krav til åbne standarder.
Desuden finder vi i Venstre, at det er vigtigt, at vi internationalt samarbejder om hele it-feltet.
Derfor er det positivt, at regeringen har sat sig i spidsen for et positivt udviklingsarbejde i EUregi.
Det er også godt, at regeringen lægger op til vurdering af de økonomiske og teknologiske konsekvenser og indførelse af specifikke krav på området og naturligvis løbende følger arbejdet i form af de årlige it- og telepolitiske redegørelser, sådan som vi også gør det i Venstre.
En væsentlig barriere for vores støtte til forslaget er således, at vi ikke kender problemets omfang og derfor heller ikke de positive og økonomiske effekter ved forslagets eventuelle gennemførelse.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-01-14:
Jeg skal selvfølgelig kvittere for hr. Adelskovs pæne ord generelt.
Da jeg hørte hr. Adelskovs indlæg, kom jeg til at tænke på ironien i, at regeringspartierne står her og siger, at man ikke kender konsekvenserne af forslaget.
Hvordan klinger det for hr. Adelskov, som også har stor forstand på det kommunale område?
Jesper Kiel (EL), 2005-01-14:
Fru Hanne Severinsen nævnte, at hun var sikker på, at universiteterne ville være tilfredse med den her ordning.
Som jeg har læst nogle af høringssvarene, så er bl.a. Københavns Universitet bekymret for, at specielt studerende fra de lande, som har brug for en vidensudveksling, det kan være Sydamerika eller de arabiske lande, så ikke vil få mulighed for at komme til at studere i Danmark, hvis man kun satser på at få de gode studerende, som Danmark gerne vil have.
Er det ikke korrekt, at der er betænkeligheder fra nogle af universiteterne?
Hanne Severinsen (V), 2005-01-14:
Jeg kan ikke gå i detaljer med det, det er jeg simpelt hen slet ikke klædt på til.
Jeg ved, at man vil få taxameter, og man vil også få et stipendium, og jeg vil mene, at det i alle tilfælde vil være meget fordelagtigt for de udenlandske studerende.
Jeg er helt sikker på, at de, der får de stipendier, vil være glade for det, og jeg kan ikke se andet, end at det vil universiteterne også.
Det er i hvert fald det, som vi har fået at vide i høringssvarene.
Jeg kender simpelt hen ikke problemet.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Jeg vil først og fremmest spørge, hvad der skal ske, hvis det viser sig, at fuldkostberegningen, som prisen jo skal baseres på, viser, at det er meget dyrere at afholde et universitetsstudium i Danmark end det, som taxameteret afregner.
Hvilke overvejelser har man så gjort sig i den forbindelse om det danske taxameter?
Det forekommer mig, at vi går direkte mod en meget uhensigtsmæssig situation i stedet for at sige, at det, man afregner, selvfølgelig er taxameteret, fordi det er det, staten leverer, for at et givet studium kan gennemføres.
Hvad er det for nogle overvejelser, man har gjort sig i den anledning?
Hanne Severinsen (V), 2005-01-14:
Universiteterne har jo sagt, at de regner med, at de sagtens kan tiltrække studerende, selv om de skal have en betaling.
Jeg siger ikke, at der er tale om uhensigtsmæssigheder i dag, men jeg kan godt se for mig, at hvis det er helt gratis – det er det jo ikke i andre lande, og derfor er det jo også en ulige konkurrence – så vil vi få skatteyderproblemer.
Så det er simpelt hen for at afgrænse og få nogle muligheder for, at de bedste studerende så kan få de der stipendier.
Og jeg mener helt bestemt, at de stipendier vil kunne komme til at dække.
De får jo samtidig også dækket deres SU, så det bliver jo en meget favorabel ordning for dem, der får de fripladser.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Jeg vil gerne have Venstres ordfører til at uddybe, hvordan det kan være de forkerte, der fylder op, altså hvad der er galt med universiteternes nuværende optagelsesprocedurer af internationale studerende.
Det er det første.
Det andet er, om ordføreren vil uddybe, hvad ordføreren mener med, at der bliver masser af muligheder.
Så vidt jeg kan se på lovforslaget, er det ikke ligefrem masser af stipendier, der kommer ud af det.
Og for det tredje vil jeg bede ordføreren om at redegøre for, hvad der sker, hvis det viser sig, at fuldkostberegningen afslører, at det er langt dyrere at gennemføre et universitetsstudium i Danmark end det, som taxameteret afregner for.
Hanne Severinsen (V), 2005-01-14:
Man kan sige, at det forhindrer en udvikling, som kommer lidt ud af kontrol for de danske skatteydere, det er rigtigt.
Stadig væk vil vi få masser af muligheder for at få gode internationale studerende, og det er jeg sikker på at universiteterne også mener.
Universiteterne er slet ikke spor utilfredse med det her forslag.