Rikke Hvilshøj (V), 2004-04-22:
Nu er vi kommet til et lovforslag, som indeholder lidt
flere kompleksiteter, tror jeg.
Vi ser i de her år en kraftig stigning i udarbejdelsen
af internationale regler og standarder og EU-regler på regnskabsområdet for erhvervslivet, for værdipapirhandel og for finansiel virksomhed, og de her regler er også præget af nogle få, desværre store, erhvervsskandaler, hvoraf flere stammer fra USA.
Når det gælder fælles internationale regler på det felt, har Danmark en klar fordel af denne her udvikling.
Vores erhvervsliv er præget at et stigende engagement uden for landets grænser og et stigende ønske om og behov for udenlandske investorer til at interessere sig for dansk erhvervsliv.
Den gennemsigtighed og øgede effektivitet på kapitalmarkederne på tværs af landegrænser er med til at forbedre konkurrencevilkårene om de finansielle ressourcer
for selskaber inden for såvel EU som på de internationale markeder.
Med lovforslaget her er der også tale om en øget investorbeskyttelse til fremme af risikovillig kapital.
Kernen i lovforslaget er etablering af en regnskabskontrol af børsnoterede selskaber.
Denne regnskabskontrol skal sikre, at finansiel information, det være sig regnskabsmeddelelser, års- og delårsrapporter og prospekter, der udgår fra et børsnoteret selskab, er i overensstemmelse med reglerne.
Formålet er at bevare og udbygge tilliden til kapitalmarkederne.
I den forbindelse vil jeg gerne understrege, at Venstre er tilfreds med, at det i de indledende bemærkninger er slået fast, at det for fremtiden sikres, at interessenter orienteres om arbejdet med fremtidige standarder samt gives mulighed for at blive hørt i forløbet.
Det er vigtigt at få indarbejdet disse procedurer i takt med, at arbejdet i første instans flytter fra dansk lovgivning til internationale fora.
Der har været mange overvejelser om og bud på en rigtig indretning af den fremtidige regnskabskontrol.
I Venstre mener vi, der er fundet en brugbar balance, der trækker på de eksisterende ekspertiser i både Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og Finanstilsynet, der skal fungere som sekretariater for Fondsrådet som den uafhængige kompetente administrative myndighed, der skal varetage kontrollen.
Det er her nødvendigt at skelne mellem børsnoterede ikkefinansielle virksomheder og børsnoterede finansielle virksomheder.
Dette understreges især af Nationalbankens høringssvar.
Fondsrådet sammensætning ændres i den forbindelse.
Dels sikres en lille repræsentation af medlemmer, der er uafhængige af de erhvervsmæssige interesser på værdipapirmarkedet, og medlemmer, der repræsenterer de erhvervsmæssige interesser på det samme marked, dels tilføres på grund af rådets nye opgaver to medlemmer med regnskabsmæssig sagkundskab med ansvar for regnskabskontrollen.
Det er dog vigtigt at få sikret en ensartet praksis, hvilket kræver tæt dialog mellem Finanstilsynet og Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Venstre er tilfreds med, at regnskabskontrollen skal håndhæves på stikprøvebasis både baseret på en risikomæssig udvælgelse og på tilfældig udvælgelse, og at Fondsrådet har et bredt spektrum af mulig reaktion ved konstateret overtrædelse, der spænder fra vejledning til i yderste konsekvens pålæg om afnotering.
Det sikrer, at reaktionen kan tilpasse sig graden af omfanget af overtrædelsen.
Det er jo ikke, fordi der ikke i dag er kontrol med danske børsnoterede selskaber, men som det også udtrykkes bredt i høringssvarene, så er det en kontrol, der kan accepteres og er forståelse for.
Venstre kan støtte lovforslaget.