runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2000-11-09:
Da vi i sin tid i Folketinget i 1998 gennemførte disse ændringer omkring ejendomsværdiskatteloven, fremgik det helt tydeligt af bemærkningerne til lovforslaget, hvad det betød også helt præcist på det her punkt, og derfor er den ordveksling, som der også refereres til i beslutningsforslagets bemærkninger, mellem den daværende skatteordfører for Venstre og den daværende skatteordfører for Socialdemokratiet - for mig i hvert fald - irrelevante.
Jeg har jo vidst helt præcist, hvad det var, det drejede sig om, og at der skete en ændring på det punkt.
Så har andre diskuteret noget andet.
Jeg har et mellemværende med skatteministeren i den forbindelse, forstået på den måde, at skatteministeren fremsatte et lovforslag, som jeg udmærket godt vidste hvad indebar af ændringer på det her punkt.
Så jeg har ikke noget som helst behov for at lave om i den forbindelse. Så kan man godt vurdere: Er der nogen uhensigtsmæssigheder?
Det har der jo vist sig at være på nogle andre punkter omkring pinsepakken, som vi har rettet.
Så det er ikke noget med, at vi er argumentresistente i forhold til en virkelighed, ikke på det her punkt.
Der er intet nyt for mig i denne sag.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-09:
Hvis alle i Folketingssalen var lige så velorienterede som hr. Aage Frandsen - nu vil jeg så koncentrere mig om skatteområdet - ville vi jo undgå mange problemer efterfølgende.
Til hr. Bjarne Laustsen: Jeg kan meget, meget vel pege på en gruppe af boligejere, som er utrolig hårdt klemt.
Og jeg kan godt hilse og sige, at de er hårdt trængt, fordi de jo er i en situation, hvis de har købt hus efter den 1. juli 1998, hvor de ikke har den lempelse på ejendomsværdiskatten.
De betaler altså 1 pct. i ejendomsværdiskat, og de køber til nogle høje priser, og der er ikke meget friværdi, heller ikke når de har boet der i nogle år.
Det kan jeg garantere hr. Bjarne Laustsen for.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-09:
Det er de mennesker, der har det hårdt økonomisk.
De skal ud
og købe dyrt, og jeg synes, det er fornuftigt at kigge på, hvordan man løser den slags problemer. Og det er ikke noget med, at man så giver lempelser for nogle af de tidligere ejere, for lempelser for tidligere ejere kapitaliserer sig, ved at de giver en højere pris.
Men unge mennesker, familier og andre, der ikke kan etablere sig på boligmarkedet, fordi de ikke har en bolig at betale med, har det hårdt, for det er dyrt at erhverve sig den første bolig, og det er det, man i virkeligheden skal interesse sig meget for.
Og derfor vil det være katastrofalt, hvis nogle ideer, som Venstre og De Konservative har på boligområdet, blev gennemført, for det vil så medføre yderligere prisstigninger på boligmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-09:
Det er lidt af den samme sag, som hr. Aage Frandsen talte om.
Det er netop sådan - det er til fru Mariann Fischer Boel - at hvis man skulle følge Venstres politik i et og alt, ville det netop blive meget vanskeligt for dem, der står og skal ud og være førstegangskøbere.
Det er jo, fordi de boligejere, der er, inklusive mig selv, hvis jeg skulle finde på at sælge min ejendom, jo ville kunne få en stor fortjeneste. Alle de forslag, Venstre er kommet med, inklusive det store forslag op til valget i 1998, hvor man ville fjerne ejendomsværdiskatten, vil jo betyde, at lempelserne bliver lagt oven i priserne.
Fru Mariann Fischer Boel ved sikkert også ganske udmærket, at et hus ikke nødvendigvis bliver solgt til, hvad det er værd, men til hvor meget den månedlige ydelse kan laves til.
Vi har med det rentefald, der har været i den her regerings tid, set, at huspriserne er steget, modsat dengang fru Mariann Fischer Boels parti havde magten, hvor vi havde kartoffelkur og den slags ting.
Dengang gik det lidt den anden vej.
Derfor min bemærkning om, at boligejerne er ikke den mest klemte gruppe i dag.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-09:
Det, som jeg har taget udgangspunkt i i denne her sag, er simpelt hen nogle konkrete eksempler på, at man har nedlagt nogle statsinstitutioner i nogle områder, og så har man været i den situation, at det har været nødvendigt for de medarbejdere, der er blevet afskediget, at skaffe sig et arbejde i den anden del af landet.
De medarbejdere bliver ramt af, at de skal flytte, og de bliver ramt af, at huspriserne i det område, de fraflytter, ikke kan fastholdes på det niveau, man har haft det tidligere.
Så skatteministeren har fuldstændig ret i, at der er et konkret problem.
Og så bliver jeg altså nødt til at sige til skatteministeren: Jeg tror ikke, der er nogen boligejere, der føler, at der er sket en lempelse af ejendomsværdiskatten eller af det at bo i egen bolig over de sidste 3-4 år.
Og igen til skatteministeren: Hvor mange huse handles der om året?
Det er jo meget let at slå ud med hånden og sige, at alle, der havde hus før den 1. juli 1998, har status quo.
Der sker altså en kolossal udskiftning på boligmarkedet.
Det synes jeg da også man skal tage hensyn til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-09:
Når jeg tager ordet igen, er det bare lige for at komme med en kommentar til skatteministerens seneste bemærkninger til mig, nemlig i forhold til ejendomsværdiskatten udregnet i procent, med det udgangspunkt, at skatten ikke er stigende, men skatten faktisk er faldende, som skatteministeren siger det.
Det, der er afgørende her, og det, jeg har forholdt mig til, er, hvad der skal betales i faktiske kroner.
Det er klart, at når der er stærkt stigende ejendomsvurderinger, er der også stigende omkostninger, og for de familer, der vælger at bo i eget hus og ikke er på vej til at flytte og realisere en mulig gevinst i form af en højere værdi af huset, belaster det naturligvis økonomien, og man kan altså ikke spise mursten.
Denne værdi kommer til udtryk enten ved, at man skal foretage yderligere belåning, eller ved, at man skal realisere ejendommen.
Det kan godt belaste en families økonomi
, og det er det, jeg valgte at forholde mig til.
Og oven i det her kommer spørgsmålet om det rimelige i, at man oplever dobbeltbeskatning, hvis man bor i en ejendom og man har besværligheder med at få solgt sin gamle ejendom.
Ole Stavad (S), 2000-11-09:
Med hensyn til det dér med, at man ikke kan spise mursten: Det er en menu, som jeg i hvert fald tror er noget de fleste af os ikke bryder os om.
Men hvis vi nu sætter citationstegn omkring murstenene, sagt til hr. Thulesen Dahl, er det jo rent faktisk det, der sker.
Det ændrer ikke ved, hvis vi holder os til kendsgerningerne, som de er, at de lejeværdiregler, der var, dengang Venstre og De Konservative satte sig i stolen, kun marginalt blev ændret i hele den 10-års-periode, hvor ejendomsværdierne steg massivt.
Derfor bliver det dér med at forholde sig til kroner, når det ikke er kroner, der står i loven, jo falsk.
Når Venstre hver gang siger, at man skal prøve at spørge om, folk føler, at de har fået flere penge, end hvis det var sådan, det havde været anderledes, er jo et forsøg på at vildlede i stedet for at forholde sig til virkeligheden.
Der var jo også forslag om nedsættelse af lejeværdien, dengang en venstremand sad med ansvaret som skatteminister, men det blev aldrig imødekommet.
Det er virkelighed.
Det forsøger Venstre bare at bortforklare og fortælle
Det synes jeg ikke klæder Venstre.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-09:
Jeg kan godt lide, at skatteministeren sådan generelt siger, at der er taget vidtgående hensyn til boligejerne.
Så bliver skatteministeren nødt til at fortælle mig, hvordan pensionister, der bor i ejerbolig, sog om har en indkomst ved siden af pensionen, har følt, at ændringen fra lejeværdi- til ejendomsværdiskat har påvirket deres privatøkonomi.
Ole Stavad (S), 2000-11-09:
Jamen det er jo også en af de klare forskelle mellem Venstre og den nuværende regering, hvor vi forsøger at skabe retfærdighed.
Hvis det er sådan, at en pensionist har 400.000 kr. oven i sin folkepension, synes fru Mariann Fischer Boel så, at det er rimeligt, at pensionisten får en rabat, som arbejdsmanden, der tjener det halve og bor ved siden af, ikke får?
Det synes regeringen ikke.
De rabatter, der var i den gamle lejeværdi,
er stadig væk fuldt og helt fungerende for pensionister, der har deres folkepension og også lidt oveni.
Så bliver det derefter aftrappet op til, at man har mistet rabatten, når man har en indkomst, der er på højde med eller større end mange af dem, der er på arbejdsmarkedet.
Så kommer man til at betale det samme som dem.
Det mener vi er rimelighed og retfærdighed.
Og det vil vi meget gerne diskutere, også mens befolkningen lytter, med fru Mariann Fischer Boel og Venstre.
Kristian Jensen (V), 2000-11-09:
Jeg kan sige til hr. Frank Aaen, at det er som sådan ikke med den snævre interesse at blive populære, at dette forslag er blevet fremsat.
Så vil jeg bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at det, der er vores udgangspunkt i det her, er, at de forudsætninger, man talte om i 1997, nemlig at en datakommunikationslinje ikke var et nødvendigt redskab, i dag er så ændrede, at det er et nødvendigt redskab.
Det er et nødvendigt redskab for at komme ud og få det IT-løft, som også var Socialdemokratiets intentioner bag lovgivningen fra 1997 om hjemme-pc-ordninger.
Og det er såmænd blot det, der er vores intention med
beslutningsforslaget
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-09:
Jeg har givet udtryk for, at jeg synes bestemt ikke, at boligejerne i dette land er dem, som er mest klemte, af alle de samfundsgrupper, vi har.
Og jeg kunne da godt finde på at spørge fru Mariann Fischer Boel, om hun sådan lige på stående fod kunne komme i tanke nogen gruppe, der havde det værre end boligejerne.
Jeg synes faktisk, at med de værdistigninger, der har været på fast ejendom, så har de faktisk været i stand til at score gevinsten.
Jeg hørte godt de sidste bemærkninger: Hvis man skal flytte et andet sted hen, så er gevinsten ikke så stor.
Men hvis man skal sammenligne det med andre grupper, så er det jo en gruppe, der har været i stand til at optage lån også til privat forbrug osv., netop fordi de besidder en ejendom, ejer en ejendom, hvor der er friværdi.
Det er jo noget, som andre grupper i samfundet ingen muligheder har for - endda til en lav rente.
Derfor er det bestemt korrekt efter min opfattelse, at det ikke er en af de svage grupper, vi taler om her.
Hr. Kristian Jensen og andre ordførere har været inde på, at det da er for galt, når nu teknologien er der, at man så ikke kan bruge alle de forskellige nye virkemidler, der er kommet på markedet.
Der er jo ingen begrænsninger overhovedet for mobiltelefoner eller noget som helst andet.
Og man kan jo sige, at som reglerne er i dag, jamen så kan man det hele, man kan både have telefon og telefax og ISDN og mobiltelefon, alt inden for de samme regler, når det drejer sig om beskatning af fri telefon.
Det, jeg synes det her forslag mere smager lidt af,
Så sig det dog, og så lad os få at vide, hvor det er, Venstre vil klare finansieringen, og hvor provenutabet skal hentes henne.
Lad os få det at vide i stedet for.
Frank Aaen (EL), 2000-11-09:
For god ordens skyld skal jeg meddele, at heller ikke Enhedslisten kan støtte dette forslag, og så i øvrige sige, at når man taler om, at skattelettelser er populære, så er de det jo i hvert fald kun, når man kommer dertil, at man skal skære i den velfærd, som er finansieret over skatterne, eller at man skal finde en anden indtægt; så får vi straks en helt anden debat.
Derfor synes jeg, man skal være meget påpasselig med, bare fordi det lyder populært, at man så tildeler forskellige former for skattefritagelser.
Det er ikke det, der efter vores opfattelse er brug for.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-09:
Det forslag her, som V og K har fremsat, går ud på at få fradragsret for udgifter til sygdomsforsikring.
Forslagsstillerne ønsker så at få en fradragsret, idet udbetalingen er indkomstskattepligtig.
Jeg skal sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det forslag, men at vi er villige til at se på sagen, som skatteministeren har tilkendegivet det,
og vi vil også herunder drøfte spørgsmålet, om en generel fradragsret for andre forsikrings- og opsparingsordninger kan komme på tale.
Flemming Hansen (KF), 2000-11-09:
Forslaget og bemærkningerne til beslutningsforslaget taler jo helt for sig selv, og der er ikke grund til at komme med mange tilføjelser.
Jeg har med dyb taknemmelighed noteret mig, at skatteministeren ikke var afvisende.
Jeg hørte i virkeligheden skatteministeren sige
: Havde det bare været mig selv, der havde fremsat beslutningsforslaget, ville jeg have støttet det.
Og det er vi taknemlige for, det er nok for os.
Vi har ingen fine fornemmelser i den retning.
Bare det bliver gennemført, er vi tilfredse.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-09:
Det sete afhænger af, hvem der ser, og det hørte afhænger af, hvem der hører.
Jeg hørte skatteministeren sige, at skatteministeren gerne ville undersøge feltet.
Og jeg hørte også den socialdemokratiske ordfører sige, at det kunne man da godt gøre, og at det ville være en god ting at kende, inden man går ind i en diskussion af det.
Vi har aldrig noget imod, at man undersøger sager og finder ud af, hvordan virkeligheden hænger sammen, hvordan det her hænger sammen med nogle andre ting.
Og viser det sig, at der er argumenter for et eller andet, er vi altid modtagelige for fornuftige argumenter. Men vi kan ikke give tilslutning til det her forslag.
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvad skatteministeren når frem til i forhold til en ny viden på feltet med sin undersøgelse.
Men umiddelbart må jeg jo sige om det her forslag, at selv om der kan argumenteres for, at man på den måde skulle lave en ligestilling, er det jo igen et spørgsmål om, hvem det er, der skal betale de her ting, og hvem det er, der skal have nogle begunstigelser. Men vi overlader det nu til skatteministeren at komme med sin udredning og sin undersøgelse, og så tager vi stilling til den tid.
Vi afviser forslaget, som det ligger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-09:
Det lyder, når man hører en del af ordførerne, også skatteministeren, som om vi her står med et utrolig indviklet beslutningsforslag, et meget, meget indviklet beslutningsforslag, der overhovedet ikke er til at overskue.
Og derfor er der behov for sådan et flerårigt arbejde, hvor man virkelig kan dykke ned i alle hjørner af problemstillingen og vurdere, om det nu er rigtigt at lave den ændring, som foreslås i det beslutningsforslag, vi har til behandling her.
For Dansk Folkeparti er det knap så indviklet, og derfor hører vi også, i modsætning til hr. Aage Frandsen, præcis det fra skatteministeren, som hr. Flemming Hansen gav udtryk for, nemlig at det her ikke er det sædvanlige med, når der kommer et oppositionsforslag, at man bare går op og siger, at det kan regeringen ikke støtte og anbefaler det til forkastelse.
Sådan hører jeg også skatteministeren.
Jeg synes ikke, man kan høre det på anden måde.
Skatteministeren plejer normalt sagtens før sådan en debat her at kunne få set forslaget så godt igennem, at han ville have en klar stillingtagen til det, hvis han var modstander af det.
Så jeg synes også, at der lå en stor imødekommelse fra regeringen i forhold til problemstillingen i det, skatteministeren sagde.
Og det vil jeg også gerne kvittere for.
Vi støtter forslaget.
Vi synes grundlæggende, at det er rigtigt, at man finder en eller anden måde at skabe symmetri i systemet på.
Det er det afgørende for os: Når der er skattepligt, er der også en bagvedliggende fradragsret.
Hvordan man så skal regulere i forhold til den statslige medfinansiering, kan vi så diskutere og kigge på under udvalgsarbejdet, og dér vil vi også være helt indstillet på at finde den rigtige model for det.
Det er jo det, der så må være afgørende, når der nu er alle de gode viljer.
Men selve princippet her synes vi altså er fornuftigt, og derfor støtter vi beslutningsforslag nr. B 4.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-09:
Hr. Thulesen Dahl sagde, at det bare var at se at komme til sagen og få gennemført det her forslag.
Lidt længere henne i indlægget hørte vi så, at der alligevel måske nok var nogle komplikationer deri.
Jeg synes, jeg tidligere har hørt Dansk Folkeparti sige noget med hensyn til lovsjusk og den slags ting.
Når vi har sagt her, at vi godt vil være med til at se på sagen,
er det jo netop, fordi vi ønsker at undersøge alle de her forskellige former, hvordan det ligger også i forhold til beskatningen.
Derfor vores bemærkninger om, vi vil se på det hen ad vejen.
Sonja Albrink (CD), 2000-11-09:
Da tidligere ordførere allerede har tilkendegivet, hvad forslaget fra Venstre og De Konservative går ud på, skal jeg kort tilkendegive, at vi i CD synes, at det er et godt forslag.
Vi er også glade for, at skatteministeren tilkendegav, at det var noget, han ville kigge på, og forhåbentlig vil der komme et lidt kvikt udvalgsarbejde, så vi kan få vedtaget et godt forslag. Ud over min egen tilkendegivelse om at støtte forslaget skal jeg også på Kristeligt Folkepartis vegne sige, at de også kan støtte beslutningsforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-11-09:
Ja, det er jo en rigtig god dag for den store enighed, for det lyder jo næsten, som om alle partierne synes, at her er noget, man skal se på, og det synes vi selvfølgelig også i Det Radikale Venstre at man skal.
Jeg mener, at specielt små selvstændige erhvervsdrivende - bønder og andre - vil kunne have stor fornøjelse af dette forslag her, og er også af den grund glad for, at det i hvert fald bliver sat på dagsordenen.
Jeg har en enkelt ting, som jeg mener man skal se på også under det kommende udvalgsarbejde, eller hvad der nu skal ske i Skatteministeriet med dette her.
Jeg mener nemlig at vide, uden at være fuldstændig sikker på det, at der er en forsikring for selvstændige erhvervsdrivende i sygedagpengeloven, og jeg mener faktisk, at man enten er ved eller også har lavet om på den, sådan at man også efter det fyldte 70. år kan forsikre sig.
Og hvis man ikke har, synes jeg egentlig ikke, at der er noget til hinder for, at man godt kunne sige, at hvis der er selvstændige erhvervsdrivende, der dog bliver ved efter den alder, jamen så kan de i et eller andet antal år få lov til at være en del af denne her forsikring, og jeg vil gerne bede skatteministeren om enten at undersøge dette her eller at tage det op i det arbejde, der skal til.
Men ellers ser vi det antagelig her på et senere tidspunkt.
Frank Aaen (EL), 2000-11-09:
Essensen i forslaget er jo at give en skattelettelse til erhvervslivet.
Der er brug for, at erhvervslivet bidrager mere, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Skulle ministeren finde på at komme med nogle forslag, der går i retning af det, der her er til debat, vil vi selvfølgelig kigge på det, men det vil være med det grundsyn, at erhvervslivet så selv skal betale for, hvad der måtte komme af ændringer, der måtte påføre det offentlige udgifter.
Kristian Jensen (V), 2000-11-09:
Allerførst tak for de mange positive og velvillige ord, der
har lydt til forslaget.
Det er dejligt at høre, at der er større forståelse for de problemstillinger, som forslagsstillerne rejser nu, end da problemet blev rejst under debatten i 1999.
Det skyldes måske, at det i dag er skatteordførerne og ikke socialordførerne, der er til stede.
Og der er vel her netop en forståelse for, som
skatteministeren også var inde på, at der er en ubalance i den måde, hvorpå man ikke har fradragsret, men på den anden side har en skattepligt
Jeg hørte nemlig lige præcis skatteministeren sige, at der er en ubalance, og ikke som hr. Aage Frandsen kun sagde, at det er noget, der skal undersøges.
Så hvis det skulle vise sig - i modsætning til hvad skatteministeren sagde, og jeg også selv har en mistanke om - at det skulle være den eneste forsikring, håber jeg også, at ministerens tilsagn gælder til, at vi så får rettet op på det her ene punkt.
Jeg er selvfølgelig ked af, at hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget, selv om de synes, at tankerne er gode.
Jeg synes, at det ville have været et godt signal at sende til de selvstændige erhvervsdrivende, at vi faktisk tænker på dem og lover dem, at vi nu kommer i gang med det.
Det er et spørgsmål om ligestilling, sådan at de selvstændige får de samme rettigheder som andre, der er i a-kasse som lønmodtagere.
Men generelt set
vil jeg sige mange tak for de pæne ord og den opbakning, der kommer.
Vi glæder os til at se det arbejde, som skatteministeren vil præsentere.
Og jeg er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at jeg håber, at hastigheden i det arbejde er lige så stor, som hastigheden vil være, når der skal hentes penge fra skatteborgerne.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-09:
Det var hr. Kristian Jensens bemærkninger om, hvorvidt jeg syntes, det her forslag var en god idé.
Det har jeg ikke nævnt noget om.
Jeg har sagt, at jeg godt vil være med til at se på sagen, men dér, hvor jeg synes der er grund til at få kigget helt præcist på det, er jo, at der er et offentligt tilskudselement i det her.
Jeg har ikke på noget tidspunkt givet udtryk for, at jeg synes, det er rimeligt, at man har en fradragsret for offentlige tilskud.
Kristian Jensen (V), 2000-11-09:
Det er jo lidt interessant, eftersom dagpengesystemet er bygget op om et stort offentligt tilskud og et mindre, privat bidrag, hvorefter man har fradragsret for det private bidrag og skattepligt for den udbetaling, man får.
Men det kan være, at det var det system, hr. Bjarne Lautsten ikke brød sig om. I hvert fald er jeg glad for, at Socialdemokratiet vil være med til at kigge på problemstillingen, og så håber jeg, når Socialdemokratiet har kigget mere på problemstillingen, at de så har erkendt, at problemet er reelt, og også vil være med til at løfte det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-09:
Der er ingen som helst grund til, at vi bruger denne her taletid til at tale os fra hinanden, når jeg hører, at vi i virkeligheden har rimelig enslydende synspunkter.
Det, vi gerne vil, er selvfølgelig at finde en god model, men vi regner så sandelig med, at det kan lade sig gøre i det her folketingsår.
Altså så langsomt plejer man heller ikke nødvendigvis at behøve at arbejde, når der skal laves politik.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-09:
Hr. Kristian Jensen forsøger at blande tingene sammen, og det må han selvfølgelig gerne have lov at gøre for min skyld.
Men jeg vil bare gerne sige, at det her jo er en ganske frivillig ordning.
Der er jo ikke nogen, der tvinger nogen til noget som helst.
Og dernæst behøver man heller ikke at blande det sammen med arbejdsløshedsforsikringslovgivningen eller nogen som helst andre lovgivninger.
Det synes jeg bestemt ikke er rimeligt i den her sag.
Sonja Albrink (CD), 2000-11-09:
Det er et spændende forslag, vi her behandler, og som tidligere ordførere også har sagt, er det et forslag, som er meget aktuelt for tiden, fordi der skabes flere og flere hjemmearbejdspladser, hvor der bliver etableret computer med forbindelse til virksomheden.
Vi har tidligere støttet et lignende forslag fra Venstre
og De Konservative
, og derfor støtter vi også denne gang forslaget fra Venstre og De Konservative, for vi vil i CD meget gerne være med til at finde en løsning på problemet.
Det er nok afgrænsningen, som volder de største problemer, men vi håber som sagt, at der kan skabes et stort flertal for, at dette problem bliver løst så hurtigt som muligt.
Så skal jeg tilkendegive, at også Kristeligt Folkeparti støtter tankerne bag forslaget fra Venstre og De Konservative.