runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Det er jo interessant at høre Bendt Bendtsen tale om Østrig-sanktionerne som tåbelige og forfejlede, når man ser på, hvad Det Europæiske Folkeparti har gjort på det europæiske plan.
Der var faktisk tre lande, tre europæiske partier, konservative partier, som krævede, at det østrigske konservative parti skulle smides ud.
Så endte man med en overvågningsmekanisme, hvor der er tre personer, der skal overvåge det østrigske konservative parti, for at se, hvordan det nu går i Østrig, når man har fået Haiders parti med i regeringen.
Og imens man overvåger, må det østrigske konservative parti ikke komme og deltage i møderne sammen med de øvrige konservative partier. Så det, man har gjort i det fællesskab blandt de konservative i Europa, er faktisk langt værre end de sanktioner, vi snakker om nu, fordi det østrigske konservative parti bliver væk og får lov til at blive overvåget.
Det synes jeg er meget værre.
Det vil jeg gerne have hr. Bendt Bendtsens kommentarer til.
Og så vil jeg gerne høre, om det danske Konservative Folkeparti har støttet det?
Bendt Bendtsen (KF), 2000-05-25:
Det kan vi svare ganske kort på.
Vi mener fra konservativ side, at hvis de andre lande ikke ønsker at ophæve sanktionerne, må Danmark gå foran, vise vejen og ophæve sanktionerne egenhændigt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-05-25:
Jeg vil bare spørge hr. Bendt Bendtsen, som må have gjort sig nogle forestillinger om, hvad der skulle ske, hvis hans forslag til vedtagelse blev vedtaget, hvis der var flertal for det, om man så kan gå egenhændigt og ophæve de sanktioner, når nu hr. Bendt Bendtsen ikke mener, modsat hvad Dansk Folkeparti mener, at det er en EU-aktion.
Kan man så gå ud for Danmarks vedkommende egenhændigt og ophæve de sanktioner eller hvordan?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Nu står jeg her med papirerne fra Det Europæiske Folkeparti - hentet fra Internettet godt nok, men man må jo gå ud fra, at de passer - hvor der står, at der skal udpeges en tremandsgruppe, som skal observere, hvad man gør i Østrig, altså en overvågningsmekanisme.
Og har det danske Konservative Folkeparti støttet det? Og så det andet spørgsmål i forhold til skatten: Det lyder meget godt, når Det Konservative Folkeparti taler om prioritering, men den består tilsyneladende i, at man skal nedsætte skatten og sætte sundhedsudgifterne op.
Der vil jeg gerne høre lidt om, hvordan det hænger sammen.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
En af de myter, som Venstre har givet næring til, er, at denne her regering har flået boligejerne i skat.
Hvis man nu tager det skattesystem, som Venstres skatteminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, var med til at holde liv i, mens han var skatteminister, og ser på det skattesystem, som det så ud i januar 1993, da hr. Poul Nyrup Rasmussen overtog regeringsmagten, så ville det skattesystem, som man havde i 1993, have indbragt 10,8 mia. kr. i skat af overskud på ejerbolig med det gamle system.
Efter skattereformen i 1993 og pinsepakken i 1998 er det samlede provenu på ejendomsværdibeskatning 8,2 mia. kr.
Det vil sige, at hvis vi var fortsat med Venstres skattesystem, så havde boligejerne måttet bøde for ekstra 2,6 mia. kr.
Jeg vil gerne spørge, om fru Ulla Tørnæs kan bekræfte disse oplysninger.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Til fru Elisabeth Arnold vil jeg sige, som jeg sagde til hr. Jes Lunde: Det er såmænd ikke kun boligejerne, der bliver flået af den nuværende regering.
Det er generelt de danske skatteydere, der over en bred kam bliver flået af den nuværende regering.
Vi har aldrig nogen sinde haft så høj en samlet skattebyrde, som vi har i dag.
Så til det, som fru Elisabeth Arnold spørger om: Ville det ikke have været sådan, at man skulle have betalt mere i lejeværdi, hvis det var sådan, man havde fortsat med den politik, som den borgerlige regering førte?
Jo, det er muligt, hvis man ser på tallene.
Men fru Elisabeth Arnold glemmer jo behændigt, at den nuværende regering oven i hatten har reduceret rentefradraget.
Det sammenholdt med ejendomsværdibeskatning betyder, at boligejerne samlet set bliver hårdere beskattet.
Oven i det kommer så de grønne afgifter eller de såkaldte røde skatter, så jeg tror ikke, at fru Elisabeth Arnold vil kunne finde mange boligejere, som ikke vil kunne bekræfte, at beskatningen er blevet hårdere under den nuværende regering.
Jamen jeg er da fuldstændig enig med hr. Kim Behnke i, at det ville være ønskværdigt, hvis kommuneskatterne kunne holdes i ro. Jeg må bare konstatere, at vi har en regering, som har flyttet flere og flere udgifter over på kommunerne uden at lade finansiering følge med.
Men det er jo nu engang sådan, at de nuværende vurderinger, som netop er røget ind ad brevsprækken rundtomkring hos boligejerne, har kommunerne jo endnu ikke kunnet budgettere udfra.
De laver jo først budgetterne, når de skal vedtages i november måned, så det, som hr. Kim Behnke antyder, håber jeg da bestemt, at ikke kun Venstrekommuner, men kommunerne generelt vil tage højde for, nemlig at der kommer flere penge i kommunekassen også via ejendomsvurderingerne.
Det håber jeg bestemt man vil have med.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-25:
Fru Ulla Tørnæs havde et meget fornuftigt ræsonnement tidligere i diskussionen om benzinpriserne, nemlig at så ville regeringen ud og bruge et merprovenu.
Forhøjelsen af ejendomsvurderingerne betyder, at kommunerne får et ikke ubetydeligt merprovenu.
Der er altså ikke tale om nogle udgifter, der er steget.
Det vælter ind i kommunekasserne med penge, de fosser ind i kommunekasserne,
for at bruge en gammel Venstreterminologi. Hvorfor benytter Venstre ikke muligheden for i de kommuner, hvor man har magten til det, og hvor man har kommunalt selvstyre, til at sige: Det skal ikke komme borgerne til skade i vores kommune, derfor sænker vi de kommunale ejendomsskatter.
Det er ikke noget, der kræver 90 mandater i Folketinget.
Det kræver kun, at Venstre ude i de kommuner benytter det kommunale selvstyre til at gøre det, Venstre siger, man vil gøre, som kunne forøge Venstres troværdighed, så vi også tror, at Venstre vil gøre det i Folketinget, når man herinde måske får 90 mandater.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg har svært ved at se, hvad det var for nogle lempelser, som Venstre foretog i den tid, hvor Venstre havde skatteministerposten.
Og jeg har meget svært ved at se, at det skal bruges som en anklage mod den siddende regering, at den har reduceret rentefradraget, når langt den største reduktion af rentefradraget fandt sted under den skattereform, bl.a. vores to partier var fælles om i 1986.
Der skete jo en voldsom reduktion af rentefradragets værdi, og det betød meget for husejerne, men der var Venstre så sandelig med på barrikaderne.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Stadig væk er det en kendsgerning, at den samlede skattebyrde i det danske samfund aldrig har været større, end den er i dag.
Vi har lov til at blive klogere, og det er derfor, vi i Venstre har konstateret, at skattetrykket har nået en smertegrænse, hvorfor vi har givet vælgerne et løfte om, at når vi kommer til, så vil vi gennemføre et skattestop.
Og det betyder helt konkret et stop i stigninger i skatter og afgifter.
Det kan godt være, fru Elisabeth Arnold ikke kan lide det, for mange af fru Elisabeth Arnolds vælgere er jo fuldstændig enige med mig i, at skattetrykket har nået en smertegrænse.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-26:
Interessen ude i befolkningen for den folkeafstemning, vi skal have i slutningen af september, vokser nu og dermed også behovet for at vide, hvad det egentlig er, den handler om, og dér må vi politikere i respekt for, at et flertal i befolkningen faktisk bruger deres liv på andet end politik og på at følge med i alting altid, være parate til at informere.
Mange ønsker at få en eller anden form for neutral information og derefter argumenter for det ene og for det andet.
Sådanne informationsaviser, som indledte med at have en neutral information og derefter partiers og bevægelsers mening, havde man jo forud for folkeafstemningen i 1986 og forud for den i 1992 og den i 1993, og det var en succes.
Disse informationsaviser blev læst og studeret særdeles grundigt.
For det er jo, fordi de, der ønsker at afskaffe kronen til fordel for EU's enhedsvaluta, vil prøve på at skjule det, vil prøve på at skjule, at det ikke bare er et ja til en fælles valuta, men samtidig er et nej til den fælles valuta, vi har haft her i Danmark: kronen, som er fælles for Jylland og Fyn og Bornholm og Sjælland og alle øerne og også Færøerne og Grønland, og som har fungeret ganske glimrende, og som har bragt Danmark frem til det punkt, hvor vi er i dag, hvor beskæftigelsen og økonomien aldrig nogen sinde har været bedre.
Det er jo ikke noget, der indikerer, at kronen bør afskaffes, fordi den er en hæmsko for en fornuftig udvikling.
Alt det kunne beskrives i en informationsavis med neutral information samt argumenterne for det ene og det andet, sådan at danskerne havde et sted at gå hen samlet og læse på tingene, også når vi kommer tæt på folkeafstemningen den 28. september.
Jeg vil stærkt anbefale, at man stemmer ja til det her forslag, så vi får den informationsavis, som vi tidligere har haft, og som har været en stor succes.
Frode Sørensen (S), 2000-05-26:
Jeg vil dog sige, at vi havde gerne set, at forretningerne havde fået mulighed for at tage højde for den risiko, som de ansatte er udsat for ved at ligge med kontanter om aftenen og om natten.
Vi havde gerne set nogle begrænsninger i forretningernes pligt til at tage imod kontanter mellem kl. 20 om aftenen og kl. 5 om morgenen.
Det har et flertal ikke ønsket, men har dog været åbne over for, at vi kunne tage nogle drøftelser senere hen, og vi er glade for, at vi kan vende tilbage til sagen.
Pia Gjellerup (S), 2000-05-26:
For så vidt angår danske patenter, er det Patent- og Varemærkestyrelsen og Patentankenævnet, der vil foretage de pågældende vurderinger.
For så vidt angår de patenter, som udstedes af den europæiske patentorganisation, og som har en umiddelbar gyldighed i Danmark, har vi en dansk indsigelsesmulighed.
Den danske indsigelsesmulighed er ikke en, der løftes af Patent- og Varemærkestyrelsen eller Erhvervsministeret, fordi Patent- og Varemærkestyrelsen som en del af Erhvervsministeriet er det første behandlingsorgan, og det ville jo så altså være sådan, at vi ville afskære den administrative behandling og alene have domstolsbehandlingen tilbage, så det ville ikke være nogen hjælpsom måde at få afprøvet sædelighed og offentlig orden på, som er den klassiske formulering, der rettelig henvises til, og som også er knyttet til spørgsmålet
om, hvilke etiske grænser der er for udstedelse af patenter
Der vil jeg så blot nævne, at det jo er et sted, hvor der er et problem at diskutere, og vi har også haft lejlighed til at vende det i Erhvervsudvalget, for det er et område, man ikke fuldt ud har valgt at harmonisere i EU, fordi man har anerkendt, at netop spørgsmålet om de etiske grænser, hvad man anser for knyttet til det sædelige og den offentlige orden, er noget, der har et meget afgørende nationalt afsæt.
Derfor er det ikke harmoniseret i EU, derfor er det ikke harmoniseret i direktivet, og derfor er det en dansk afgørelse, og den træffes altså, denne omprøvning, af Patent- og Varemærkestyrelsen som første instans, og derfor er det ikke Patent- og Varemærkestyrelsen, der er den første kontrollant.
Det ville være en dobbeltposition at sidde i, men til gengæld er det enhver anden end netop dette administrative organ.
Frank Aaen (EL), 2000-05-26:
Her ligesom antydes det, at vi andre helt forspilder en mulighed for straks at løse problemet.
Socialdemokratiet mener, at det nemt kunne løses bare ved at sige, at man ikke må tage imod mere end 1.000 kr. pr. kunde.
Jamen hvis der kommer 25 kunder med i alt 800 kr., er der da rigeligt med penge i kassen til, at en sådan butik er udsat for en betydelig risiko for røveri, og derfor løser forslaget om at lave en grænse for, hvor mange kontanter man må tage imod fra den enkelte kunde, ikke noget som helst.
Den enkelte kunde kan jo også rende frem og tilbage 10 gange, så det vil ikke løse noget som helst.
Derfor påpeger vi i vores betænkningsbidrag, at man må sørge for, at butikker, der en gang imellem har mange kontanter liggende, skal have en safebox eller på anden måde have mulighed for at deponere pengene, så de ikke kan røves.
Vi ved nemlig, at den eneste måde, man virkelig kan nedbringe antallet af røverier på, er ved at sørge for, at der aldrig er store og frit tilgængelige beløb i butikkerne.
Men jeg vil slutte, som jeg startede, med at sige, at jeg er glad for den lidt mere forsonlige tone, og jeg tror, vi finder en løsning til efteråret.
Pia Gjellerup (S), 2000-05-26:
Hr. Ole Sohn fik det til at lyde, som om lille hr. Ole Sohn skulle kæmpe mod det store, multinationale firma.
Nej, hr. Ole Sohn vil i givet fald ligesom enhver anden kunne anmode Patent- og Varemærkestyrelsen om en administrativ omprøvning, og så er det den kontrolinstans, som foretager den administrative omprøvning med anke til Patentankenævnet.
Og jeg vil gøre opmærksom på, at jeg anser ikke, at der med den fortolkning, som hr. Ole M. Nielsen lægger i omtalen af det seneste ændringsforslag, for at være et organ, hvor man kunne holde øje, at det er en etablering af et sådant organ.
Det finder jeg ikke der er.
Derudover vil jeg gøre opmærksom på, at situationen, som de tre ordførere er bekymrede i forhold til, er en situation, som eksisterer i dag, og det er en situation, som vil eksistere, hvis vi vedtager lovforslaget, og det er en situation, der vil eksistere, hvis vi ikke vedtager lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-26:
Jamen jeg mangler ligesom hr. Ole Sohn et konkret svar på, hvem det egentlig er, der har den funktion dér, og jeg vil bare sige til Folketinget, at hvis man stemmer for ændringsforslag nr. 6, mener jeg faktisk, at man har indført den instans, som kan løse det problem her, så det vil jeg meget varmt anbefale
Folketinget
Ole Sohn (SF), 2000-05-26:
Når det nu er sådan, at ethvert patent, der udstedes af kontoret med det lidet glorværdige navn EPO, hvis det er søgt for hele EU, automatisk har gyldighed for Danmark, jf. ministerens bemærkninger, og eftersom det ikke er Patent- og Varemærkestyrelsen, der skal tage vare på sædelighed og offentlig orden,
hvem er det så?
Er det mig eller en anden enkeltborger, der skal gøre det og tage spørgsmålet op med de store selskaber, som har søgt og fået patenter?
Hvis det er tilfældet, er det jo en ret ulige kamp.
Men jeg vil spørge på en anden måde: Hvem sikrer, lovens bestemmelse om, hvad der på dansk betragtes som sædelighed og offentlig orden?
Hvem skal holde styr på det?
Er det ministeren, der gør det?
også nogle af de etiske spørgsmål både i de patenter, der bliver udstedt herhjemme, og de patenter, der bliver udstedt af EPO, det europæiske patentkontor, fordi det var den vinkel, der manglede.
Det er jo ikke de kommercielle interesser, der forsøger at finde ud af, hvilke patenter der er givet, om man kan ændre dem, eller om man skal udvikle nogle andre.
Det er det etiske spørgsmål.
Hvem tager vare på det?
Hvem tager vare på sædelighed og offentlig orden?
Pia Gjellerup (S), 2000-05-26:
Ja, blot den oplysning, at jeg tror bestemt, der er mange andre end dem, der er kommercielt interesserede i eksakt de pågældende offentliggjorte patenter, der følger med
Der er en forskningsverden, som er intenst interesseret, også, som debatten har vist her i de forløbne måneder, intenst interesseret i at belyse de etiske spørgsmål, der knytter sig til patenter på sådanne meget følsomme områder.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at der vil være en lang, lang række mennesker, institutioner og organisationer, der faktisk følger intenst med.
Og jeg tror også, at der vil være kommercielt interesserede virksomheder, firmaer, organisationer, som vil være interesseret i at påpege, hvis deres konkurrenter gør noget, de finder for uetisk.
Man skal jo være klar over, at etik i dag også er et væsentligt konkurrenceparameter, så jeg tror såmænd, at vi med den debat, som det er vigtigt at blive ved med at holde fast i, faktisk får mange flere interesseret i også at kunne give til kende, hvad man har erfaret ved at overse, gennemse de oplysninger, der er offentliggjort.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-26:
Det er helt klart, at patenter offentliggøres, og det er også o.k. med den dér evaluering efter tre år, men efter tre år er indsigelsestiden i hvert fald forpasset for dem, der er kommet de første to år.
Hvor sidder det organ, som har specielt den etiske vinkel at vurdere de patenter på?
Hvem har det som opgave?
Vi når det ikke som politikere i hvert fald.
Findes der en interesseorganisation, som gør det?
Skulle vi udvide Det Etiske Råds kommissorium til at have sådan en vagthundestatus dér?
For det er vel ikke det, Det Etiske Råd er lavet til.
Findes den institution, der gør, at vi kan være sikre på, at den observation foregår?
Frank Aaen (EL), 2000-05-26:
Jeg skal sige, at vi støtter to af de ændringsforslag, som SF og Kristeligt Folkeparti har stillet, for de er klare forbedringer.
Vi er specielt tilhængere af ændringsforslag nr. 4, hvor det siges, at en patentering af menneskelige gener er uforenelig med det etiske hensyn til den menneskelige værdighed, integritet og selvbestemmelsesret.
Vi mener faktisk, det burde være helt umuligt at patentere et menneskeligt gen, og det er vores hovedsynspunkt.
Vi vil også stemme for et par af de andre ændringsforslag, fordi de indeholder forbedringer, men undlade at stemme til to af de forslag, som stiller betingelser i forbindelse patentering af menneskelige gener.
Vi mener nemlig, det er forkert at være med til at legalisere, at menneskelige gener alligevel kan patenteres.
Under forhandlingen om selve lovforslaget vil jeg vende tilbage til det mere principielle i forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-26:
Jeg vil også udtrykke glæde over, at vi fik lovforslaget tilbage til behandling i udvalget efter andenbehandlingen, og jeg vil også gerne sige, at jeg er glad for hele den debat, vi har fået, og for høringen med Etisk Råd og udtalelser fra en masse andre mennesker.
Det har dog tilsyneladende ikke været i stand til at flytte flertallet for lovforslaget.
Vi har selv stillet ændringsforslag og støtter SF's forslag, som simpelt hen vil pille muligheden for, at man kan tage patent på menneskelige gener, ud af patentloven, men det har vi ikke kunnet få flertal for.
Vi er lidt skuffede over, at vi ikke engang kunne få flertal for vort ændringsforslag nr. 6, som også har tilslutning fra SF og Enhedslisten, og går ud på, at Patent- og Varemærkestyrelsen i forbindelse med ansøgninger om patent på bioteknologiske opfindelser konkret skal undersøge og redegøre for eventuelle etiske aspekter og konsekvenser af det enkelte patent.
Dette lille beskedne ønske, som ikke anfægter direktivets gennemførelse og implementering, synes vi alligevel kunne have givet sikkerhed for, at der blev foretaget en etisk vurdering fra dansk side.
Ministeren har nemlig oplyst, at den kunne bruges til at anke en patentafgørelse til Miljøankenævnet og få den prøvet ved domstolene.
Vi får jo altid forklaret, at selv om man får patent på menneskelige gener i et andet land, er det ikke sikkert, at det patent kan godkendes i Danmark, for som der står i bemærkningerne til direktivet, må det ikke støde an imod etik og almindelig sædelighed i det pågældende land.
Derfor ville vi gerne have haft sikkerhed for, at man fik den etiske oversigt og hele tiden rettede det etiske søgelys mod de patenter, som kommer igennem.
Det kunne man have gjort uden at anfægte implementeringen af direktivet, men ikke engang det kunne der altså blive flertal for.
Det er vi lidt skuffede over, så derfor stemmer vi imod lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2000-05-26:
Vi har her til tredjebehandlingen stillet en række
Høringssvaret fra Etisk Råd påpegede en række problemer og en række usikkerheder, som jeg havde håbet, vi kunne få indføjet i lovforslaget i fællesskab.
Men det har ikke været tilfældet, og derfor har vi fra SF's side stillet en række ændringsforslag, som i stor udstrækning bygger på de betænkeligheder, Etisk Råd har givet udtryk for.
Det, der er kernen i lovforslaget, er jo, at man på den ene side har et ædelt ønske om - som der står i lovens § 1 a - at det menneskelige legeme på alle de forskellige stadier af sin opståen og udvikling og dele af det, herunder en gensekvens eller delsekvens, ikke kan udgøre patenterbare opfindelser.
Det er jo et ædelt formål, men problemet er bare, at man straks i den efterfølgende paragraf opstiller en række undtagelsesbestemmelser.
Man siger, at selve det, at der opstilles kriterier for, hvornår opdagelser af naturen - herunder de menneskelige gener - alligevel kan opfattes som patenterbare opfindelser, og selve det, at der fastslås nogle etiske begrænsninger og i det hele lovgives nærmere om patentering af dele af menneskelegemet, indebærer jo netop, at den grundlæggende bestemmelse i hovedparagraffen undergraves.
Det er den usikkerhed, vi har ønsket at få fjernet, så
det slås fast, at der ikke kan foretages patentering af menneskelige gener, fordi det simpelt hen strider mod respekten for menneskeheden og det enkelte menneskes integritet og værdighed.
Det er baggrunden for, at vi har stillet ændringsforslagene, og vi håber, at Folketinget efter en nærmere overvejelse også vil stemme for dem.
Jeg skal slutte med at sige, at det er klart, at hvis vi får vore ændringsforslag vedtaget, er vi selvfølgelig også indstillet på at bære lovforslaget igennem, men i modsat fald vil vi anbefale det til forkastelse.
Det er korrekt, som Socialdemokratiets ordfører siger, at vi ikke har ønsket at indføre begrænsninger for køb med kontanter med lovforslaget.
Men jeg vil gerne medgive, som vi også har gjort i betænkningsbidraget, at spørgsmålet om medarbejdernes sikkerhed, specielt i aften- og nattetimerne, er et alvorligt problem, og jeg synes, det er helt fint, vi kan tage det op i forbindelse med debatten om lukkeloven og i givet fald, hvis det ikke hører hjemme her, i en selvstændig sammenhæng, så vi kan være med til at fremme både det fysiske og det psykiske arbejdsmiljø for dem, der arbejder i nattetimerne.