runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Det står jo ingen steder i beslutningsforslaget, at det er et problem, at renten er lav, det er jo heller ikke det, der er pointen, og det er heller ikke blevet sagt i en eneste tale.
Det, der er blevet sagt, er, at det er et problem, at der er grupper i samfundet, der har glæde af den lave rente, og at der er en gruppe, nemlig lejerne i den almene sektor,
som man ikke vil give mulighed for at få glæde af den lave rente.
Det er sådan set det, der er problemet.
Der kan laves en finansieringsændring, så også lejerne i den almene sektor får adgang til en lavere husleje, og det er sådan set det, vi diskuterer.
Det er også den diskussion, vi tog ved L 70, som handler om det boligforlig, der er indgået.
Spørgsmålet er nemlig: Skal vi alle sammen have lige adgang til at få glæde af den lave rente?
Der er ingen, der har talt imod den lave rente, og det ved den konservative ordfører også godt.
Det står intet sted, og der er ingen taler, der har nævnt, at det skulle være et problem i sig selv med lav rente.
Pia Kristensen (DF), 2005-12-01:
Jeg vil da gerne svare Enhedslistens ordfører, og jeg kan starte med at besvare den sidste del: Som jeg sagde i min ordførertale, har vi indgået en finanslovaftale med regeringen, og det betyder, at vi ikke kan stille med udgiftskrævende forslag.
Men beslutningsforslaget vil være med på vores prioriteringsliste frem til de næste års finanslovforhandlinger.
Så synes jeg ærlig talt, at Enhedslistens ordfører gør sig selv til skamme ved at sige, at det er sølle og usselt, at der er afsat 1 mia. kr. til førtidspensionisterne.
Jeg synes faktisk, det er ret mange penge, der er blevet afsat.
Førtidspensionisterne har ringe vilkår.
Det ved Enhedslisten, det ved Dansk Folkeparti, og vi er faktisk de eneste to partier, som står uden for førtidspensionsreformen, netop fordi vi kunne se, hvordan det vil gå.
Vi er faktisk enige, hvad det angår, men ærlig talt: Jeg synes simpelt hen, det er uanstændigt at sige, at 1 mia. kr. er ussel mammon.
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Formålet med dette lovforslag er at kompensere penge- og realkreditinstitutterne for den højere selskabsskat som følge af, at regnskabsprincipperne for værdiansættelse af loven er blevet ændret.
Skattestoppet vil i denne situation sige, at vi henholder os til de retningslinjer ...
Pia Kristensen (DF), 2005-12-01:
Enhedslisten ønsker med dette forslag, at førtidspension gøres uafhængig af ægtefælles eller samlevers indkomst, og jeg må sige, at som udgangspunkt mener Dansk Folkeparti, at det er et sympatisk forslag.
Vi mener ligesom Enhedslisten, det er urimeligt, at førtidspensionen bliver nedsat som følge af ægtefællens indkomst, og vi går også ind for lighedsprincippet.
Men så vil jeg sige, at ægtefælleafhængigheden jo ikke er den eneste problemstilling for førtidspensionister.
De bliver jo ikke raskere, fordi de bliver folkepensionister, og der er stadig udgifter forbundet med deres handicap og deres daglige livsførelse.
Vi mener også, det er et problem, at førtidspensionister under den gamle ordning skal betale en servicebetaling, hvis de flytter på plejehjem.
Der er altså rigeligt at tage fat på, når M025S17191783tojo.fm Page 1750
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
vi skal forbedre forholdene for landets førtidspensionister, og lad mig sige det helt klart: Dansk Folkeparti medvirker gerne i et forløb, hvor vi kan gøre det bedre for den gruppe mennesker.
Så vil jeg sige, at vi faktisk allerede har taget hul på at forbedre forholdene.
På finansloven for 2006 er det lykkedes for Dansk Folkeparti at få afsat 1 mia. kr. til de økonomisk vanskeligst stillede førtidspensionister, og vi er utrolig glade for, at regeringen var lydhør over for vores krav.
Tidligere i 2005 gav vi førtidspensionisterne det løfte, at vi ville afsætte midler til dem, og det løfte er nu indfriet.
Midlerne er helt konkret udmøntet i det forslag, vi førstebehandlede i sidste uge.
For det første tildeles modtagere af almindelig og forhøjet almindelig førtidspension en ekstra tillægsydelse, som løfter de samlede pensionsydelser til niveauet for mellemste pension, og det betyder for førtidspensionisterne på disse to lave trin, at de vil få mere udbetalt om måneden.
For det andet ophæves de gældende regler om, at invaliditetsbeløb, erhvervsudygtighedsbeløb og invaliditetsydelse nedsættes.
Man ligestiller altså gifte med samlevende, og også det er en god forbedring.
Den ene milliard har vi altså valgt skal gå målrettet til de førtidspensionister, som er de økonomisk allerringest stillede, og jeg synes faktisk, der er taget et stort skridt i den rigtige retning.
Som Enhedslisten ved, har regeringen og Dansk Folkeparti indgået en finanslovaftale for næste år.
Derfor kan vi ikke støtte udgiftskrævende forslag, og jeg synes, det er værd at nævne, at det faktisk vil koste ca. 700 mio. kr. at gennemføre forslaget her, så på den baggrund må vi altså afvise det.
Afslutningsvis vil jeg godt sige, at vi fortsat agter at forbedre forholdene for Danmarks førtidspensionister.
Vi vil også i næste års finanslovforhandlinger prioritere disse mennesker meget højt, og i vores prioriteringer vil f.eks. indgå servicebetaling på plejehjem og bevarelse af de handicapkompenserende ydelser, når man bliver folkepensionist.
Selv om vi må afvise det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, vil vi også have det med i vores overvejelser frem til næste års finanslovforhandlinger.
Per Clausen (EL), 2005-12-01:
Jeg forstår det sådan på hr. Mikkel Dencker, at Dansk Folkeparti fortolker det på den måde, at når der kommer ekstra penge ind i skat, skal de gives til skattelettelser, men hvis man i den forbindelse kan lave en omfordeling i samfundet, der gør, at pengene går til nogen eller til nogle formål, som er mere fornuftige end at give dem direkte tilbage til bankerne, så er man med på det.
Det er bare for at være helt sikker på, at det er den forståelse af skattestoppet, som Dansk Folkeparti har.
Mikkel Dencker (DF), 2005-12-01:
Jeg kan bekræfte hr. Per Clausen i, at det er det, der er vores opfattelse.
Per Clausen (EL), 2005-12-01:
Hr. Mikkel Dencker kan vel så også bekræfte mig i, at hvordan man definerer skattestoppet nok er en politisk afgørelse, og at det eneste parti, der i dag sikrer, at der er flertal for skattestoppet her i Folketinget, jo er Dansk Folkeparti.
Så det er vel en rimelig forventning at have til Dansk Folkeparti, at man skulle kunne komme ganske langt med det synspunkt, at der ikke er nogen grund til at forgylde bankerne.
Mikkel Dencker (DF), 2005-12-01:
Hr. Clausen har helt ret i, at vi er det eneste parti, der garanterer skattestoppet, og jeg synes, det er ærgerligt, at der ikke er flere partier, der går ind for det, men det er godt, at der er mere end 90 mandater bag.
Nu skal vi have klarlagt, hvordan vi hver især fortolker skattestoppet, og så må vi finde ud af, hvor vi lander.
Det var også min besked til hr. Homann, og det må det også blive til hr. Clausen i dag.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-12-01:
Som det også er fremgået af tidligere ordførertaler, blev der allerede lagt op til en fjernelse af hensættelsesafgiften i L 64 af økonomi- og erhvervsministeren, og derfor kan det formentlig ikke være til nogens overraskelse, at vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis støtter det.
Derudover er der her tale om, at vi nu kompenserer penge- og realkreditinstitutterne for en forhøjet selskabsskat, som de, som der også er flere der tidligere har været inde på, får i forbindelse med ændrede regnskabsregler.
De får altså nu ikke længere den fordel, som de har haft, og dermed en afgift oveni.
Og derfor finder vi det ganske rimeligt, at vi med dette forslag nu i forbindelse med de ændrede regnskabsprincipper fra EU, hvor vi får nogle fælles regler, så også får fjernet hensættelsesafgiften.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-12-01:
Der er jo ikke grund til at bruge mange ord på en gennemgang af dette lovforslag.
Hvis man skal skærer ordførertalen helt tæt til, så handler det her kun om at sikre regeringens overholdelse af skattestoppet.
Der er ikke tale om fornuftige begrundelser eller andet, det er blot at overholde regeringens skattestop.
Som bekendt er Det Radikale Venstre ikke tilhænger af skattestoppet.
Hvis skattestoppet har haft sin berettigelse, så er den udløbet.
Med provenutabet på 90 mio. kr. er det et forslag, som vi ikke kan tilslutte os.
Der er ikke gode begrundelser for, at der skal tilføres den finansielle sektor yderligere 90 mio. kr., efter at man har sænket selskabsskatten, hvor den, der har fået størst glæde af selskabsskattenedsættelsen, netop er den finansielle sektor.
Det er helt imod sund fornuft, og vi kan ikke deltage i det lovforslag.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
SF er selvfølgelig imod det her lovforslag.
Men hvis man ser begrundelsen lidt efter i sømmene, så er det jo i og for sig, selv hvis man går med på regeringens præmisser, helt grotesk, at man vil give endnu en kæmpe skattelettelse til bankerne.
Det, der sker med de nye regnskabsregler, er jo, at man sådan set alene går ind og siger, at bankerne ikke må lave større hensættelser, end der egentlig er behov for, og på den måde få den skattefordel, der ligger i det.
Det er jo sådan set almindelig sund fornuft.
Men at regeringen så synes, at de skal kompenseres for ikke at udnytte de eksisterende skatteregler, kan man jo så tænke over.
Det var i øvrigt også det, der var logikken bag, at man nedsatte selskabsskatten her i foråret, nemlig at de selskaber, som udnyttede huller i skattelovgivningen, selvfølgelig ikke skulle gå tomhændede derfra nu, hvor de ikke længere kunne spekulere i skattehuller.
De skulle også have en ekstra gave oveni.
Det kan SF selvfølgelig ikke medvirke til.
Bankerne og realkreditinstitutterne tjener styrtende med penge.
I år ser de ud til at slå rekordindtjeningen fra sidste år og nå op over 30 mia. kr. i indtjening i bankerne.
De fik som sagt en kæmpestor skattelettelse i foråret med regeringens udsættelse af selskabsskatten, og derfor er det helt grotesk, at der nu skal gives yderligere meget store skattelettelser til banker og realkreditinstitutter.
Der er så mange andre områder af det her land, som trænger til en hånd.
De dårligst stillede trænger til flere penge mellem hænderne.
Vi skal have rettet op på de overførselsindkomster, som regeringen har skåret ned.
Vi skal have investeret i vores uddannelsessystem, i vores hospitaler osv.
Men det, regeringen gør, er altså at give skattelettelser til bankerne, som i forvejen vælter sig i penge.
Jeg synes, det er dybt usympatisk.
Jeg synes, det er uansvarlig omgang med skatteborgernes penge, og SF vil stemme imod det her forslag.
Per Clausen (EL), 2005-12-01:
Det har på mange måder været en forfriskende debat forstået på den måde, at det jo er kommet klart frem, at skattestoppet ikke er sådan en slags videnskabelig sandhed, men er noget, man politisk afgør – også med hensyn til hvordan det skal se ud.
M025S17191783tojo.fm
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Det, der er afgørende for, hvordan skattestoppet ser ud, er jo, hvad der er flertal for i Folketinget.
Og derfor er det nok værd at huske i det videre forløb, at det i realiteternes verden er Dansk Folkeparti, der afgør, om den finansielle sektor og bankerne skal have den her massive skattelettelse. For det er jo ikke overraskende, at Venstre og Konservative går ind for det.
Det passer helt klart med de interesser, de har.
Men der er jo ingen tvivl om, at der sikkert blandt nogle af Dansk Folkepartis vælgere er en forventning om, at man prioriterer andre ting højere end at give bankerne skattelettelser.
Det synes jeg er en vigtig og væsentlig ting at holde fast i.
Og jeg vil da bare sige, at hvis det er sådan, at det handler om at bruge de her penge til afgiftslettelser eller skattelettelser, så tror jeg også, vi i Enhedslisten kunne være med til at finde nogle ting at bruge dem til, som var langt mere fornuftige end det, som regeringen lægger op til.
Så for så vidt kunne man godt løse det her problem uden at bryde med Dansk Folkepartis forståelse af skatteloftet, hvorimod det jo er vanskeligt at gøre det uden at bryde med den fortolkning, som Venstre og Konservative i dag har fremlagt.
Men det bliver spændende at følge det videre forløb her.
Dertil kommer selvfølgelig, at skatteloftet, i hvert fald som det forstås af Venstre og Konservative, jo helt indlysende blokerer for en fornuftig omlægning af skatterne.
Enhedslisten har gentagne gange sagt, at vi synes, at det er meget vigtigt at sige til almindelige mennesker med almindelige indkomster og med lavere indkomster, at de ikke skal betale mere i skat, at de snarere burde slippe billigere.
Men forudsætningen for det, samtidig med at vi fokuserer på, at der skal være penge til offentlig velfærd, ordentlige forhold for pensionister, ordentlige forhold for børn, ordentlige forhold for skoler, ordentlige forhold for uddannelse og forskning osv., er selvfølgelig, at pengene så tages nogle andre steder.
Og så kan man ikke friholde erhvervslivet.
De dele af erhvervslivet, som har de største indtjeninger, kan man jo ikke friholde fra øget beskatning.
Det er jo sådan set også det, diskussionen handler om, når man snakker om skattestop, nemlig om man skal fastholde en struktur, som er åbenlyst urimelig ud fra sociale kriterier, men som også på en lang række områder blokerer for en fornuftig samfundsmæssig udvikling.
Så vi vil gerne benytte lejligheden til at tage et opgør med skattestoppet, men jeg skal også i al fredsommelighed sige til Dansk Folkeparti, at hvis man leder efter et flertal for at bruge de her lidt over 100 mio. kr. til andre afgiftslettelser eller skattelettelser, så er jeg sikker på, at man også kan finde et flertal for det uden om regeringen.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Det glædede mig selvfølgelig lidt i debatten at kunne konstatere, at skatteministeren jo ikke har flertal for at gennemføre det her lovforslag.
Det kan i det mindste være en trøst.
Jeg tror, der er manges øjne, som nu vil hvile på Dansk Folkeparti for at finde ud af, om de har modet til i den her sag at stå ved, hvad de har sagt – også her i Folketinget – om, at det her ikke er deres kop te.
Hvis vi lægger alle de her tekniske udredninger til side – hvad der står i skattestoppet, og hvordan hensættelsesregler osv. hænger sammen – så vil jeg gerne spørge skatteministeren: Mener skatteministeren helt ærligt, at det er rimeligt, at banker og realkreditinstitutter, som i år står til at slå alle rekorder i indtjening, og som i forvejen har fået en meget stor del af skattelettelsen på selskabsskatten, uden at de har haft noget særligt at miste på ændringen af sambeskatningsreglerne, skal have en yderligere skattelettelse, mens så mange andre mennesker i det her land godt kunne bruge nogle ekstra penge mellem hænderne?
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
Først og fremmest glæder jeg mig meget over, at med regeringens skattestop og skattelettelser har mange danskere fået mange penge mellem hænderne.
Der er flere penge til forbrug, og det kan tydeligt ses både i butikkernes omsætning og naturligvis også på beskæftigelsen.
Men jeg vil godt vende spørgsmålet fra hr. Morten Homann om.
Hr. Morten Homanns parti argumenterede i sin tid for at indføre en hensættelsesafgift med det argument, at reglerne for hensættelser var for lukrative for den finansielle sektor, og hvis det var argumentet for at indføre den, er det så ikke en manglende konsekvens i forhold til tidligere argumenter, at man, når så de lukrative hensættelser falder bort, ikke vil fjerne den særlige hensættelsesafgift, der netop skulle beskatte de lukrative hensættelsesregler, som vi altså ikke har længere?
Hvorfor er det, hr. Morten Homann ikke står ved de principper, SF stod bag, da man indførte hensættelsesafgiften?
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg står bestemt bag de principper, der ligger bag hensættelsesafgiften, og derfor synes jeg M025S17191783tojo.fm Page 1731 Friday, February 10, 2006 12:33 PM
heller ikke, at det er rimeligt, at i en situation, hvor bankerne tjener styrtende – de står til at få en indtjening på over 30 mia. kr. i år, og det er endnu mere, end man fik sidste år, det slår alle rekorder – synes jeg, det er grotesk, at regeringen og skatteministeren synes, at det er her, vi skal bruge pengene på en skattelettelse, i stedet for at gå ind og se på nogle af de mange, mange andre områder i det her samfund, hvor vi godt kunne have brug for at lette skatter og afgifter for at tilgodese nogle af de mennesker, som har det svært.
Derfor vil jeg godt igen spørge skatteministeren: Hvis man lægger alle de her tekniske og juridiske falbelader til side, mener skatteministeren så, at det er bankerne, som har brug for en skattelettelse i den her størrelsesorden?
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
Jeg kan jo først konstatere, at hr. Morten Homanns argumentation her er en tilståelsessag, nemlig at selv om man sagde, at det var, fordi hensættelsesreglerne var for lukrative, at man indførte en hensættelsesafgift, så var det reelt bare en misundelsesskat; man mente, at bankerne havde for mange penge, og nu lavede man så en afgift, som skulle tage nogle af pengene fra dem, fordi man var misundelig over, at bankerne havde et overskud.
Det må jo være det, der er kendsgerningen.
Når man kan argumentere med, at fordi den øjeblikkelige situation i banksektoren er positiv, skal den ikke have pengene tilbage, når argumenterne bag den afgift falder bort, ja, så må det jo være en tilståelsessag: at hensættelsesafgiften for SF blot er en misundelsesskat.
Jeg mener, at det er den rigtige vej at gå.
Jeg mener, at det er fornuftigt, at når vi har ændret hensættelsesreglerne, så ændrer vi også på den hensættelsesafgift, som var en afgift på nogle lukrative hensættelser.
Ellers hænger argumentationen bag det, den tidligere regering gjorde i år 2000, slet ikke sammen.
Per Clausen (EL), 2005-12-01:
Nu er det jo ikke nyt, at skatteministeren er meget begejstret for skattestoppet – det er jo også rart at være glad for sine egne børn, det er et sympatisk træk.
Men realiteten i skattestoppet er jo, at de danskere, der har haft størst glæde af det, er dem, som har haft de største arbejdsfri indtægter.
Det er de mennesker, der bor i Nordsjælland, hvor jeg godt ved at en del af Venstres og Konservatives kernevælgere bor, hvorimod de af Venstres kernevælgere, der bor i udkantsområder i Jylland og andre steder, jo ikke har haft nær så meget glæde af det.
Så ved jeg godt, at det mener ministeren er udtryk for misundelse.
Men er ministeren ikke enig med mig i, at det ville være bedre at lette skat på arbejde og på lønindkomster end at lette skatten på de værdistigninger, som kommer af, at man ikke foretager sig noget?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om skatteministeren er enig i, at Dansk Folkepartis tolkning af skatteloftet ligger inden for den forståelse, regeringen også kunne have af det.
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
Nu er det Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, der opererer med et skatteloft.
Regeringen opererer med et skattestop.
Jeg går ud fra, at det var det, hr. Per Clausen refererede til.
Må jeg ikke starte med at sige, at vi, der bor i en lille by i det midtjyske, er meget glade for skattestoppet, fordi skattestoppet også betyder, at vores elregning ikke stiger så kraftigt, og at vores varmeregning ikke stiger så kraftigt.
Og med hensyn til benzinudgifterne for os, der er nødt til at have en bil for at komme frem og tilbage og få ordnet både familiemæssige og erhvervsmæssige anliggender, betyder skattestoppet, at vi ikke oplever lige så kraftige prisstigninger, som hvis ikke vi havde haft et skattestop, og hvor afgifterne løbende blev justeret op.
For det, der er vigtigt at holde fast i, er jo, at skattestoppet er et skattestop ikke alene for ejendomsværdiskatter, men også for alle de grønne afgifter, hvor vi ved – bekræftet af både den tidligere regering og af denne regering – at stigende grønne afgifter rammer hårdest på de laveste indkomster.
Derfor mener jeg, at det er korrekt at have et skattestop, der er til gavn for alle, både dem, der har små indtægter, og dem, der har store indtægter, fordi alle har gavn af, at afgifterne ikke bliver ved med at stige.
Med hensyn til spørgsmålet om beskatning af arbejde: Ja, jeg mener, det er godt, at man får sat skatten ned på arbejde.
Det er derfor, vi allerede har gennemført skattelettelser, et beskæftigelsesfradrag og en ny grænse for, hvornår man begynder at betale mellemskat.
M025S17191783tojo.fm Page 1732
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Per Clausen (EL), 2005-12-01:
Jeg synes bare, vi betaler en høj pris for, at man ovre i Midtjylland, og for den sags skyld også i Nordjylland, hvor jeg selv kommer fra, kan have et skattestop, der sikrer, at nogle skatter ikke stiger – hvis man får mere i løn, så kommer man jo til at betale mere i skat, så der er skattestoppet jo ikke sådan rigtig absolut.
Men spørgsmålet er bare, om vi ikke i forhold til muligheden for at opretholde en ordentlig offentlig service, opretholde noget, der bare minder om et anstændigt leveniveau for dem, der er udstødt af arbejdsmarkedet, kommer til at betale en enormt høj pris, når vi samtidig hermed er nødt til at friholde meget store arbejdsfri indtægter blandt de rigeste i Danmark fra beskatning.
Er det ikke rigtigt forstået, at Dansk Folkepartis udlægning af skattestoppet er lige så meget i overensstemmelse med det, som man tidligere har sagt fra Venstres og Konservatives side om skattestoppet, som det, ordførerne fra Venstre og Konservative sagde i dag?
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
Først og fremmest vil jeg sige lidt om fortolkningen af skattestoppet, for det nåede jeg ikke at svare på i første omgang.
Det er sådan, at det med skattestoppet siges ganske klart, at med hensyn til skat, der opkræves i procent, må procentsatsen ikke stige; med hensyn til skat, der opkræves i kroner og øre, må beløbet i kroner og øre ikke stige; og så er der en særregel for ejendomsbeskatningen, nemlig at ejendomsværdibeskatningen er låst fast i kroner og øre, og grundværdibeskatningen må jo ikke stige mere end inflationen plus et tillæg.
Derfor er der nogle klare regler, og hvis der kommer en udefrakommende skattestigning, så skal de penge føres tilbage til de personer, som er kommet til at betale mere i skat.
Så er der nogle undtagelser, nemlig omkring miljø, som jeg ikke skal komme ind på her.
Til spørgsmålet om, hvorvidt man betaler en høj pris ved at have et skattestop, fordi man ikke har plads til mere velfærd, vil jeg sige, at det jo er faktuelt forkert.
For samtidig med at vi har haft skattestop, samtidig med at vi har haft skattelettelser, samtidig med at vi har afdraget på statens gæld, har vi også udvidet servicen i den offentlige sektor.
Vi har øget de offentlige udgifter, og vi har øget antallet af ansatte i den offentlige sektor for netop at kunne tilbyde en bedre service, f.eks. på sundhedsområdet, hvor det med den politik, regeringen lægger for dagen, er muligt at gennemføre flere operationer.
John Dyrby (S), 2005-12-01:
Først og fremmest tak til ministeren for hans klare tilkendegivelser med hensyn til de tidligere bestemmelser omkring værdiansættelse af bankernes udlån; ministeren kaldte dem for særdeles lukrative hensættelsesregler, og det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Derfor kan det undre lidt, at ministeren er så forhippet på at udlægge det her som noget, der er retfærdigt, og som der ikke kan siges noget på.
For sandheden er jo, at med de internationale regler, man gennemførte fra og med i år for pengeinstitutterne, lukkede man jo et skattehul, nemlig de særdeles lukrative hensættelsesregler, som ministeren henviste til.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Er det ikke en anelse underligt, at når man går ind og lukker nogle skattehuller via nogle internationale regler, så vil regeringen bagefter gå ind og kompensere dem, der i mange år i virkeligheden har betalt for lidt i skat som følge af det her skattehul?
Når man lukker det, så vil regeringen gå ind og kompensere denne her gruppe selskaber.
Finder ministeren ikke, det er en anelse underligt?