runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-16:
En stadig forbedring af dyrevelfærden står højt på dagsordenen i Det Konservative Folkeparti, og derfor er vi glade for det forslag fra justitsministeren, som vi behandler her.
Med lovforslaget gennemføres dele af et EU-direktiv om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin.
Størstedelen af kravene i direktivet er allerede gennemført i dansk lov, og på flere punkter er kravene i Danmark strengere, end minimumsdirektivet fastsætter, og det ændres der heldigvis og naturligvis ikke ved. De steder, hvor gældende dansk lov ikke lever op til direktivet, er bl.a. arealkravene til stiarealer til drægtige søer og spørgsmålet om permanent adgang til rodemateriale, både for drægtige søer og gylte og for smågrise, avls- og slagtesvin.
Også kravene til individuelle stier og aflastningsstier til drægtige søer skærpes, bl.a. ved at stille krav om, at stierne skal udformes, så hvert dyr kan vende sig.
Det sidste punkt, jeg vil nævne, er spørgsmålet om fravænningstidspunktet.
Efter den nugældende bekendtgørelse må smågrisene vænnes fra soen, når de er 3 uger gamle.
Denne tidsfrist ændres nu til 4 uger, og i forhold til den nugældende lov bliver der strammet lidt op på visse af overgangsordningerne for hold af drægtige søer og gylte i bygninger, der er taget i brug før den 1. januar 1999.
Overgangsordningerne skal efter lovforslaget udløbe 1 år tidligere, dvs. den 1. januar 2013 i stedet for den 1. januar 2014, men da fristerne under alle omstændigheder er meget lange, anser jeg det ikke for at være noget problem.
Samlet set vil de ændringer, der her foreslås, helt sikkert give øgede omkostninger for landmændene; men det er vilkår, som de deler med deres konkurrenter i de andre EU-lande.
Dette er meget væsentligt, og det er også meget væsentligt, at det i hvert fald inden for EU ikke er muligt at bruge dårlig dyrevelfærd som en konkurrenceparameter.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Per Dalgaard (DF), 2003-01-16:
Dyrevelfærd ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Det har vi ved flere lejligheder fremført, og Dansk Folkepartis mand på posten, formanden for Fødevareudvalget, hr. Christian H. Hansen, har markeret dette kraftigt. Lovforslag nr. L 116 er en gennemførelse af et EU-rådsdirektiv og et kommissionsdirektiv, som Danmark hermed følger.
Forslaget lægger op til, at pattegrise skal have lov til at være hos moderen 1 uge længere end nu, og forslagets gennemførelse vil ikke medføre, at de eventuelle bedre forhold, Danmark nu har i griseproduktionen, forringes, heller ikke selv om det er et EU-direktiv, der her er tale om.
Det vil sige, at de bedre forhold, der allerede i dag findes ude hos griseproducenterne, bibeholdes trods dette
EU-direktiv
Der indføres også en 1-årig reduktion af den overgangsperiode, hvor der skal skabes bedre arealer og rode- og beskæftigelsesmuligheder for drægtige søer og andre grise, og det finder vi ganske passende.
Men da dette område ikke lige er mit fagområde, vil jeg slutte mit korte indlæg med at sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2003-01-16:
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Baggrunden for lovforslaget skal findes i et råds- og kommissionsdirektiv, der styrker beskyttelsen af svin i landbrugsproduktionen, og indholdet ligger faktisk i ganske fin forlængelse af Socialdemokratiets ønske om at forbedre dyrevelfærden.
Der er ingen tvivl om, at den meget intensive produktionsform i det danske landbrug har øget effektiviteten og indtjeningen til landbruget.
Det er desværre sket på bekostning af dyrevelfærden, og derfor ser vi faktisk dette lovforslag som et skridt i den rigtige retning.
Vi mener, det er rigtigt at skærpe kravene til de arealer, der anvendes til drægtige søer.
Det er positivt, at de danske regler om rode- og beskæftigelsesmateriale nu ændres som en konsekvens af dette direktiv, og det er positivt, at den overgangsperiode, de eksisterende bedrifter i dag har til at opfylde dansk lov om rode- og beskæftigelsesmateriale, nu forkortes med 1 år.
Endelig mener vi, det er godt, at der nu stilles en række krav til indretning af staldene, så de individuelle stier, aflastningsstierne og gulvene i staldene også forbedres.
Dyrevelfærden kan og ikke mindst skal forbedres, og der er ingen grund til at skjule, at i Socialdemokratiet mener vi ikke, at regeringen er initiativrig nok på det område.
Når vi behandler det direktivforslag, som regeringen nu vil gøre til lov, er det ret sigende, at det netop er et råds- og kommissionsdirektiv, vi behandler, og ikke regeringens eget lovforslag, men vi er glade for, at der nu langt om længe sker noget på området.
Som de, der følger debatten, vil vide, har Socialdemokratiet gennem længere tid stået i spidsen for en række klare forbedringer af dyrevelfærden.
På socialdemokratisk og i øvrigt også radikalt initiativ er der gennemført en række forbedringer for smågrise, avls- og slagtesvin.
Det seneste socialdemokratiske initiativ var vores beslutningsforslag om bedre dyrevelfærd, og under behandlingen af det sagde ministeren, at ministeren sådan set var enig i målsætningen. Nu mangler vi bare at se handlingen, og ministeren kan roligt regne med, at Socialdemokratiet vil fortsætte arbejdet for bedre dyrevelfærd, ikke mindst når det gælder forholdene for dyrene i landbrugsproduktionen, for vi er af den faste overbevisning, at både forbruger og landbrug har en klar interesse i bedre dyrevelfærd.
Men som sagt ser vi dette forslag som et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2003-01-16:
Vi har hele tiden sagt i Venstre, at vi skal påvirke EU, og at vi skal følges med EU.
Det har vi hele tiden villet, men den sidste regering ville netop gå så langt foran, at flokken bagved ikke kunne følge med.
Kristen Touborg (SF), 2003-01-16:
Er Venstres ordfører enig i, at selv når man ikke er førerhund - og på nogle områder har Danmark i hvert fald ikke været førerhund - kommer EU her med en række krav, som man ikke ville lade indgå i lovgivningen ved den sidste revision
for 2 år siden
Altså at vi i høj grad ikke var førerhund, men blev tvunget af EU til at gå langt videre på nogle områder?
Karsten Nonbo (V), 2003-01-16:
Jeg tror, jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at hvis man vil være førerhund, kan det ikke nytte noget, at man går så langt foran, at flokken ikke kan se én, for så er man ikke førerhund, så halter man alene. Jeg sagde netop, at vi vil stille fælleskrav i EU, og at vi vil leve op til disse krav, der stilles i EU, og det er jo ikke dyrevelfærd, hvis vi stiller så strenge krav, at vi bare flytter al dyreproduktion til de andre lande.
Når forbrugerne står henne ved disken, oplever vi jo nok, at de kigger på priserne, og det kan jo ikke nytte noget, at det, der bliver importeret, er så meget billigere end de danske varer, at der kun sælges udenlandske varer.
Så eksporterer vi ikke svin, så eksporterer vi svineproduktion, og det giver ikke en bedre dyrevelfærd.
Kristen Touborg (SF), 2003-01-16:
Når Venstres ordfører siger, at Venstre stiller de dyrevelfærdsmæssige krav fuldt så højt som de økonomiske, må jeg sige, at det er jeg ikke enig i, og jeg er heller ikke enig i, at det var det, der skinnede igennem i Venstres ordførertale.
Så vidt jeg kan høre, står økonomihensyn over dyrevelfærd, og jeg vil godt konkretisere det efterfølgende, men har et enkelt spørgsmål her: Det Veterinære Sundhedsråd har klart henstillet, at man strammer reglerne for størrelsen af fast gulv i svinestaldene op.
Det er der ikke lagt op til i lovforslaget, og synes Venstre, det er et tegn på, at man tager dyrevelfærd alvorligt, når man ikke agter at følge Det Veterinære Sundhedsråd?
Jørn Jespersen (SF), 2003-01-16:
Nu har hr. Kristian Jensen jo selv sagt, at det ikke er et område, han er dybt inde i, og derfor skal jeg også tilgive, at svaret ikke blev særlig præcist.
Jeg skal bare sige, at Institut for Miljøvurdering i hvert fald intet har at gøre med at vurdere naturens tilstand
i Danmark.
Det, som instituttet efter sigende skal kunne - og det vil jeg også sætte et spørgsmålstegn ved, men det er det angivne formål - er at lave økonomiberegninger, men ikke at lave rapporter om naturens tilstand: Går det tilbage med den biologiske mangfoldighed?
Forsvinder vådområderne?
Hvordan har havmiljøet det?
Sådan nogle ting kan Institut for Miljøvurdering under ingen omstændigheder og er heller ikke blevet bedt om det.
Det, der er sket, er, at enhver sagkyndig rådgivning og debatskabende aktivitet inden for naturområdet er fjernet af regeringen, og kan hr. Kristian Jensen påvise andre steder, hvor man kan løfte den opgave?
Det kan han sikkert ikke, for de findes ikke, og på baggrund af det vil jeg spørge én gang til: Hvorfor er det ikke vigtigt for Venstre at have et uafhængigt organ, som kan oplyse og rådgive om naturtilstanden og udviklingen i den danske natur?
Karsten Nonbo (V), 2003-01-16:
Venstre kan heller ikke støtte forslaget, men jeg skal da anerkende forslagsstillernes ivrighed for dyrevelfærd.
Nu henviste ordfører hr. Kristen Touborg til Det Dyreetiske Råd, og det er sådan, der har været nedsat en arbejdsgruppe, som netop har behandlet det her med fravænningsalderen.
I den arbejdsgruppe sidder også Det Dyreetiske Råd.
Efter arbejdsgruppens oplysninger er fravænningsalderen i praksis knap 29 dage i gennemsnit.
Sætter man den reelt op til 4 uger, kommer den i praksis næsten op på 5 uger.
Man påpeger også i denne rapport, at en øget fravænningsalder lige nøjagtig også resulterer i dårligere velfærd for selve soen.
Så påpeger man også, at der ikke er nogen videnskabelig dokumentation for, at lige netop den alder er den rigtige.
Arbejdsgruppen anbefaler, at der forskes yderligere med henblik på at fastslå den optimale fravænningsalder.
Indtil der er kommet et resultat, vi kan bruge til noget, så bliver vi, hvor vi er i Venstre.
Jesper Langballe (DF), 2003-01-16:
Nu var debatten kommet lykkeligt ind på et spor, hvor man ikke stod i hver sin lejr og smed sten i hovedet på hinanden.
Men jeg synes, jeg må sige til fru Marianne Jelveds sidste indlæg, at nu er hykleriet næsten ikke til at bære, når spørgsmålet om at sætte ministerielle embedsmænd til at lave en poppet og rent partimæssig pjece i forbindelse med en folkeafstemning bliver gjort til det samme som spørgsmålet om at føre den rigtige økonomiske politik.
Forholdet er jo, at ved en folkeafstemning er regeringen og for så vidt hele Folketinget trådt tilbage og har sagt: Nu er det vælgerne, der er højeste instans; nu er det deres dømmekraft, der tæller.
Så skal man ikke springe op på nakken af vælgerkorpset og forsøge at piske det til at gå i den rigtige retning.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at ingen, som er ved sin fornufts fulde og sunde brug, kan hævde, at den pjece med Lise Nørgaard, fru Marianne Jelved fik lavet, var et nødvendigt stykke oplysningsarbejde om økonomisk politik.
Det var populistisk, det var for billigt, og jeg synes ikke, det vil være til at bære ved fremtidige folkeafstemninger.
Kristen Touborg (SF), 2003-01-16:
Så skulle det jo ikke kunne gøre nogen helt stor skade, at man fastsætter den til de 4 uger.
Jeg må så sige, at det er et gennemsnit, og jeg er ret overbevist om, at der er ret mange svin, der bliver fravænnet væsentlig tidligere.
Men jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om man er opmærksom på, at tidlig fravænning, hvilket jeg vil fastholde er tilfældet i dag i et meget stort antal tilfælde, giver et forøget sygdomspres og dermed en risiko for, at man forbruger væsentlig mere antibiotika.
Er Venstres ordfører opmærksom på, at efter at vi er holdt op med at anvende vækstfremmere i foderet til smågrise, er antibiotikaforbruget steget med 50 pct.?
Kunne det ikke godt indikere fra det rigtige liv, at det ikke er så indviklet endda? Kunne det ikke godt indikere, at jo tidligere fravænning, man har, jo større risiko er der for, at svinene får diarré og dermed skal have antibiotika?
Og mon ikke også Venstres ordfører er enig i, at jo ældre smågrisene er, før de bliver fravænnet, jo mindre risiko er der for, at de får diarré?
Aage Frandsen (SF), 2003-01-16:
Baggrunden for denne forespørgsel er for det første et naturligt ønske om at få diskuteret de generelle principper for ministres brug af embedsmænd på baggrund af redegørelsen fra den daværende regering fra oktober 2001. For det andet er der tre velkendte sager, hvor ministres spindoktorer har optrådt på en måde, der er i strid med god embedsmandsskik.
For det tredje er der forskellige andre større og mindre sager, hvor der er grund til at være særlig opmærksom på spindoktorers arbejde og adfærd og opmærksom på, i hvilket omfang det er i overensstemmelse med god embedsmandsskik.
Når vi fra SF's side stiller denne forespørgsel, er det udtryk for en bestandig interesse i at sikre de principper, der ligger bag det danske embedsmandssystem, som bygger på, at embedsmændene skal være loyale over for deres arbejdsgivere, i det her tilfælde ministeren, og også være loyale over for sandheden og deres faglighed samt leve op til god embedsmandsskik.
Derfor ligger denne forespørgsel i klar forlængelse af vores tidligere initiativer, bl.a. initiativet, der resulterede i det såkaldte Bundgaard-Nielsen-udvalg og den betænkning, der fulgte deraf, og også i forlængelse af den vedtagelse i Folketinget, som vi fremsatte, og som resulterede i den redegørelse, som den daværende justitsminister afleverede til Folketinget i oktober 2001.
Besvarelse
Kristen Touborg (SF), 2003-01-16:
Jeg kan berolige Folketinget med, at jeg nok skal lade være med at bruge så lang tid til det her på den tid af aftenen, vi nu er kommet til.
Jeg skal nøjes med at sige, at jeg vil sige tak til de partier, der støtter vores forslag.
Jeg vil specielt godt sige til Kristeligt Folkeparti, at når vi skriver, at vi mener, det vil have en økonomisk konsekvens i negativ retning for svineproducenterne, så mener vi nok, det er rigtigt på kort sigt. Men vi er sådan set ikke uenige i, at på lang sigt vil det have en positiv virkning.
Men på kort sigt vil der jo ske det, at man får færre svin gennem sine stalde, og dermed vil man nok på kort sigt efter vores opfattelse få en forøget udgift.
Derudover skal jeg kun sige, at jeg har en meget stærk fornemmelse af, at hvis man gennemfører den dispensation, der her er mulighed for, så ville en meget stor del af danske pattegrise stadig have mulighed for at blive fravænnet efter 3 uger.
For det, der her er tale om med de rengjorte stalde osv., er og bliver jo bare en klimastald, som jeg tror, at 90 pct. af Danmarks svineproducenter har.
Tak for debatten.
Jann Sjursen (KRF), 2003-01-16:
Tak, hr. formand.
Vi er fra Kristeligt Folkepartis side umiddelbart positive over for SF's beslutningsforslag om at forhøje fravænningsalderen for pattegrise fra 3 til 4 uger, også med de undtagelser in mente, som SF har medtaget i sit forslag. De 4 uger vil så også svare nogenlunde til den gennemsnitlige fravænningsalder i dag.
Ikke at vi mener, det skal være gennemsnittet som sådan, der danner udgangspunktet, men det siger dog et eller andet om, at det måske også er en god alder at fravænne pattegrisene fra modergrisen på.
Vi mener faktisk i modsætning til forslagsstillerne, at forslaget vil kunne medføre en økonomisk fordel for erhvervet som sådan, idet andre udgifter spares, og ved at pattegrisene får bedre trivsel ved at gennemføre disse foranstaltninger.
Der har været nævnt flere undersøgelser, også i
forbindelse med ordførertalerne i dag,
og dem vil vi selvfølgelig se nærmere på i forbindelse med udvalgsarbejdet, lige så vel som jeg også synes, at én ting, som vi også godt vil overveje i forhold til den endelige stilling til beslutningsforslaget, er spørgsmålet om, hvorvidt pattegrisene i dag bliver fravænnet i hold på forskellige ugedage, som jo altså også kan spille ind i forhold til, hvornår det er opportunt at sætte en bestemt tidsgrænse.
Men intentionerne bag beslutningsforslaget kan vi støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-16:
Nu er dette møde i Folketinget jo tæt på at have varet et halvt døgn, så det er nok tid til at fatte sig i relativ korthed.
Jeg skal sige, at vi i Enhedslisten er meget positivt indstillet over for hr. Touborgs forslag.
Vi vil endda godt kigge på, om det kan være nødvendigt at gå op på 5 uger.
Men det er i hvert fald ikke forsvarligt at nøjes med de justeringer, som regeringen har foreslået. Jeg er meget enig med hr. Touborg i, at én ting er, hvad der så er gennemsnittet.
Men jeg håber ikke, vi nu skal til at gå over til det princip, at hvis gennemsnittet i en eller anden sag er godt nok, så er det godt nok for alle.
Det tror jeg ville være et meget uheldigt princip at komme ind på.
Det tror jeg også ministeren vil kunne se, hvis hun gennemtænker det som princip.
Det er altså ikke godt nok med at kunne give de dispensationer.
Vi vil arbejde for, at det her det bliver forbedret så meget, som der overhovedet kan skabes et flertal for.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-16:
Som det fremgår af beslutningsforslaget, skal fravænningsalderen for pattegrise forlænges fra 3 til 4 uger ifølge et direktiv fra Kommissionen.
Ministeren har allerede udsendt et udkast til betænkning om dette til høring samtidig med lovforslaget.
Udgangspunktet er med andre ord 28 dage.
Under visse omstændigheder, som det også fremgår af ministerens besvarelse, kan dette ske 1 uge tidligere, det vil sige efter 3 uger.
Det er værd at bemærke, som det også har været nævnt af Venstres ordfører, at den gennemsnitlige fravænningsalder i dag er 30 dage.
I øvrigt er der ikke nogen forskningsresultater, der entydigt viser, hvilken fravænningsalder der er bedst for dyrene.
Vi mener fra konservativ side, at det er dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt med de 4 uger og med undtagelsesbestemmelsen, og vi kan på baggrund heraf ikke støtte beslutningsforslaget.
Per Dalgaard (DF), 2003-01-16:
Som tidligere nævnt er dyreområdet ikke lige mit fagområde, og jeg har ikke fået nogen ordførertale tildelt, så jeg vil bare henholde mig til det, Venstres ordfører har sagt.
Det kan Dansk Folkeparti fuldt ud tilslutte sig, også den konklusion, der kom ud af det.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Inger Bierbaum (S), 2003-01-16:
Vi Socialdemokrater vil gerne prioritere dyrevelfærd meget højt, og det her forslag er en oplagt mulighed for at gøre det.
En forhøjelse af fravænningsalderen fra 3 til 4 uger, mindst måske kunne man sige efter den seneste debat her, er et tiltrængt løft for pattegrisenes velfærd.
Dyrevelfærd er de seneste år kommet højere og højere
på befolkningens dagsorden, og det kan jeg godt forstå.
Dyrenes liv er mere værd end blot til produktion.
Det skal også afspejles i deres forhold.
Her står vi med en konkret sag, hvor det seneste EU-direktiv foreskriver, at pattegrise ikke vænnes fra moderen, før de er 28 dage gamle.
En forbedring på 1 uge.
Udmærket.
Men desværre åbner direktivet op for, at pattegrise kan afvænnes indtil 7 dage tidligere, hvis de flyttes til særlige specielle rengjorte stalde.
Ole Münster sige, at for tidlig fravænning af pattegrise har konsekvenser for pattegrisenes velfærd. Først og fremmest risikerer dyrene at udvikle diarré, som så skal behandles med antibiotika, og det sker desværre i meget stort omfang.
Derudover kan de udvikle en hel unormal sutteadfærd, som resulterer i halebidning.
Begge dele har store konsekvenser for pattegrisenes velfærd, og det har faktisk også været kendt i landbrugskredse i årevis.
Vi Socialdemokrater er enige med SF i, at direktivets undtagelse betyder, at pattegrisenes vilkår ikke forbedres, men at grisene derimod stresses unødigt.
Derfor er vi villige til at lave danske regler, der i højere grad end EU-direktivet sikrer dyrenes velfærd. Vi er ligesom SF klar over, at dette kan komme til at have nogle økonomiske konsekvenser for svineproducenterne. Men vores vurdering er, at eventuelle udgifter for landmændene vil blive modregnet i meget færre udgifter til dyrlæger og medicin til dyrene.
Så 4 uger hos modersoen må være et minimum for pattegrisene, hvis vi skal bevare sundhed og velfærd i fremtiden.
Karsten Nonbo (V), 2003-01-16:
Jo, hvis det var den entydige sandhed, som jeg også nævnte.
Men det er jo ikke den entydige sandhed.
Indtil vi ved, om det er den entydige sandhed, vil vi godt kende den entydige sandhed.
Jeg påpegede netop, at det omkring de 4 uger er et gennemsnit på 29 dage.
Det betyder jo, at der er nogle, der bliver fravænnet på 27 dage.
Den fleksibilitet piller vi ud.
Det vil sige, at skal man have et minimum på 28 dage, vil man også få et gennemsnit, der kommer langt op over de 30 dage, formentlig 33-34 dage.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-16:
Vi er lige præcis inde ved noget meget væsentligt, også med hensyn til hvordan vi nu skal skrue reglerne sammen.
Vi har haft en situation, hvor der har været massiv kritik i forbindelse med en folkeafstemning, og hvor også den siddende statsminister på daværende tidspunkt var meget opmærksom på, at her var der et problem, sådan som jeg kan huske det blev formuleret.
Vi fik så den redegørelse fra Justitsministeriet, som hr. Aage Frandsen så rigtigt henviser til, men som egentlig bare konstaterer, at her er der et problem, her er der noget, man skal være særlig opmærksom på.
Nu står vi så her som Folketing og siger, at nu skal vi have præciseret reglerne, og nu skal vi have nogle kloge folk til at hjælpe os med at finde ud af, hvordan vi i højere grad kan sikre, at der ikke er nogen gråzoner, men klare linjer.
Så må det også være en af de fornemste opgaver for os at sikre, at der ikke, efter at arbejdet er tilendebragt, er uklarhed om mulighederne i forbindelse med en folkeafstemning, og her er det vores klare indtryk, at det bør være logik for alle, at det selvfølgelig må være sådan, som hr. Jesper Langballe netop har redegjort for: når der er en folkeafstemning, lader man sine embedsmænd træde lidt tilbage og siger: De skal stadig servicere i det almindelige arbejde, der foregår i ministeriet, men med hensyn til det spørgsmål, hvor folket nu skal træffe sit valg, kan det ikke nytte noget, at partierne og organisationerne får en ekstra part, de skal kæmpe imod, nemlig et embedsmandskorps, der er lønnet af os alle sammen til at varetage nogle helt andre opgaver i ministerierne.
Karsten Nonbo (V), 2003-01-16:
Lovforslaget er en implementering af et EU-direktiv om indendørs hold af svin, og der er tale om et lovforslag, som følger EU's direktiv, dog ikke på de områder, hvor Danmark allerede stiller strengere krav til de danske landmænd, end andre EU-lande gør til deres landmænd.
Disse strengere krav har dansk landbrug allerede implementeret og indarbejdet i produktionen, så dem rører vi ikke ved.
Således opnår man en ensartet dyrevelfærd, og den ensartethed medfører lige netop, at der bliver ens konkurrencevilkår.
Dette medfører igen, at produktionen ikke med fordel kan flyttes derhen, hvor man går på kompromis med dyrevelfærden eller miljøreglerne.
I dette lovforslag implementeres EU's nye arealkrav i dansk lov.
Hvor det nye EU-direktiv har større arealkrav end dansk lov, forhøjes kravene i dansk lov til disse EU-krav, og hvor danske lovkrav er højere end EU-direktivets krav, bibeholdes de.
Der sker altså ingen slækkelse af kravene til dyrevelfærden.
Der stilles specifikke krav til individuelle eller aflastningsstier om, at drægtige søer og gylte kan vende sig i deres sti, og der må højst være anbragt tre dyr i hver af disse aflastningsstier.
Der stilles også krav om permanent adgang til halm eller andet manipulerbart materiale, der kan opfylde disse behov for beskæftigelses- eller rodemateriale,
Overgangsordningen er meget kompliceret, må jeg erkende, og den skal jeg ikke komme nærmere ind på, for det ville medføre et længere foredrag.
Jeg kan trøste mig med, at jeg bare skulle sætte mig ind i den og finde ud af, hvad den går ud på, men landmændene skal efterleve disse komplicerede krav, og det synes jeg man skulle tænke lidt over.
Vi er fra Venstres side indstillet på at sige ja til dette lovforslag, for det er et godt direktiv, når det gælder i hele EU.