Frank Jensen (S), 2005-05-31:
Jeg vil gerne starte med at takke dagens forespørgere for, at vi får lejlighed til at drøfte dette meget vigtige tema her i Folketingssalen.
Forespørgslen kommer jo, efter at regeringen har afleveret en skriftlig redegørelse om emnet til Folketinget, altså en redegørelse for Færøernes og Grønlands stilling i forhold til den europæiske forfatningstraktat.
Denne redegørelse er, som det er nævnt tidligere under debatten, udarbejdet af Udenrigsministeriet i samarbejde med repræsentanter for det færøske landsstyre og for det grønlandske landsstyre og med inddragelse af en række andre danske ministerier.
Dagens debat er en god lejlighed til, at vi får drøftet den redegørelse også her i Folketinget.
Jeg vil gerne på Socialdemokratiets vegne sige, at det er en prisværdig klar og præcist formuleret redegørelse, vi har fået her i Tinget den 29. marts i år.
Konklusionerne er klare.
Vi har i Socialdemokratiet hæftet os ved følgende konklusioner: For det første, at forfatningstraktaten ikke indebærer nogen ændringer i Færøernes og Grønlands stilling i forhold til EU.
For det andet, at forfatningstraktaten ikke indebærer nogen ændringer vedrørende anvendelsen af europæisk lovgivning i forhold til Færøerne og Grønland.
For det tredje, at forfatningstraktatens bestemmelser om, at Unionen fremover udgør en juridisk person, på længere sigt kan give mulighed for, at Grønland og Færøerne kan opnå medlemskab af visse internationale organisationer.
Dette synspunkt har også været draget frem under vores seneste forhandlinger her i Folketinget om en skærpet placering af egenbestemmelse også på den internationale arena for de to hjemmestyreområder.
For det fjerde, at EU's finansiering heller ikke i fremtiden vil berøre Grønland og Færøerne.
Så vidt de meget præcise konklusioner i redegørelsen.
I Socialdemokratiet er vi også enige i den samlede konklusion, som regeringen kommer frem til for Færøernes vedkommende: Da forfatningstraktaten ikke gælder for Færøerne og ikke indeholder ændrede bestemmelser vedrørende Færøerne, ændrer forfatningstraktaten ikke Færøernes stilling i forhold til EU.
Det er meget klar tale, og den samme konklusion kan gøres for Grønlands vedkommende: Forfatningstraktaten indebærer ingen ændringer i Grønlands stilling i forhold til EU.
Vi ved godt, at baggrunden for at komme frem til disse konklusioner er forskellig.
Det skyldes den historiske omstændighed, at Færøerne valgte at stå uden for Danmarks EF-medlemskab i 1973, og at Grønland med virkning fra 1985 valgte at udtræde af EF-samarbejdet, men samtidig at opnå status som oversøisk land og territorium.
Redegørelsen indeholder en god oversigt over EU's nuværende retsinstrumenter og gør nøje rede for, hvordan disse instrumenter har indvirkning på rigsfællesskabet.
Tilsvarende beskrives forfatningstraktatens nye retsinstrumenter.
Samlet konkluderer man i rapporten, at forenklingen af de retlige instrumenter, der indføres med forfatningstraktaten, ikke vil bevirke, at Grønland og Færøerne bliver anderledes stillet end under det nuværende samarbejde.
Det vil sige, at EU-lovgivning fortsat alene vil gælde for Danmark og ikke for Grønland og Færøerne.
I Socialdemokratiet er vi tilfredse med regeringens meget klare konklusioner.
Dagens forespørgsel drejer sig ikke kun om jura, men også om politik.
De valg, Færøerne og Grønland har truffet i forhold til EU, har naturligvis politiske og økonomiske konsekvenser.
De forandres løbende, efterhånden som den europæiske integration intensiveres.
I Socialdemokratiet er vi klart af den opfattelse, at det først og fremmest tilkommer Færøerne og Grønland selv at vurdere fordele og ulemper ved den nuværende relation mellem Færøerne og EU samt den nuværende relation mellem Grønland og EU.
Regeringens redegørelse giver ikke svar på disse store spørgsmål.
Det ville også være et helt forkert signal at give, hvis den danske regering kastede sig over sådanne analyser.
Dertil kommer, at det tilkommer Grønland og Færøerne selv at stå for sådanne analyser og give de konkrete svar til deres befolkninger.
Ser Landstinget i Grønland og Lagtinget på Færøerne i fremtiden et behov for, at der foretages sådanne analyser, er vi fra Socialdemokratiets side naturligvis indstillet på at medvirke, såfremt Danmark har ekspertise, der kan bidrage til at kaste lys over de spørgsmål, som måtte rejse sig i henholdsvis Grønlands Landsting og Lagtinget på Færøerne.