runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ove Hygum (S), 2001-05-02:
Europa-Kommissionen har i en rapport af 15. marts 1999 redegjort for længden af barselorlov i de enkelte EU-lande. Barselorlov forstås her i overensstemmelse med graviditetsdirektivets artikel 8 som sammenhængende uger i forbindelse med fødslen.
Af den rapport fremgår det, at de fleste lande ligger på eller lidt over det minimum på 14 uger, som følger af graviditetsdirektivet.
Danmark er registreret i rapporten med 28 uger, hvilket er den klart længste barselorlovsperiode, der optræder i Europa-Kommissionens rapport.
Italien følger med godt 21 uger, mens f.eks. UK og Tyskland ligger på nøjagtig 14 uger.
Til barselorlovsperioden kommer så landenes forskellige forældreorlovs- og børnepasningsorlovsordninger.
Forældreorlovsdirektivet giver ret til mindst 3 måneders forældreorlov, men indeholder ingen regler om økonomisk kompensation.
I Danmark er der derudover mulighed for at tage børnepasningsorlov, altså en samlet orlov ud over 1 år.
Videnscenter for Ligestilling deltager i et EU-finansieret projekt, hvor bl.a. de forskellige orlovsmuligheder for forældre som helhed sammenlignes i udvalgte EU-lande.
Vi venter en rapport i juni måned, men i et udkast, om de udvalgte lande med alle de forbehold, der nu må tages, fordi det er et ufærdigt arbejde, inddelt efter, om de har en god, mindre god eller ingen økonomisk kompensation til personer på forældre- og børnepasningsorlov.
Danmark og Sverige er registreret som nogenlunde på linje med hinanden med god økonomisk kompensation, mens Finland og Østrig giver mulighed for længere samlet orlov, men med lav kompensation.
Og eksempelvis Spanien og Grækenland har slet ikke nogen orlovsydelse efter barselorloven.
Portugal giver god kompensation kort efter barselorloven, men ellers må orlov holdes uden økonomisk kompensation.
Det er svært at sammenligne landene på dette område, idet de har indrettet sig forskelligt med de forskellige orlovsordninger, men der er ikke baggrund for at fremstille Danmark som et land, der har dårligere orlov end andre.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-02:
Det sagde ministeren jo: 28 uger er klart den længste barselorlov, og så kommer Italien bagefter med 21 uger.
Altså er dette her ikke i virkeligheden misinformation?
Samtidig med at det er formelt korrekt, hvad ministeren siger, er det så ikke reelt ukorrekt?
For det første må jeg spørge, om ikke der i Europa findes andre lande end EU-lande, f.eks. Norge, Island og Schweiz?
Mig bekendt er barselorloven i Norge på 12 måneder.
Det er 52 uger.
Jeg ved ikke, hvad den er i Island, men jeg tror, den er 9 måneder.
Jeg ved slet ikke, hvad den er i Schweiz.
Men det ville jeg da gerne have oplyst.
Er det ikke korrekt, at når man lægger de forskellige former for forældreorlov og børneorlov og barselorlov sammen, ligger Danmark ikke i top, men i bund?
Ove Hygum (S), 2001-05-02:
Jeg skal henvise til mit første svar.
Vi har fundet oplysningerne i en rapport, der er udarbejdet af Europa-Kommissionen.
Med hensyn til forholdene i Norge er det sådan, at der er mulighed for enten 52 uger med 80 pct.s lønkompensation eller 42 uger med 100 pct.s lønkompensation.
Jeg er ikke på stående fod i stand til at besvare de yderligere spørgsmål, der blev stillet, men vil meget gerne opfordre til, at hr. Frank Dahlgaard stiller et skriftligt spørgsmål til mig, så skal jeg sørge for, at der kommer en udtømmende rapport for hele Vesteuropa.
Det kræver imidlertid lidt mere tid at få alle de oplysninger fremskaffet, men det er jo også et problem, at mange af ordningerne er så forskellige, at et sammenligningsgrundlag er svært at få udarbejdet.
Jens Vibjerg (V), 2001-05-02:
Når Dansk Industri i deres høringssvar påpeger arbejdsmiljømæssige problemer, så har de helt misforstået situationen.
Er det det, vi må konkludere ud fra ministerens svar her?
Peter Skaarup (DF), 2001-05-02:
»Agter ministeren at genindføre visumkrav over for slovakker?«
Skriftlig begrundelse
Politiets særlige havnegruppe i København melder om en ganske betydelig stigning i antallet af slovakker, der kommer til Danmark for at få asyl.
Alene mandag den 23. april 2001 kom der over 100 personer hertil, og siden dansk medlemskab af Schengen den 25. marts 2001, er der ankommet 240 slovakiske sigøjnere, der vil have asyl.
Det betyder, at i den tid der går med sagsbehandlingen, lægges der beslag på politiets ressourcer. Samtidig belaster de sagsbehandlingssystemet urimeligt.
På Dansk Folkepartis foranledning indførte tidligere indenrigsminister Thorkild Simonsen, krav om visum over for slovakker, og det hjalp.
Nu er visumkravet som følge af Danmarks medlemskab af Schengen ophævet, og derfor kommer slovakkerne igen til Danmark.
På den baggrund ønsker spørgeren kravet om visum genindført, og om nødvendigt må Danmark gå enegang i denne sag.
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-02:
Nu kan man jo aldrig vide, hvad der ligger bag ved et sådant spørgsmål, som hr. Frank Dahlgaard har stillet; det får stå hen.
For normalt ville man kunne slå op i statistikkerne for at se, hvordan andre lande har indordnet sig.
Men jeg vil gerne spørge arbejdsministeren, om ikke arbejdsministeren er enig i, at det er lidt underligt, at hr. Frank Dahlgaard, der er imod harmonisering, mod, at man skal gøre som i andre lande, at gå sammen med andre lande, nu har et forslag om, at vi skal sammenligne os med Island og med Norge, når man ellers ikke går ind for harmonisering i Europa.
Ove Hygum (S), 2001-05-02:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Frank Dahlgaard for den fleksibilitet, der blev udvist sidste onsdag.
Det synes jeg i virkeligheden er et ganske glimrende udtryk for, at det er et Folketing, der trods meningsforskelle samarbejder.
Tak for det.
Men jeg kan godt give
hr. Frank Dahlgaard det tilsagn, at vi selv finder det meget interessant at få det her meget dybere indblik i, hvordan det forholder sig i de enkelte lande i Vesteuropa, og det, der er lidt tidkrævende, er netop det, jeg var inde på før, at ordningerne er svære at sammenligne.
Tag f.eks. udsagnet om, at Norge har mulighed for 42 uger med 100 pct.s lønkompensation.
Der gælder også her nogle maksimumregler, så har man en relativt høj indkomst, får man altså ikke den maksimale kompensation.
Og sådan nogle ting, der er forskellige fra land til land, gør ordningerne svære at sammenligne.
F.eks. i Sverige er det sådan, at man de første 26 uger får 85 pct.s kompensation af lønnen
Det vil jeg ikke gå yderligere ind i her.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-02:
Jamen det var også det skønneste, hvis det kunne lade sig gøre at løse problemet på den anden måde.
Men tallene viser jo egentlig meget godt, at det ikke har kunnet lade sig gøre.
Vi har en situation nu, hvor der er kommet 240, måske flere asylsøgere fra Slovakiet siden 25. marts på relativt kort tid.
Derfor mener jeg egentlig, at situationen lever op til den situation, regeringen brugte i 1999 til at indføre visumpligten.
Så siger ministeren, at der arbejdes på i Schengenregi at undgå, at der kommer asylsøgere hertil, og der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er det egentlig, man tænker sig at gennemføre i EU-regi, i Schengenregi for at undgå, at der kommer asylsøgere hertil?
Altså i den periode, Schengen har eksisteret, er der sket en meget voldsom stigning i det antal, der er kommet til hovedstadsområdet.
Så jeg vil godt spørge ministeren, hvad regeringen vil gøre ved det.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-02:
Blot afslutningsvis skal jeg så måske gå ind på det og sige, at jeg ikke går ind for harmonisering på det område.
Men regeringen er selv for nogle år siden gået ud med »Danmark som foregangsland« - og det synes jeg i øvrigt er et godt projekt.
Det er et projekt, hvor vi skal sammenligne os med de andre, og vi skal prøve på at være på forkant.
Men så er der her - det er min fornemmelse - et område, hvor vi ikke er på forkant, men på bagkant, hvor vi ligger rigtig dårligt, og hvor regeringen alligevel har givet udtryk for, at der ikke er råd; selv om økonomien aldrig har været bedre og der aldrig i Danmark har været flere i beskæftigelse, er der ikke råd til at komme op bare i nærheden af, hvor man er med hensyn til barselorlov, når vi tager det hele med i f.eks. de øvrige nordiske lande.
Det var det, der var baggrunden for spørgsmålet, men jeg takker for ministerens tilsagn om at komme med yderligere oversigtsmæssigt skriftligt materiale på det her område.
Ove Hygum (S), 2001-05-02:
Det er jo sådan i den her debat, at mange her i Danmark med drømmende øjne taler om de fantastisk gode vilkår i Sverige.
Derfor er det vigtigt for mig at gentage, at Danmark og Sverige er registreret som liggende nogenlunde på linje med god økonomisk kompensation.
Der er altså ikke et betragteligt efterslæb i Danmark, hvis ambitionen var at være på svensk niveau.
Vi bliver bedømt af Europa-Kommissionen som værende liggende nogenlunde på linje.
Derudover skal jeg komme med den korte kommentar, at når vi nu har henvist til omkostningerne og problemstillingen i forhold til udbud af arbejdskraft i en tidligere debat her i Folketinget, skal der ikke lægges skjul på, at én af årsagerne til vores bekymring bl.a. er de konkrete erfaringer fra den norske ordning.
Det er forhold, jeg vil komme tilbage til i forbindelse med de oplysninger, vi er ved at indsamle.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Rohde (V), 2001-05-02:
Kan ministeren bekræfte, at DR's generaldirektør, Christian Nissen, den 6. april 2001 har skrevet til kulturministeren, at DR ikke ønsker at svare på § 20-spørgsmål nr. S 2343-2347 til skriftlig besvarelse stillet af spørgeren, og at ministeren den 17. april har oversendt et svar til Folketinget om, at ministeren har sendt spørgsmålene til DR og afventer et svar hurtigst muligt, og vil ministeren i bekræftende fald redegøre for, hvorfor svaret fra generaldirektøren ikke er oversendt til Folketinget, og hvorfor ministeren reagerer over for Folketinget ved at oversende et svar den 17. april om, at ministeren afventer svar fra DR?«
Karen Jespersen (S), 2001-05-02:
Det er rigtigt, at der blev gennemført visumpligt for slovakker i 1999, men sådan som jeg er orienteret om tallene, kom der altså betydelig flere over en kortere periode på det tidspunkt.
Under alle omstændigheder er det jo sådan, at det kun er i ganske kort tid, at de her regler har virket.
Og man kan sige, det jo ikke er noget, man stræber efter, det at have visumkrav over for et land; det er faktisk upraktisk og uhensigtsmæssigt for alle parter.
Så kunne det lykkes at finde en mere forebyggende model, nemlig netop at forebygge igennem den procedure, vi anvender, at der ikke kommer nogen slovakker hertil på det grundlag, så ville det jo være det bedste.
Den situation er alle europæiske lande i, så jeg er indstillet på at sige, at vi har tiltrådt den visumforordning, og den skal selvfølgelig have en mulighed for at fungere.
Der er en mulighed for, at man ekstraordinært indfører visumtvang, men jeg synes ikke, vi er i den situation, at vi skal gøre det nu.
Jeg vil sige, hvis det er rigtigt, som hr. Peter Skaarup siger, at man skulle give nogle falske forhåbninger, at det tvivler jeg sådan set på.
Det kan man selvfølgelig altid diskutere, det er jo lidt svært at lave motivforskning, men laver man først visumtvang, jamen så skubber man faktisk problemet foran sig.
For hvis man tænker sig, at man skal have visum i al evighed over for alle mulige lande, også lande, der ligger meget tæt på Europa, det forestiller jeg mig bestemt ikke er realistisk eller ønskværdigt.
Så jeg vil meget hellere se, om vi ikke kan løse problemet på den anden måde.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-02:
Spørgsmålet handler om, at politiets havnegruppe i Københavns Havn i øjeblikket får et stort antal slovakiske asylsøgere her til landet.
Vi har jo tidligere i Danmark haft visumpligt over for Slovakiet, det vil altså sige, at det har været umuligt at komme hertil uden på forhånd at søge visum.
Det viser sig nu, at de her 240 slovakiske asylsøgere, der indtil nu er kommet fra Slovakiet til Københavns Havn, jo så kan komme hertil
uden den slags visumansøgninger
Og det gør, at det selvfølgelig er nemmere at få adgang til at komme til Danmark, fordi man er tvunget til at give de pågældende mennesker adgang til at søge det asyl, de gerne vil.
På den baggrund vil jeg godt spørge regeringen, om regeringen vil tage initiativ til at genindføre den visumpligt, som blev ophævet, hvilket er grunden til, at vi i dag får foreløbig 240 asylsøgere fra Slovakiet, siden Schengenaftalen trådte i kraft.
Karen Jespersen (S), 2001-05-02:
Nej, regeringen har ikke nogen aktuelle planer om at genindføre visumpligten over for Slovakiet.
Den visumforordning betyder jo, at der nu er en fælles oversigt over lande, der er visumpligtige, og lande, som ikke er visumpligtige, og den opdeling har Danmark jo så altså tiltrådt.
Men det er også sådan, at der er en artikel i tilknytning til forordningen, der giver mulighed for at suspendere den visumfritagelse, hvis der er nogle særlig påtrængende grunde.
Formuleringen er, at af hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed kan det enkelte land tage skridt til at genindføre visum.
Det er rigtigt, at der, efter at visumkravet blev ophævet for slovakkere, er indrejst mellem 250 og 300 slovakkere, der har søgt om asyl.
Men for næsten 100 pct.s vedkommende får de deres sag behandlet efter den procedure, der hedder åbenbart grundløs-proceduren, hasteproceduren, altså den allerhurtigste procedure man overhovedet kan anvende.
I hvert fald mændene bliver frihedsberøvede i de dage, det tager at behandle deres sag, så jeg mener også, at den
mest hensigtsmæssige og langsigtede løsning på det problem er, at man reagerer meget hurtigt, at de oplever, at praksis er sådan, og at det derfor er formålsløst at komme til landet, og at man derfor på den måde undgår en utilsigtet brug af asylsystemet.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-02:
Hvis vi går tilbage til 1999, havde vi en tilsvarende situation, hvor der begyndte at komme mange slovakiske asylsøgere her til landet, fortrinsvis sigøjnere, som kom ind i landet og kunne søge asyl i den pågældende periode.
Efter at der så var kommet rigtig mange igennem nogen tid, bad Dansk Folkeparti om, at den daværende indenrigsminister, Thorkild Simonsen, indførte visumpligten.
Det lykkedes ikke i første omgang.
Men efter nogle måneder lykkedes det faktisk at få Thorkild Simonsen til at indføre den her visumpligt, og med ét slag hjalp det.
Der kom ikke flere slovakiske asylsøgere.
Derfor vil jeg godt spørge, om ikke vi er fremme i nogenlunde den samme situation, hvor vi nu kan se, at der over en længere periode - siden den 25. marts - er kommet 240, måske flere nu, slovakiske asylsøgere.
Og det kunne begrunde, at man tog den mulighed i anvendelse, som ministeren siger findes i Schengenaftalen. Et andet spørgsmål, jeg godt vil rejse over for ministeren, er: Er det egentlig ikke også forkert, at vi sætter de mennesker noget i udsigt, som vi egentlig ikke kan give de mennesker?
Man stiller dem nærmest muligheden for at få asyl i udsigt, og det er i meget sjældne tilfælde, at der gives asyl, men der gives jo en asylbehandling af de pågældende i den pågældende periode.
Giver man ikke et forkert billede af, hvad der sker i Danmark, hvis ikke man gennemfører denne visumpligt, altså giver dem mulighed for at søge asyl?
Det gør jo så, at der stilles noget i udsigt, som vi ikke kan honorere bagefter.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-02:
Nu er det næsten 14 dage siden, jeg stillede dette her spørgsmål.
Det skulle egentlig have været besvaret sidste onsdag, men ministeren bad, om det kunne blive udskudt.
Det sagde jeg så var helt i orden.
Så der har jo egentlig været tid nok.
Når ministeren siger, at i Norge er det altså 52 uger med 80 pct.s kompensation eller 42 uger med fuld lønkompensation, er det temmelig meget bedre end de 28 ugers barselorlov, ministeren oplyste om her for Danmarks vedkommende
Det er altså et land, der ligger langt foran
Så jeg synes, det er utilfredsstillende, at arbejdsministeren møder op og ikke har skaffet oplysningerne på det her område, som jo må være lette at skaffe, bl.a. fordi man har den rapport fra Europa-Kommissionen af 15. marts.
De spørgsmål, som ministeren beder mig stille, har jeg allerede stillet i tilknytning til de lovforslag, der er fremsat.
Kim Behnke (UP), 2001-05-03:
Det var jo altså ikke noget svar, jeg fik.
Jeg har selv i Folketinget varmt støttet, og det ved jeg, at fru Anni Svanholt også har, loven om, at der skal oprettes store havvindmølleparker i Danmark.
Vi har et meget højt ambitionsniveau med hensyn til at få havvindmølleparker, som
er i stand til at producere endog meget store mængder strøm.
Hvis strømmen kommer fra disse havvindmølleparker, så skal vi da vel have lov til at sælge strømmen både til svenskerne og til nordmændene og til tyskerne og alle mulige andre og ikke stille sig op her og sige: Vi skal ikke sælge strøm.
Jo, vi skal.
Det er da en gave for os, at vi har nogen, der vil købe strømmen, for hvad i alverden skulle vi ellers bygge alle de havvindmølleparker for?
Vi kan jo ikke selv aftage strømmen i det øjeblik, den bliver produceret.
Vi skal være glade for, at der er nogen, der vil købe strømmen fra os.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-03:
Jamen jeg er altså nødt til at sige til fru Anni Svanholt, at det altså er helt galt med de her 21 pct. Vi må have fat i dem.
Er fru Anni Svanholt af den opfattelse, at det er i orden, at Danmark korrigerer 1990-tallet, selv om verden er imod det, alle EU-lande, alle de organisationer, der findes rundtomkring?
Mener fru Anni Svanholt på SF's vegne, at det er i orden, at vi korrigerer de tal?
Der er nogle, der bruger nogle mindre flatterende udtryk om det, men hvad mener fru Anni Svanholt?
Så forstod jeg, at fru Anni Svanholt sagde, at import og eksport af strøm går nogenlunde lige op.
Nej, det går ikke lige op.
Det er lige omvendt.
Når Danmark importerer strøm fra f.eks. Sverige og Norge, så lægger vi CO2-udslippet til vores kvote.
Men når vi sælger det til Sverige, trækker vi det selvfølgelig fra, men svenskerne lægger det ikke til.
Kan fru Anni Svanholt godt leve med sådan globalt set, at vi er på vej til at lave noget, hvor den ene part ikke gør sine ting færdige som i Sverige?
... nogle afgifter, som man ville komme med ved en senere lejlighed.
Derfor må jeg sige, det er ikke Danmark, der har gjort de her ting, det er erhvervslivet, der har gjort det.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-03:
Jeg skal takke fru Anni Svanholt for svaret, fordi fru Anni Svanholt præciserede, at det ifølge SF's opfattelse er fuldt tilstrækkeligt at gå ind for det korrigerede tal.
Det accepterede man.
Man accepterer det korrigerede tal.
SF accepterede, at der kan blive nogle politiske problemer derved, og at det vil stille Danmark i en utrolig vanskelig situation.
Alt det har SF accepteret med fru Anni Svanholts ord.
Så trøster fru Anni Svanholt sig med, at ministeren under alle omstændigheder vil skrive under.
Det er så en korrektion, ministeren har lavet i forhold til forslaget her.
O.k., men det er jo sådan set bare lige en sidebemærkning.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-03:
Det er sådan set bare det, jeg gerne vil vide.
Om SF synes, det er i orden at korrigere tallene.
Så det andet spørgsmål.
Det kan meget vel være, at vi i dag kommer til at afgøre virkelig væsentlige ting for Danmarks fremtid.
Når man står og taler om 21 pct. - jeg forstår også på ministeren, at vi nok skal tage fat på det lidt senere - så har man, hvis man ikke får lov til at korrigere sine tal, tænkt sig at bruge 30 pct.
Det er jo de ting, som vi står og taler om i dag, som vil blive udmøntet i praktisk politik efter i dag, og det vil få skelsættende betydning for Danmark, hvis det virkelig er tilfældet.
Derfor er jeg nødt til at fastholde over for fru Anni Svanholt, at det er meget vigtigt, at vi diskuterer de her
21 pct., og så er det altså vigtigt at få at vide, om fru Anni Svanholt mener, at det er i orden at korrigere.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-03:
Først til hr. Søren Kolstrup: Hr. Søren Kolstrup må jo være klar over, at SF lige så stærkt som Enhedslisten kritiserer, at regeringen ikke gør noget på transportområdet, og vi gør en kæmpeindsats for, at vi får bragt noget ned der.
Det kan vi være helt enige om, så lad os lade være med at slås om det.
Det skal selvfølgelig gøres, og vi skal holde fast i de 20 pct.s CO2-reduktion i 2005; det er jo det første mål, vi skal nå konkret.
Vi skal vise frem også over for verdens lande, at vi faktisk kan det her, at vi gør det og kan vise det i konkrete handlinger. Så til hr. Kim Behnke: Det er klart, at vi jo ikke skal sælge kulstrøm, og det er derfor, at SF har været med til elreformen og til at lave CO2-kvoter.
Jeg vil bare understrege, at det jo klart nok er det.
Hvad angår det, som hr. Hans Christian Schmidt siger, vil jeg henholde mig til det, ministeren sagde, at hvis vi ikke kan få anerkendt det korrigerede tal, jamen så skal vi selvfølgelig leve op til de krav, der er.
Selvfølgelig skal vi det.
Og der er jo altså et stykke tid, til de skal være opfyldt, og vi arbejder ihærdigt for, at vi kan vise med energibesparelser, energieffektivitet, vedvarende energi osv. osv. osv., at vi rent faktisk kan gennemføre det.
Det er det, vi vil gøre.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-03:
Fru Anni Svanholt sagde, at Enhedslistens ordfører var optaget af sådan nogle procenter til eller fra, skidt med dem.
Det var en large fru Anni Svanholt.
Det konkrete problem er, at hvis Danmark skal smøre flere millioner ton af på andre lande, så spurgte jeg, om det ikke blev oplevet af SF som et politisk problem.
Er SF ikke enig i, at vi skal slås så meget som muligt for en CO2-transportplan?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-03:
Hele forslaget her har jo ét centralt problem: de 21 pct.
Det er de 21 pct., der bliver nævnt igen og igen i forslaget, det er de 21 pct., der går igen og igen i talerne her i dag, og det vil sikkert blive ved.
Derfor et det meget vigtigt for mig at spørge fru Anni Svanholt: De 21 pct., hvordan kommer man frem til dem fra SF's side?
Altså er fru Anni Svanholt enig i, at de 21 pct. også er 21 pct., hvis man ikke bruger de korrigerede tal?
Jeg kunne jo forstå på fru Anni Svanholts tale her, at vi skal gøre noget, feje for egen dør, at vi skal sikre det herhjemme, men bekymrer det så ikke fru Anni Svanholt, at alle andre EU-lande, at alle andre organisationer i verden, er uenige med Danmark i, at vi opgør det som korrigerede tal?
Hvad er fru Anni Svanholts holdning til dét?
Kim Behnke (UP), 2001-05-03:
Så vidt jeg har forstået,
er både SF og fru Anni Svanholt meget optaget af, at svenskerne får lukket ikke kun Barsebäck, men antagelig flest muligt af atomkraftværkerne, selv om det er det eneste sted, hvor man kan fremstille økologisk strøm i vore dage.
Mit spørgsmål er til fru Anni Svanholt: Når nu svenskerne måske lader sig overtale til at lukke et kraftværk eller den sidste kraftværksblok i Barsebäck, skulle fru Anni Svanholts tale om, at Danmark ikke måtte eksportere strøm, så forstås på den måde, at så skal svenskerne ikke have lov til at købe strømmen i Danmark og heller ikke, hvis strømmen bliver fremstillet f.eks. på danske havvindmøller?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-03:
Det, SF's ordfører sagde, var vældig smukt, og jeg er meget enig med de folkelige kræfter, og vi endte så ved ATTAC.
Enig, enig.
Problemet ved det her forslag er jo, at det i virkeligheden handler om noget andet end den idealisme, som jeg i øvrigt er meget enig med SF's ordfører i, og jeg var meget enig med SF's ordfører i, og at vi skal feje for egen dør, og at vi selv skal gøre noget ved CO2-målene.
Meget enig, men hvad siger SF's ordfører så til det rent faktiske indhold i forslaget?
Det hørte vi ikke så meget om, nemlig det forhold, at Danmark gerne vil smøre nogle millioner ton af på nogle andre lande, og at disse lande vil opfatte det som et politisk problem, vi lever jo i en brydsom verden, må jeg sige til fru Anni Svanholt.
Hvad siger SF til, at vi nu skal reducere ud fra det her forslag?
Og hvordan vil SF tackle den situation, at det skaber frustration i de andre lande?