runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-30:
SF er allerede før regeringens udspil kommet med udspil, som skærper mærkbart i forhold til tvangsægteskaberne, mærkbart.
Jeg synes, det er billigt, at man nævner et meget alvorligt eksempel, som SF allerede tidligere end regeringen har slået til lyd for, at der skulle gøres noget alvorligt ved, og at man nævner det som en forklaring og kommer med udokumenterede påstande om antallet af tvangsægteskaber.
I SF mener vi, at når man påstår, at antallet af ægteskaber er dikteret af forældrene, så betegner vi det som tvang. Det kan godt være, at ministeren i sit liberale sind ikke betegner det som tvang.
Det gør vi i SF.
Derfor mener vi, at det allerede i dag er ulovligt.
Så hvis det foregår i det omfang, ministeren henviste til, vil jeg meget gerne spørge ministeren, om han kan forelægge dokumentation, men ikke den dokumentation, han henviste til, som udelukkende er baseret på, at man henter ægtefæller fra et eller andet land.
Her taler vi om en dokumentation for, at det er forældrene, der bestemmer ægtefællen.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Som et led i hele regeringens indsats på arbejdsmarkedsområdet har man sat hele BST-ordningen på hold, skriver ministeren, og han siger det i sin tale til Arbejdsmarkedsrådet.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om at hjælpe mig med at uddrage erfaringer af de hidtidige evalueringer af BST-ordningerne, for de viser jo, som ministeren givetvis også vil hjælpe mig med at sige, nogle ret gode erfaringer fra de virksomheder, der bruger BST-ordningen, både i forhold til forbyggelsesindsatsen og også i forhold til rådgivningsindsatsen.
Derfor vil jeg gerne spørge, om denne her evaluering og de her gode resultater ikke kan komme med i nytænkningen af BST. Når jeg har spurgt sådan, som jeg har, er det jo, fordi jeg ikke havde set det skriftlige svar på mit spørgsmål fra i sidste uge, da jeg stillede det, for det var sådan lige lidt op over, at jeg kunne nå det.
Men jeg vil gerne spørge om, hvor mange penge stoppet i virkeligheden har kostet.
Jeg ved godt, at ministeren kan have svært ved at svare på det, men så i hvert fald: Hvor mange penge har stoppet kostet statskassen?
Jacob Buksti (S), 2002-01-30:
Jeg må sige, at det virker, som om regeringen er blevet offer for sin egen valgkampdemagogi: at vi har at gøre med et område, hvor det er, som om der nærmest har været overbeskæftigelse, hvor der er en masse fedt, så man sådan kan gennemføre en politisk fedtsugning.
Men det, der er hele pointen, er jo, at siden 1990 er personalet i Told og Skat reduceret med 30 pct.
Det er jo fedtsugning på et legeme, der allerede er affedtet.
Derfor bliver ministeren nødt til at forholde sig til og svare på følgende: Når man vil reducere antallet af årsværk allerede i år med 330 og naturlig afgang er ca. 250, og når det er sådan, at der er mindst 6 måneders opsigelse, vil ministeren så garantere, at der ikke er nogen, der bliver sagt op med virkning allerede fra i år?
For hvis ministeren gør det, så vil Told og Skat ikke være i stand til at opfylde de sparemål, som er meldt ud.
Det andet er: Hvordan tror ministeren, at det vil være muligt også at sikre den effektivitet, som Told og Skat skal have?
Vil ministeren virkelig tage ansvaret for det?
Er ministeren ikke klar over, at allerede i dag er arbejdspresset i Told og Skat sådan, at medarbejderne er overforbrugere af den gruppelivsforsikring, som man er tilmeldt?
Villy Søvndal (SF), 2002-01-30:
»Hvad vil ministeren gøre for at forhindre det store antal ulykkelige sager, hvor hjemmeværnsfolk har været involveret?«
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Derfor vil jeg sige, at selv om vi ønsker at smidiggøre systemet, lade andre aktører komme ind på banen,
er det jo under ingen omstændigheder tanken, at kvaliteten eller standarderne skal sænkes på det her område.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Det kan godt være, jeg markerede for sent.
Undskyld, hr. formand.
De er jo en af forudsætningerne for at have de uafhængige BST'er.
Derfor er jeg bekymret for, at man ikke vil fastholde de kvalitetskrav, der ligger til BST'erne i dag.
Kunne jeg få
et klart svar fra ministeren, hvis ikke man har deponeret alle sine visioner hos parterne, inden man vil udtale sig? Vil man fastholde de høje kvalitetskrav til de uafhængige BST'er også i fremtiden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Jeg fornemmer en underliggende tone hos spørgeren, som om jeg skulle gå den ene parts ærinde i denne sag.
Jeg vil meget gerne præcisere helt klart, at selv om jeg går ind for og arbejder for, at arbejdsmarkedets parter skal inddrages i det her, og jeg vil gå meget langt for at sikre en enighed om prioritering af opgavernes løsning, så fraskriver jeg mig naturligvis ikke muligheden for at gå ind og regulere områder, hvor parterne ikke kan blive enige, eller hvor jeg synes, at den enighed, de opnår, ikke er tilfredsstillende ud fra et arbejdsmiljømæssigt synspunkt. Så jeg kan forsikre spørgeren om, at der er ingen af parterne, der kan sætte sig med hænderne i skødet og så håbe på, at hvis man udviser en ekstrem passivitet, så sker der ikke noget på området.
Sådan vil det ikke foregå.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Nu er jeg langt mere interesseret i at diskutere det, ministeren agter at gøre eller har gjort end det, han ikke har gjort.
Det vil jeg godt sige.
Når jeg er lidt optaget af det spørgsmål her, er det, fordi en vigtig del af kvaliteten på BST-centrene jo er den certificering, der foregår via Danak, og hvis man lytter til nogle arbejdsgivere, så mener de jo, at tilslutningspligten og gebyret, man betaler, kunne nedsættes, hvis man ikke havde så kraftige krav til det.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at få et klart svar fra ministeren på spørgsmålet, om man har overvejet at sænke kvalitetskravene og dermed den akkreditering, der skal være igennem DANAK på hele området?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Alle disse ting er jo realiseret, og når der er gået 10 år, er det da meget fornuftigt at spørge parterne på arbejdsmarkedet: Hvad så?
Og hvordan kommer vi så videre?
Derfor er der brug for en god og professionel rådgivning af virksomhederne, men man kan jo godt tænke sig, at der kunne stå en vifte af muligheder til rådighed for virksomhederne i den forbindelse.
Derfor har jeg også bedt arbejdsmarkedets parter i Arbejdsmiljørådet om at vurdere strukturen og opgaveløsningen i det nuværende system, vi har, og om det kan gøres bedre, om vi kan effektivisere det og smidiggøre det.
Og om alle disse ting vil jeg sige, at det vil jeg vende tilbage til.
Det er vigtigt for mig at understrege, at jeg jo ikke har ændret en eneste af de materielle regler på arbejdsmiljøområdet.
Jeg har ikke ændret regler om beskyttelse af farlige maskiner, om brug af kemikalier, om stilladsers opbygning, for selvfølgelig skal de her ting være i orden.
Det, jeg har prøvet at se på, er prioriteringen: Griber vi det nu an i den rigtige rækkefølge, og kan vi gøre tingene bedre og smidigere ved en anden opbygning?
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Jeg er som sagt utrolig glad for, at ministeren vil høre parterne og også lægge vægt på det, de siger.
Men vi ved jo godt, hvordan partssystemet er bygget op, Det har jo været sådan i mange år, at hvis ikke parterne er enige, skal der en politisk stillingtagen til.
Derfor er det så utrolig vigtigt at kende ministerens holdning til det her område.
Nogle gange kan man jo have mareridt, alt afhængigt af temperamentet.
Men det kunne da være skægt at få løftet sløret lidt for ministerens visioner for området
, sådan bare i korte termer.
Om man vil bruge, som jeg sagde før, de gode erfaringer, der er, om man vil være med til at udbygge kvaliteten, om man vil gøre det frivilligt, det kunne være rart at få en lille smule mere at vide om.
Men jeg skal også sige, at jeg er utrolig glad ved tilsagnet om, at man vil fortsætte med handlingsplanen og de syv visioner, som i øvrigt ligger i det.
Det er jeg glad ved.
»Kan ministeren oplyse om resultaterne af de hidtidige evalueringer af BST-ordningerne og de erfaringer, der kan uddrages af disse, og om erfaringerne vil indgå i den såkaldte nytænkning af BST, som ministeren har sat i gang, og redegøre for, hvor mange penge stoppet af den planlagte udbygning af BST har kostet?«
Skriftlig begrundelse
Da alle evalueringer peger på et stort udbytte af BST for de virksomheder, der bruger BST, er det interessant at høre ministerens udlægning af disse samt at få en opgørelse over, hvor mange penge ministeriet skønner, at stoppet af udbygning har kostet samfundet, virksomhederne og de enkelte BST'er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Spørgsmålet giver mig anledning til at præcisere, at regeringen mener, at konklusionerne i handlingsprogrammet »Rent arbejdsmiljø 2005« udgør et godt afsæt for arbejdsmiljøpolitikken.
De anbefalinger, der kom fra BST-perspektivudvalget, er indeholdt i handlingsprogrammet, men de er nu ca. 10 år gamle. Jeg har indhentet en udtalelse fra Arbejdstilsynet og kan på den baggrund forstå, at mange af anbefalingerne allerede er blevet realiseret gennem nye regler i perioden. Jeg er ikke i tvivl om, at BST-systemet ad denne vej har fået et tiltrængt løft til gavn for rådgivningen til virksomhederne.
Jeg mener, at der fortsat er brug for en god og professionel arbejdsmiljørådgivning af virksomhederne i den fortsatte realisering af handlingsprogrammet.
Derfor er det nødvendigt med en prioritering af indsatsområderne inden for handlingsprogrammet.
Jeg har bedt parterne i Arbejdsmiljørådet om at se på en sådan prioritering, og jeg forventer, at rådet allerede inden sommer har en indstilling klar.
Spørgsmålet om den nærmere udmøntning af handlingsprogrammet afventer derfor Arbejdsmiljørådets indstilling, hvorfor jeg ikke på nuværende tidspunkt har mulighed for at konkretisere svaret yderligere.
Jeg finder samtidig, at der er behov for at se på, om rollefordelingen mellem de forskellige arbejdsmiljøaktører er den rigtige.
Som et led heri har jeg iværksat en tænkepause, som vi talte om før, og bedt Arbejdsmiljørådet om en vurdering.
Jeg afventer og ser frem til resultatet af dette arbejde.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
»Hvordan vil ministeren bidrage til udmøntningen af Handlingsplan 2005, som indeholder en række anbefalinger fra BST-perspektivudvalget?«
Skriftlig begrundelse
Der findes en række anbefalinger fra BST-perspektivudvalget, hvor det er særdeles vigtigt at kende den nye regerings holdning og bidrag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Det klare svar består i, at nu har vi bedt arbejdsmarkedets parter og Arbejdsmiljørådet om at udtale sig om sagen
, og jeg synes ikke, at det ville være rigtigt af mig at gå ind og foregribe de konklusioner, som parterne måtte finde frem til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Jeg skal kort sige, at det jo tidligere var frivilligt, indtil vi gjorde, at man var tilslutningspligtig, og det er måske derfor, at hele chaufførområdet ikke har været med.
Men jeg er glad for, at ministeren udtrykker, at han er enig i, at vi skal have chaufførområdet dækket på BST-området.
Det agter jeg at holde ministeren fast på, og det glæder mig meget.
Men jeg har ikke fået noget svar på, om ministeren mener - det er det, der cirkulerer i arbejdsgiverkredse i øjeblikket - at hele BST-ordningen skal være frivillig.
Kunne jeg ikke bare for en gangs skyld få et klart svar fra beskæftigelsesministeren på et af mine spørgsmål?
Men det, der så undrer mig, er, hvorfor de gode erfaringer på området, som ministeren også anerkendte i sit svar på mit tidligere spørgsmål, ikke må komme chaufførområdet og andre grupper til gode.
Det er simpelt hen det farligste sted, man overhovedet kan være på hele arbejdsmarkedet.
Det undrer mig så, at man på et sådant givet område ikke vil være med til at indføre en ordning, der jo i virkeligheden er hjælp til selvhjælp.
Det er det princip, som også regeringen lægger så megen vægt på.
Derfor spørger jeg: Vil man gøre det frivilligt for dem, som er med i udliciteringer og alle mulige andre steder, at være med i BST-ordningen, som man jo har så gode erfaringer med alle de steder, man har evalueret den?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Vedrørende de korte frister vil jeg godt sige, at det, regeringen har lagt op til, er jo at se på en samlet prioritering inden for arbejdsmiljøområdet. I den forbindelse stod jeg over for den kendsgerning, at nogle uger efter, at jeg tiltrådte som minister, ville der ske en stor udbygning af BST, og der fandt jeg det rigtigt, når vi nu beder arbejdsmarkedets parter om at gå ind i en prioritering af arbejdsmiljøopgaverne og i en vurdering af hele arbejdsmiljøområdets funktionsmåde og effektivitet, at vi så også inddrog udbygningen af BST, da det jo er ret mange ressourcer, der vil blive beslaglagt ved en udbygning af BST.
Derfor satte jeg det på hold, og jeg beklager den korte tidsfrist og høring, men det er jo ikke sådan, at sagen ikke vender tilbage, for Arbejdsmiljørådet arbejder nu med spørgsmålet og vil i løbet af nogle måneder vende tilbage med sin vurdering af prioriteringen af arbejdsmiljøopgaverne på hele området.
Så jeg mener faktisk, at det var en fair måde at gribe de her ting an på.
I den forbindelse vil jeg også godt sige, at vi jo har haft kig på den incitamentspakke, som den tidligere regering gennemførte, hvor vi jo har sagt, at vi er uenige i den prioritering, den tidligere regering anvendte, altså at gøre arbejdsmiljøområdet til et afgiftsområde, og at virksomhederne skulle betale gebyr for opgaver, der er betalt over skatten.
Så i lyset af, at vi ønsker at inddrage det samlede område, har vi tilkendegivet, hvilke ting vi synes, der skulle tages af bordet.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Jeg må sige, at når ministeren jo også i taler og udtryk lægger så meget vægt på parternes holdning, så er det ganske betænkeligt.
Jeg mener også, at det, ministeren gjorde, er lige på kanten af det, loven foreskriver.
Nu skal vi ikke lave en tamilsag ud af dette her, det har de borgerlige regeringer jo tidligere prøvet.
Men angående udgiften vil jeg spørge: Når man i finansloven kan fastsætte, at det her stop koster 25 mio. kr. for de offentlige tilslutningspligtige BST'er, hvorfor kan man så i det mindste ikke opgøre, hvad det koster staten?
Jeg fik ikke noget svar på, om ministeren vil skrive ud og sikre, at vi kunne få de oplysninger til rådighed i Folketinget.
Det sidste spørgsmål, jeg har, er: Overvejer ministeren at gøre det fuldstændig frivilligt at tilslutte sig BST-ordningerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Om det sidste vil jeg godt sige, at jeg er meget opmærksom på, at rådet i denne her sag har fået en kort høringsfrist. Men jeg fandt det nødvendigt, da jeg ønsker at iværksætte et stop for BST-udbygningen med virkning fra den 1. januar 2002, at bruge denne korte frist.
Men jeg kan forsikre, at det ikke vil være en normal procedure for mit fremtidige samarbejde med arbejdsmarkedets parter og med Arbejdsmiljørådet.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Jeg skal først udtrykke min glæde over, at ministeren vil bruge de gode erfaringer, der ligger, og se på dem.
Det vil vi i hvert fald gerne medvirke til.
Men det andet er om udgifterne.
Ministeren kan jo ikke være uvidende om alle de historier, der har været i dagspressen osv., om alle de medarbejdere, der var ansat, om alle de bygninger, der var lejet, og om de samfundsmæssige kæmpeudgifter, der var. Og hvem er det i virkeligheden, der kommer til at betale?
Det er jo de tilslutningsmæssigt lovpligtige virksomheder, som stadig væk er tilbage.
Det kunne være interessant, om ministeren ville gøre sig den ulejlighed, hvis ministeren får et spørgsmål om det, at spørge BST'erne, hvad det har kostet.
Det kunne jo være ganske interessant at se, hvad det ensidige stop har kostet. Så får det mig til at spørge ministeren: Mener ministeren, at han har overholdt arbejdsmiljøloven i spørgsmålet om, at parterne skulle høres undervejs?
I forhold til arbejdsmiljøloven er der jo nogle ganske bestemte procedurer, der skal overholdes: Parterne skal høres.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Jeg er bekendt med, at evalueringen af det nuværende BST-system har vist, at mange brugere af BST er tilfredse med den rådgivning, de får.
Jeg er ikke i tvivl om, at mange virksomheder fortsat har behov for en professionel arbejdsmiljørådgivning.
Men jeg tror også, at behovet for rådgivning er forskelligt fra branche til branche, fra virksomhed til virksomhed, hvilket evalueringerne også viser.
Som et led i den nytænkning og omprioritering af arbejdsmiljøpolitikken, jeg har iværksat, er der også en tænkepause på BST-området.
Den nytænkning, vi skal i gang med, skal ske i dialog med arbejdsmarkedets parter, hvor en rollefordeling mellem arbejdsmiljøaktørerne skal drøftes.
Jeg kan naturligvis ikke allerede nu foregribe, hvilke resultater de kommende drøftelser vil føre til.
Under drøftelserne med arbejdsmarkedets parter vil det være naturligt at se nærmere på den nuværende BST-ordning og dens funktion som rådgiver på arbejdsmiljøområdet.
Den viden og de erfaringer, der hidtil er høstet med BST, vil også blive relevante i disse drøftelser. Spørgeren efterlyser en opgørelse over, hvor mange penge stoppet af den planlagte udbygning af BST har kostet.
Selv om BST er reguleret via lovgivning, er de enkelte BST-enheder at betragte som private virksomheder.
Det er derfor ikke muligt for mig at få indsigt i de enkelte BST-enheders økonomiske forhold, og jeg kan derfor ikke angive eventuelle omkostninger forbundet med at stoppe udbygningen. Tilsvarende er det ikke muligt for mig at beregne, hvor mange penge stoppet for udbygningen har kostet virksomhederne og samfundet.
Det er muligt, at de nye normeringsregler for BST, der trådte i kraft fra årsskiftet samtidig med stoppet for udbygning, kan have betydet, at nogle BST-enheder har været overnormeret og derfor er blevet påført en midlertidig ekstraudgift.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Det drejer sig også om BST.
Der ligger i Handlingsplan 2005 en række anbefalinger fra det såkaldte BST-perspektivudvalg, og der var en række enige indstillinger, som den ene af parterne senere trak sig fra, det er jeg godt klar over, men der ligger nogle indstillinger fra parterne.
Når jeg stiller det her spørgsmål, er det, fordi jeg synes, det er så vigtigt at sætte fokus på kvaliteten og forebyggelsen, for det er jo i virkeligheden gennem forebyggelse, at vi kan gøre ventelisterne til sygehusene kortere, vi kan mindske de menneskelige lidelser og ulykker, der sker for de 60.000 mennesker, der hvert evig eneste år i det her land kommer ud for en ulykke eller får en arbejdsbetinget lidelse.
Derfor er det så vigtigt at vide, hvordan ministeren og den nye regering vil bidrage, for man siger jo så mange pæne ord, men når vi kigger på forslag til finanslov og andre ting, er det jo nedskæring på nedskæring på nedskæring, eller det er sat på stop eller hold.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er det, ministeren vil i forhold til de anbefalinger fra parterne, der ligger fra BST-perspektivudvalget?
Bertel Haarder (V), 2002-01-30:
Jeg håber, at mordet på den svenske pige Fadime har overbevist også hr. Kamal Qureshi om, at når vi taler om tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber, har vi at gøre med et særdeles alvorligt samfundsproblem.
Vi har at gøre med kvindeundertrykkelse af den allerværste art.
Det er vigtigt, at vi drøfter også her i Folketinget, hvad vi kan stille op med det.
For vi vil ikke acceptere i vore frie vestlige samfund, at man behandler døtre på den måde, som det er tilfældet.
Jeg kan fortælle, at Rockwool Fonden har godtgjort, at blandt indvandrere og efterkommere fra Tyrkiet, Somalia og Eksjugoslavien er over 90 pct. gift med landsmænd.
Det antyder vel, at der for visse grupper er tale om en umådelig høj procent, der ikke gifter sig med nogle, de tilfældigvis har mødt i Danmark, men som gifter sig med nogle, som familierne har arrangeret at de skulle møde.
Jeg siger ikke, at det er tvang i alle tilfælde, det er det ikke.
Det er ofte indirekte tvang.
Det er pres.
Det er dette, at man bliver ved med at snakke om, at du skal giftes med den og den derhjemmefra, og så dette, at man forhindrer pigerne i at deltage i almindeligt socialt liv med danskere. Det synes jeg også er et meget alvorligt problem.
Det er med andre ord kampen mod integrationen, vi står over for her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-01-30:
Nu arbejder jeg for, at vi får et meget fleksibelt system på det her område.
Nu kender jeg ikke tallene, men hvis chaufførområdet er det farligste af alle områder at være beskæftiget i, burde det jo have været inddraget for mange, mange år siden under BST, hvor der jo er mange mennesker, der i dag er omfattet af det.
Så lige præcis dét eksempel viser jo, hvor stort behovet er for, at vi får en gennemgribende prioritering af området, for hvis det i årevis har været sådan, at man har holdt det farligste område uden for, så er der jo noget galt.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-30:
»Vil ministeren fremlægge den relevante dokumentation for sine udtalelser i TV-Avisens nyhedsmagasin torsdag den 17. januar 2002, hvorefter 90 pct. af alle indvandreres/nydanskeres ægteskaber dikteres af de unges forældre, samt over for Folketinget redegøre for, hvorfor Folketinget er blevet forholdt denne viden?«
Aage Frandsen (SF), 2002-01-30:
Baggrunden for spørgsmålet er de forlydender, der var fremme for nogle dage siden.
Det er jo sådan, at spørgsmålene skal afleveres fredag, og nu kender vi så lidt mere til, hvilken baggrund der er for de pågældende forlydender.
I forbindelse med finanslovforslaget i efteråret fremsatte partiet Venstre og Det Konservative Folkeparti nogenlunde enslydende forslag vedrørende en reduktion i udgifterne til daghøjskoler.
af en ramme på 500 mio. kr.
Nu er det noget andet, regeringen så kommer med, for man laver i virkeligheden en anden konstruktion end den, man sagde man ville gøre på det tidspunkt.
Svarer den ændring, som regeringen nu lægger op til, hvor man i virkeligheden lægger udgiften over på kommunerne, til den ændring, som man også forestillede sig tidligere, nemlig en reduktion på 15-20 pct. i forhold til de udgifter, der skal ligge i daghøjskolerne?
Baggrunden for spørgsmålet er de oplysninger, som har været fremme i dagspressen om regeringens ønsker om betydelig reduktion i anvendelse af daghøjskoler.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-30:
Jeg skal bare til sidst sige, at jeg forstod godt den tankegang, som hr. Aage Frandsen var inde på, men det får mig altså ikke til at acceptere et tal i den størrelsesorden, som hr. Aage Frandsen var inde på.
Jeg vil overhovedet ikke gå ind i en accept af, at vi ikke vil kunne gennemføre det her, uden at det kan ske på en forstandig og en fornuftig måde. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2002-01-30:
Bare til skatteministeren: Jeg går ud fra, at skatteministeren er enig i, at det, vi står og taler om her, primært er Told og Skat, og at Told og Skat er den statslige del af ligningssystemet.
Derfor forstår jeg overhovedet ikke skatteministerens udfald om, at jeg står og siger, at der kan findes effektiviseringer osv. ved at se på den totale ligning.
Det er jo netop på kommunedelen; det er da en helt anden.
Han siger: »Man skulle tro, at regeringen ville ramme med finanslovens sparemål dér, hvor besparelsespotentialet er størst, og det er p.t. større i kommunerne end i staten.«
Det er det, det hele handler om.
Hvordan kan det være, at man så tager fat i staten, når det er dér, effektiviteten allerede er størst?
Resultatet bliver da nødvendigvis, at vi får en dårligere ligning og dermed færre penge til samfundet.