runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2006-04-18:
Debatten om forebyggelse af terror og retssikkerhed for den enkelte hænger nøje sammen med de teknologiske muligheder, som det moderne samfund giver os.
Det er spørgsmål, der kræver grundig eftertænksomhed.
Vi vil jo ikke risikere at give køb på vores grundlæggende frihedsrettigheder i forsøget på at skærme os mod dem, der netop ønsker at komme vores frihedsidealer til livs.
Samtidig må vi jo sige, at vi bevæger os ind i noget kompliceret teknologisk, ja, nærmest en opdagelsesrejse, for vi går længere end resten af Europa, og derfor er der, som debatten allerede har vist, ingen, der i dag i stand til at vurdere, om alle forslagene teknisk set er mulige at føre ud i praksis, og ikke mindst hvor store huller for en eventuel dansk fremtidig terrorcelle at udnytte der så er.
I en så vigtig og samtidig så kompleks sag kan man kun undre sig over regeringens håndtering.
Grundighed, eftertanke og åbenhed i processen er ikke lige det, som har præget den vaklende håndtering, regeringen indtil nu har præsteret.
Tværtimod har den interne uenighed i regeringspartierne, som vi har set illustreret i dag, betydet, at vi nu skal haste den her vidtrækkende lovpakke igennem Folketinget.
Når det er sagt om processen, så lad mig også sige, at jeg anerkender, at den meget omdiskuterede logningsdel er taget ud af forslaget.
Det skete ganske rigtigt kun et halvt døgn før, forslaget skulle fremsættes, men det er godt, og det er fornuftigt, at regeringen her har lyttet til kritikken.
Og nu, hvor den del er udskudt, er det et klart mere afbalanceret forslag, regeringen fremlægger.
Vi Socialdemokrater går selvfølgelig konstruktivt ind i det videre arbejde, men når nu regeringen har haft så mange interne problemer og derefter forsøger at haste de her forslag igennem, så må det være vores pligt at undersøge hvert enkelt forslag.
Og når det angår de forslag, som videnskabsministeren her fremlægger, er det vigtige spørgsmål selvfølgelig ud over de overordnede retssikkerhedsmæssige: Er det overhovedet teknisk muligt?
Hvilke huller er der?
Hvad vil det koste?
Og hvad vil det betyde for Danmark som it-nation?
For os er det afgørende, at regeringen igen er kommet til fornuft og nu alligevel ikke vil afskaffe dommerkendelserne.
Det er en helt grundlæggende forudsætning for det videre arbejde, at vi igen nu er enige om, at der kun kan ske indgreb i meddelelseshemmeligheden, hvis en dommer har godkendt det.
Det faktum, at denne meddelelseshemmelighed i dag dækker over et bredt spektrum af moderne kommunikationsformer som sms, e-mail, skygning via mobiltelefonmasteoplysninger, IPtelefoni, mobiltelefoner med mange forskellige SIM-kort osv. gør naturligvis, at efterforskningsmulighederne skal følge med udviklingen.
Derfor ser vi også frem til det arbejde, som vi nu har fået ministeren til at gå med i, nemlig en åben debat med telebranchen om de tekniske barrierer, der er i det her forslag.
Lad os sammen få ryddet dem af vejen, lad os få lokaliseret hullerne, og lad os nå et resultat, der kan samle bred opbakning i Folketinget og naturligvis blandt forligspartierne om denne vigtige lovpakke mod terror.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Det var ærgerligt.
Så lader vi denne forberedelsesproces hvile.
Det er jo sket, og der er ingen grund til at skændes om fortiden, vi vil nøjes med at skændes om fremtiden.
Det er alligevel det sjoveste.
Derfor vil jeg godt spørge meget interesseret.
Ministeren roste meget Socialdemokratiet for det bløde eller det venlige imødekommende oplæg, der kom fra Socialdemokratiet, og det lød, som om der allerede var forhandlinger i fuld gang om, hvordan man skulle nå et kompromis, og hvordan man kunne få Socialdemokratiet til at stemme for denne lovpakke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Jeg tror, det må være klart for enhver, at brugen af mobiltelefoner og muligheden for at stedbestemme folk ved hjælp af mobiltelefoner er et vigtigt instrument.
Derfor er det også afgørende, at vi sørger for at tilvejebringe de oplysninger så hurtigt som muligt, og det er det, der fremgår af lovforslaget.
Det synes jeg er et fornuftigt redskab, vi sikrer, for netop at kunne få bedre mulighed, end tilfældet er i dag, for at spore folk, som man ved løber rundt med bestemte mobiltelefonnumre.
Jeg synes sådan set, det er afgørende, at vi bruger de teknologiske muligheder til at sikre en mere effektiv bekæmpelse af de personer, der har onde hensigter.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Det er altså ikke det, der står i lovforslaget, sådan som jeg læser det.
Der står der altså teleoplysninger, og det er defineret som det, der hedder masteoplysninger, som altså er den mast, mobiltelefonen kommunikerer med, og sådan at den, der bruger mobiltelefonen, kan se, hvad det er for en mast, men det kan teleselskabet ikke se.
Teleudbyderen, som får pålagt forpligtelserne, kan ikke se, hvad det er for en mast.
Så kan man da ikke i et lovforslag fra et Folketing bare sige, at vi beslutter os for, at det skal teleudbyderen kunne gøre.
Det må da give anledning til bekymring hos andre end sådan nogle som mig, at man risikerer at vedtage noget, som man har fået at vide ikke kan lade sig gøre i den faktiske verden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Det er afgørende, at vi sørger for, at man hurtigst muligt kan få tilvejebragt de oplysninger, som er nødvendige, og som er med til at styrke en indsats mod terrorisme.
De bemærkninger, der er i lovforslaget, siger også, at det er sådan, at oplysningerne i dag går over en central og først derefter kan leveres.
Det fremgår også af bemærkningerne, at det er den mulighed, man opererer med, og det er så inden for de, kan man sige, tekniske muligheder, man opfordrer og pålægger, at det skal gøres hurtigere end i dag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
En af de ting, der er med, er jo, når man skal kunne foretage aflytning af en mobiltelefon.
Og der sagde hr. Torsten Schack Pedersen, som det også fremgår af lovforslaget, at selskaberne får pligt til at indrette deres systemer, så det er muligt.
Men ikke desto mindre er det det, der fremgår af lovforslaget at man skal kunne
Giver det ikke hr. Torsten Schack Pedersen nogle bekymringer, at et flertal her i Folketinget lovgiver om noget, som branchen siger ikke kan lade sig gøre?
Jeg synes altså, det er bekymrende, hvis de folkevalgte lovgiver om noget, som teknisk ikke kan lade sig gøre.
Er det ikke noget, der også giver anledning til en vis bekymring hos Venstres ordfører?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Derfor skubbes det til efteråret, hvor vi har logningsbekendtgørelsen, så vi får den sammenhæng, som er så afgørende for at få fuld klarhed.
Så det er jeg meget fortrøstningsfuld ved.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Der er mange udeståender i det her forslag, som vi jo så vender tilbage til i alle mulige sammenhænge.
Men mit spørgsmål gik egentlig på, om hr. Torsten Schack virkelig i dag kan stå og føle sig betrygget ved det, som vi har gang i her.
Efter et forløb, hvor logning har været inde, så bliver logning taget ud.
Hvorfor?
Fordi det teknisk stort set er umuligt, og hvad ved jeg.
Må jeg nævne et andet eksempel om det her, der hedder teleobservation.
I lovbemærkningerne står der, at man teknologisk kan gøre det i dag.
Branchen siger, at det kan man ikke i dag.
Derfor mit spørgsmål til Venstres ordfører: Er ordføreren og Venstre betrygget ved, at det, som man laver i øjeblikket, er noget, der laves ordentligt, og som kommer til at fungere efter hensigten?
Kan ordføreren virkelig svare ja til det i dag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Jeg sagde meget klart og tydeligt i min ordførertale, at der er én bestemmelse i det her lovforslag om fravigelse af princippet om retskendelse.
Det gælder udleveringen af abonnementsoplysninger, altså koblingen af et telefonnummer til en bruger, og det må jeg sige allerede finder sted i dag, hvor politiet kan koble en nummerplade sammen med en ejer, og det får altså ikke nogen nakkehår til at rejse sig hos mig i forbindelse med en diskussion af liberale frihedsrettigheder.
Det her er et meget teknisk forslag, så derfor vil jeg ikke underholde med de gode, liberale principper.
Det skal jeg gerne bidrage med en anden dag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Allerførst et lille sådan forbløffelsens suk over at høre en ordfører fra Danmarks såkaldte liberale parti holde det indlæg, vi lige har hørt her, uden i øvrigt at ord som frihedsrettigheder og liberal demokrati og den slags ting indgår, og det er trods alt en rimelig vigtig del af hele den her diskussion, når det kommer til stykket.
Hr. Torsten Schack Pedersen siger helt rigtigt, at logning ikke er en del af det her.
Nej, det er det ikke nu, det var det for ganske kort tid siden, hvad hr. Torsten Schack er fuldt ud opmærksom på.
Mit spørgsmål går egentlig på forløbet og processen her.
Føler hr. Torsten Schack Pedersen sig sådan rimelig tryg ved, at det, som foreslås her, og det, som man er i gang med her, nu også er noget, der er rigtigt, og som virker efter hensigten?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Jeg må jo starte med at gøre det fuldstændig klart for fru Line Barfod, at det her lovforslag ikke har noget med logning at gøre.
Det er ikke en del af det forslag, vi behandler, og derfor vil jeg sige, at en inddragelse af det nu her måske ikke er synderlig relevant.
Jeg vil sige, at de krav, vi stiller til det tekniske udstyr, er, at det er teleselskaberne, der skal sørge for, at deres udstyr er i en sådan tilstand, at det er muligt for politiet at gribe ind.
Men de konkrete udgifter til aflytning afholdes i dag af politiet, og det vil de fortsat skulle.
Altså: Når der foreligger en dommerkendelse og der skal iværksættes en aflytning, er det stadig væk politiet, der skal afregne de konkrete omkostninger med teleselskaberne.
Det bliver der ikke lavet om på, og sådan bør det også være.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Det var sådan set overhovedet ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte, om der havde været nogen som helst overvejelser hos Venstre om det, at man her går over og beder en privat industri, private firmaer, om at skulle påtage sig en opgave, som normalt ville være politiets, nemlig at de skal sørge for at kunne lave overvågning af borgerne.
Det svarer jo til, at man ville pålægge et privatiseret postvæsen, at de skal kunne tage fotokopier, hvis vi snakker logning, eller skal sikre, at det kan lade sig gøre med alle breve, eller at man til alle andre firmaer går ud og siger, at de skal kunne lave nogle bestemte ting for at lette politiets arbejde.
Jeg vil bare høre, om der slet ikke har været nogen overvejelser hos Venstre.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Har Venstre nogen overvejelser om hele spørgsmålet om sikkerhed i forbindelse med internetkommunikation, hvor man jo ellers har været meget optaget af med digital signatur, krypteringer og så videre at overbevise borgerne om, at det er sikkert at bruge internettet, når man nu samtidig siger, at det ikke skal være så sikkert, at politiet, myndighederne ikke kan komme ind?
Har man nogen overvejelser om, hvad det kan betyde for folks opfattelse af sikkerheden i forbindelse med internettet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Jeg må sige, at for Venstre er det afgørende, at vi sørger for at have et kommunikationssetup i Danmark, som gør, at uanset hvilken form for kommunikation man benytter, skal det være muligt at foretage indgreb i meddelelseshemmeligheden og kunne aflytte, og derfor er det altså vigtigt, at man for at drive teleselskab i Danmark skal indrette sine systemer, så det er muligt at foretage det indgreb.
Det er jo sådan set også det, der er gældende i dag; der skal være mulighed for at aflytte i ren traditionel forstand.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg vil høre, om Venstre slet ikke har nogen overvejelser i forbindelse med de mange indvendinger, der er kommet bl.a. fra teleindustrien om det principielle spørgsmål, hvorvidt det er et privat firmas opgave at skulle udføre politiopgaver, altså det, at man her flytter et ansvar fra politiet over på teleindustrien og pålægger den meget store udgifter, der jo så væltes over på forbrugerne, for at kunne overvåge en masse lovlydige borgere.
Lene Espersen (KF), 2006-04-18:
Det må jo så stå for Enhedslistens egen regning.
Jeg erkender, at det nogle gange går stærkt i lovgivningsprocessen, men der har altså været en høringsrunde, og de professionelle er vant til, at det nu engang er vilkårene, at det indimellem går stærkt.
Jeg må sige til fru Line Barfod, at det jo ikke er sådan, at man kan sige, at de centrale aktører ikke har været inddraget i det lovforberedende arbejde.
Vi har selvfølgelig holdt møder undervejs med nogle af de parter, som vi vidste måtte have en særlig interesse i den her sag, så jeg synes faktisk, vi har gjort et grundigt stykke arbejde forud for fremsættelsen af det her lovforslag.
Det kan man være uenig eller enig i, men det er i hvert fald det billede, jeg står tilbage med, med det kendskab, jeg har til den måde, lovgivningsprocessen normalt foregår på.
Vi behandler jo i dag en meget stor del af regeringens antiterrorpakke, og det gør vi jo bl.a. efter ønske fra Folketingets partier, for at det kunne blive behandlet samlet, så jeg har svært ved at forstå den kritik.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Der har været 3 ugers høringsfrist på et meget omfattende lovforslag fra justitsministeren, der efter manges opfattelse, herunder min egen, omfatter meget stærke indgreb i retssikkerheden.
Vi kan være politisk uenige om, hvor voldsomme man mener de indgreb er, men der er mange, der mener, at de er voldsomme.
Dertil kommer så, at regeringen ikke levede op til sit løfte fra efteråret om at fremlægge en samlet terrorpakke, men er kommet med det drypvis, så høringsparterne heller ikke har haft muligheden for at forholde sig til en samlet terrorpakke og lave et ordentligt gennemarbejdet lovforslag i forhold til det, fordi det er kommet drypvis og ikke som en samlet pakke.
Derfor kan det godt være, ministeren synes, det er uberettiget, men jeg kan godt forstå alle de mange, der klager over, at de ikke har haft ordentlige vilkår, at de har haft 3 uger til justitsministerens forslag og ikke på noget tidspunkt har haft en samlet pakke at forholde sig til.
Lene Espersen (KF), 2006-04-18:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at jeg på det kraftigste må afvise, at der har været tale om hastværk.
Vi har overholdt de høringsfrister, der normalt gælder, så det synes jeg lyder meget mærkeligt.
Lige siden regeringens handlingsplan kom, har det jo været kendt for folk, hvilke lovgivningsinitiativer der var på vej.
Til det der med at være grov vil jeg altså sige, at jeg faktisk synes, det har været meget groft at opleve, at man er blevet beskyldt for at sætte retssikkerheden over styr, at det er lovlydige borgeres retssikkerhed, der fuldstændig knægtes nu, at der ikke er nogen retskendelser på noget som helst, at det er indførelsen af en politistat og meget andet.
Der er utrolig mange ting, man har skullet lægge ører til de sidste par måneder.
Jeg synes, det er nogle grove beskyldninger at modtage som justitsminister, specielt når jeg synes, de er fuldstændig ubegrundede.
Derfor har jeg altså tilladt mig at sige, at jeg synes, at der er foregået overordentlig meget debat på et fejlagtigt grundlag, og det vil jeg fastholde.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg synes, det er en ret grov kritik, ministeren kommer med af de såkaldte professionelle høringsparter, især set i lyset af, at vi her ikke taler om en grundig betænkning – hvor man kan læse de forskellige overvejelser, der ligger bag de forskellige bestemmelser, og hvor man kan se, at det er grundigt gennemarbejdet – men at man har haft så kort høringsfrist, at en række høringsparter har klaget over det, og bl.a. Vestre Landsret har sagt, at det er et utroligt hastværk, regeringen har haft, og at man ikke har kunnet nå at komme med ordentligt gennemarbejdede høringssvar på så kort tid på så vidtgående indgreb, som der lægges op til fra regeringens side.
Derfor synes jeg snarere, ministeren skulle rette kritikken mod sig selv og det hastværksarbejde, der ligger her, hvor man ikke har haft ordentlig tid i organisationerne til at kigge på det.
Der er jo så også blevet påpeget forskellige fejl, hvad angår det lovforslag, der er fremsat af ministeren.
Der vil jeg godt høre, om ministeren er indstillet på at rette ind, hvad angår nogle af de fejl, der måtte blive påpeget af andre.
Lene Espersen (KF), 2006-04-18:
Man kan sige, at vi har været igennem en høringsrunde, og der er sket nogle justeringer af lovforslaget.
Der har været enighed mellem regeringspartierne og regeringen om, at der var behov for justeringer på nogle punkter.
Så det var besvarelse af det sidste spørgsmål, fru Anne Baastrup stillede.
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at den lange række høringsparter, som fru Anne Baastrup her opremser, på hver deres område har haft nogle indvendinger.
Nogle af dem synes jeg har været mere velbegrundede end andre, men jeg ikke har påstået, at alle har fordrejet alt indhold.
Jeg synes, der er nogle af høringssvarene, der både har været velvalgte og kritiske og rigtige, mens der er andre, der har bygget på misforståelser, og der er dele af det, hvor jeg simpelt hen mener, at man har misforstået, hvad præmisserne er for lovforslaget.
Så jeg synes, det er fint, man har en høring, og jeg synes også, det er fint, at der kommer kritik, men jeg har været meget overrasket over, hvor meget der er blevet forkert opfattet af nogle af de professionelle høringsparter, der burde vide, hvad de taler om.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Det synes jeg kunne være interessant.
Det har undret mig meget, at Venstres folketingsgruppe er vendt 180 grader i forhold til, hvad hr. Jens Rohde i hvert fald gik ud og sagde fra starten, og i den forbindelse vil jeg godt have at vide: Hvad har Jens Rohde og Venstres folketingsgruppe fået af indrømmelser i forhold til justitsministerens oprindelige udspil?
Lene Espersen (KF), 2006-04-18:
Det er, at vi har måttet erkende i høringsfasen, at det er lykkedes nogle af dem, der enten er modstandere af den nye bestemmelse, eller som måske ikke helt har forstået den nye bestemmelse, at så så meget tvivl i befolkningen om, hvad bestemmelsen betyder, at vi ikke har syntes, at det var rigtigt at udvide muligheden for hele det danske politi, men alene fastholde, at det her var noget, som var en mulighed, som PET i forbindelse med overtrædelse af straffelovens kapitel 12 og 13 skulle have mulighed for.
Den principielle årsag er sådan set, at der er mange, der har sagt rigtig, rigtig mange forkerte ting, lige fra at nu begynder man at aflytte alle mulige mennesker, som en terrormistænkt ringer til, til, at gamle moster Anna vil blive aflyttet konstant, hvis hun bare en gang har modtaget opkald fra en, der er under terrormistanke.
Det har skabt meget utryghed i befolkningen.
Jeg er fuldstændig tryg ved den regel, der kommer nu, men nogle gange har tingene bare bedst af at have lov til at virke i et stykke tid, og så vil kritikerne få røde ører.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Lad det være sagt.
Men jeg har nogle konkrete spørgsmål til hele diskussionen om § 783.
Ministeren har både i høringsnotatet og i lovforslagets bemærkninger skrevet, at af principielle grunde vil man ikke udvide muligheden for at aflytte en person til andet, end når det drejer sig om straffelovens kapitel 12 og 13.
Samtidig har ministeren sagt, at der intet nyt er under solen, og at det simpelt hen bare er rigtig, rigtig godt det her.
Lene Espersen (KF), 2006-04-18:
Jeg lytter altid gerne til, hvad Socialdemokratiets retsordfører, hr. Morten Bødskov, kommer med af gode forslag.
Der plejer tit at være mange guldkorn imellem, men jeg vil da ikke udelukke, at der er andre her i Folketinget, der også besidder de samme evner.
Jeg har faktisk oplevet op til mange gange, at man via en konstruktiv dialog faktisk når frem til aftaler, der er endnu mere bredt funderet, og hvor alle føler, at de er blevet taget med på råd.
Så jeg vil sige, at hvis man har gode konstruktive forslag, så lytter jeg meget, meget gerne til dem.
Regeringen er lyttende, og regeringen er selvfølgelig også indstillet på at måtte forhandle for at få en bred aftale igennem.
Men forudsætningen er jo, at man så også møder op, sådan som hr. Morten Bødskov mødte op til første behandling i dag, og siger: Grundlæggende kan vi godt se behovet, men på nogle punkter har vi behov for at få nogle flere tilkendegivelser.
Det sagde fru Elisabeth Arnold også lidt her til sidst, og det lytter jeg gerne til.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Jeg tror, det er en misforståelse, hvis fru Line Barfod har opfattet det sådan, at jeg mener, at alle andre har misforstået det her lovforslag.
Det er bestemt ikke tilfældet.
Men der er nogle, der har misforstået, hvad det her går ud på, eller der er måske endda nogle, som bevidst ønsker at fremstille forslaget på en sådan måde, at man så på det grundlag kan gå ud og sige, at det er man i øvrigt imod.
Og det synes jeg bare er ærgerligt.
Derfor prøvede jeg på at skitsere, hvad det er, det her forslag egentlig går ud på.
Og hvis man derefter stadig væk er imod forslaget, så er det helt fint, men så ved man i det mindste, hvad det er, man er imod.
Med hensyn til, at det her ikke kun handler om terrorisme og terror, vil jeg sige: Ja, det er rigtigt, det er kapitel 12 og 13; det vil sige, at det er terrorisme og det er landsskadelig virksomhed.
Det nævnte jeg i indledningen af min ordførertale, hvorefter jeg brugte begrebet terrorister over én kam, lige så vel som jeg i starten sagde Politiets Efterretningstjeneste, hvorefter jeg sagde PET.
Sådan er det indimellem; så forkorter man det ned.
Jesper Langballe (DF), 2006-04-18:
Den første bemærkning må jeg opfatte sådan, at fru Birthe Rønn Hornbech er blevet beordret til at være ordfører imod sin vilje.
Jeg synes dog, det ville være underligt, at fru Birthe Rønn Hornbech skulle have en så ringe autoritet i gruppen, at hun ikke selv kunne bestemme, om hun vil være ordfører.
Men jeg fik ikke noget svar på, hvordan fru Birthe Rønn Hornbech vurderer, at det her vil påvirke troværdigheden hos fru Birthe Rønn Hornbech selv og hos Venstres folketingsgruppe, der jo altså står bag det her lovforslag, men med en ordfører, som har pålagt sig den besynderlige disciplin ikke at sige sin egen mening.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Og med hensyn til de 49 forslag er det jo rigtigt, at nogle af de forslag er, som det bliver sagt, sendt til hjørnespark.
Det var vi fra Det Konservative Folkepartis side også stærkt medvirkende til skete.
Og jeg er sikker på, at fru Elisabeth Arnold kan huske, at i den debat var vi også med til at sige, at det ikke var alle 49 forslag, der var lige kønne.
Så det er vi enige om.
Med hensyn til at lave en evaluering af de vedtagelser, vi lavede i 2002, vil vi bestemt ikke modsætte os, at det sker – bestemt ikke.
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Jeg tror bare, at vi må konstatere, at fru Line Barfod og jeg taler i hver vores verden.
Når fru Line Barfod siger, at man fjerner retskendelsen for at indhente aflytninger, så mener vi simpelt hen ikke, det er rigtigt.
Der er en forudgående retskendelse, som man får, og så er der mulighed for, at en beskikket advokat kan indbringe de pågældende telefonnumre for en dommer til et efterfølgende tjek.
Jeg synes jo, at når man mener, at det er udtryk for at fjerne retskendelser, bør man læse, hvad Institut for Menneskerettigheder har sagt om denne her model.
Jeg kan berolige fru Line Barfod med, at hvis der havde stået noget modsat her, så havde vi selvfølgelig også reageret, men vi synes, at den model, man har fundet på det her område, er ganske rimelig.
Når det gælder kontrollen, så er det den specifikke kontrol med de nye beføjelser, vi vil ind og diskutere og fastsætte, så er det den generelle kontrol af efterretningstjenesterne og overvejelser over, hvordan man kan styrke personregistreringerne, når de nu for fremtiden eventuelt skal have øget adgang til personfølsomme oplysninger.
Sammenholdt med, hvad der er af kontrolmuligheder i dag på det her felt, tror jeg, det vil være et ret afgørende skridt fremover.
Det er i hvert tilfælde væsentligt for os for, at vi kan sige, at vi er parate til at give efterretningstjenesterne nye beføjelser.