runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Det er hr. Aage Frandsen, der gerne vil høre, om regeringen vil medvirke til en lovgivning, der kunne give nogle retningslinjer for tildeling af penge efter forskellige puljer og sådan noget.
Jeg vil godt sige, at der jo findes forskellige puljer på finansloven.
I nogle tilfælde er der tale om egentlige tilskudsordninger, der administreres dels efter særlige regler for de pågældende ordninger, dels efter de generelle retningslinjer for tilskudsadministration, som bl.a. findes i en vejledning fra Finansministeriet fra 1996.
Så der findes altså allerede nogle regler.
Når hr. Aage Frandsen i sit spørgsmål bruger sondringen mellem politiske afgørelser og forvaltningsafgørelser, så synes jeg, det er vigtigt at understrege, at når en minister i forbindelse med administrationen af et gældende regelgrundlag deltager i behandlingen af f.eks. sager om tildeling af offentlige midler, så optræder ministeren i rollen som forvaltningschef.
Det vil sige, at også ministeren er bundet af de regler, der regulerer forvaltningen af det pågældende område.
Så der er altså regler, og ministeren er bundet af disse regler.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-08:
»Vil regeringen medvirke til, f.eks. gennem lovgivning, at der bliver lavet klare regler for og fuld åbenhed omkring ansøgning og tildeling af puljemidler eller tilsvarende midler, så det bliver åbenbart, om der er mulighed for at søge midler, og at der bliver lavet klare regler for, om afgørelsen af, hvem der får tildelt midler, er en politisk afgørelse eller en forvaltningsafgørelse?«
Begrundelse
De seneste dages omtale i dagspressen af forvaltningen af Skov- og Naturstyrelsens velfærdspulje har afsløret, at der åbenbart kan være behov for klarere regler og fuld åbenhed.
Der har gennem årene været opbygget traditioner for administration af forskellige puljemidler, om hvordan
forskellige institutioner, projekter m.v. har kunnet få del i midlerne, og hvordan beslutningerne om midlernes anvendelse er blevet truffet, f.eks. enten ved en politisk afgørelse eller en forvaltningsafgørelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Det stemmer altid mit sind til højtid og forventning at blive kaldt i Folketingssalen for at svare på spørgsmål fra hr. Aage Frandsen og andre fra SF.
Derfor kan jeg glæde hr. Aage Frandsen med, at i de kommende år bliver der faktisk afsat flere penge til folkeskolen. I forbindelse med folkeskolereformen er der afsat godt 100 mio. kr. i 2004 stigende til godt 280 mio. kr. i 2007 for at styrke fagligheden i folkeskolen, bl.a. ved flere timer i dansk og matematik.
Der bliver afsat flere penge til investeringer i moderne teknologi - it - i folkeskolen.
Faktisk tænkes der i perioden 2004-07 her afsat
en lille halv milliard kroner til investeringer.
Det er jo ikke kun om at få moderne kort, for der er jo nok så moderne undervisningsmidler i vore dage, som det også er vigtigt at få investeret i, og det er der altså taget højde for.
Så jeg må sige til hr. Aage Frandsen, at det jo altid er sådan, at de sorger, man tager på forskud, er man sikker på at få, og derfor har man mange sorger i SF.
Men der er altså ingen grund til at se sort på det her.
Der er, når vi kigger bagud, afsat flere penge til folkeskolen, og når vi kigger fremad, er der såmænd også udsigt til flere penge til folkeskolen.
Så hr. Aage Frandsen burde gå glad og lettet fra Folketingssalen i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-08:
... Men jeg synes, at vi skal vende tilbage til det, når budgetterne ligger der, og indtil da skal jeg nok lade være med at forstyrre statsministeren med folkeskolen - medmindre statsministeren groft provokerer, men det tror jeg ikke statsministeren gør.
I vores parlamentariske system er det ikke sådan, at fordi man er parlamentarisk basis, er man så i øvrigt dermed ansvarlig for alt, hvad den regering gør - vi har jo ikke indflydelse på kommuneaftalen - men det betyder, at man i mistillidssituationer støtter en regering.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at når budgetterne ligger der, må vi kigge nøje på det, for man kan ikke sige, at nu skal ungerne i folkeskolen vide, hvor Nakskov er, hvis det kort, som de har i folkeskolen, tilfældigvis har en ramponeret side, hvor Lolland er helt væk.
Det nytter jo ikke noget.
Det er jo heller ikke så godt, at man har lavet en aftale i folkeskoleforliget - på det punkt er vi ikke uenige - om, at man kan øge timetallet lidt, hvis det viser sig, at kommunerne har sparet på timetallet, samtidig med at de har fået penge til at sætte timetallet op, sådan at det netto viser sig, at timetallet måske endda gennemsnitligt er faldet lidt.
Så nytter det jo ikke noget at sige, at kvaliteten i folkeskolen nok skal stige, fagligheden nok skal være på et højt niveau, for virkeligheden er en anden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Men så skylder hr. Aage Frandsen jo altså at fortælle os alle sammen, hvad de 1,9 mia. kr. er blevet brugt til.
Jeg går da ikke ud fra, at de bare er kastet i grams.
Der er bevilget 1,9 mia. kr. til folkeskolen.
Så er de jo også gået til noget godt i folkeskolen.
Det er så lokalt, man afgør, hvordan man bruger pengene - i samarbejde mellem kommunen og skolebestyrelserne og forældre osv. - men der er altså afsat 1,9 mia. kr. mere.
Så siger hr. Aage Frandsen, at der er kommet
flere elever i skolen, men det ændrer ikke ved, at de 1,9 mia. kr. ekstra rækker til mere end de ekstra elever.
I øvrigt er det meget interessant, at når man sammenligner Danmark med andre lande, er udgiften pr. elev i folkeskolen i Danmark meget, meget højere end i andre lande.
Den er så høj, at den daværende socialdemokratisk ledede regering i juni 1999 aftalte med kommunerne, at man frem mod 2005 ville reducere udgiften pr. elev.
Det var en regering, som hr. Aage Frandsens parti var parlamentarisk grundlag for, som aftalte med kommunerne, at udgiften pr. elev skulle reduceres frem til 2005.
Nu må jeg jo desværre ikke stille spørgsmål til hr. Aage
Frandsen, for det åbner forretningsordenen ikke mulighed for, men hvis jeg kunne, ville jeg have spurgt hr. Aage Frandsen om, hvordan det hænger sammen.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-08:
Jeg er ikke optaget af tallet, for det fortæller ikke nødvendigvis hele sandheden.
Det betyder så selvfølgelig også, at når der er flere børn i folkeskolen, skal det koste noget mere.
Men det, der er det centrale, er det omfang, som vi kan konstatere - det kan vi endnu ikke gøre endeligt, for andenbehandlingen af budgetterne er jo ikke overstået - at der på en række områder vil være en lavere standard, og så stiller jeg spørgsmålet: Hvad gør vi ved det?
Jeg er slet ikke sortseer.
Jeg ved ikke, om der skal et folketingsvalg til for at gøre det rigtigt lyst, men jeg ser hele tiden lys forude.
Så er mit spørgsmål: Hvad vil statsministeren gøre ved det?
For så hjælper det ikke noget at sende 1,9 mia. kr. ud, for det oplever forældrene ikke, hvis pengene ikke er ude på den skole, hvor de hører til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Jo, men om ikke hver så i hvert fald hver anden onsdag
i den tid, jeg nu har været statsminister, har enten hr. Aage Frandsen eller hr. Villy Søvndal eller en af de andre sortseere fra SF her i Folketinget disket op med påstande om, at det gik ringere og ringere, der blev afsat færre og færre penge, og der er drastiske nedskæringer over det hele.
Hvad er så sandheden?
Nu tager vi f.eks. folkeskolen, som hr. Aage Frandsen tager fat på i dag.
Hvis vi ser på, hvad der er sket, siden denne regering trådte til, hvad er der så blevet afsat af ekstra penge til folkeskolen i budgetterne for 2002 og 2003?
De viser, at niveauet i 2003 ligger 1,9 mia. kr. over niveauet i 2001.
Det er det, der er sket under denne regering: at der er afsat 1,9 mia. kr. mere til folkeskolen.
Hvad er der så blevet af de penge, hvis de ikke er gået til forbedringer af folkeskolen?
Det fremgår af kommunernes budgetter, at de har afsat flere penge til folkeskolen.
Hr. Aage Frandsen kan da ikke komme og påstå i dag, at der er blevet skåret drastisk ned på folkeskoleområdet i kommunerne, når budgettallene viser, at der i denne regerings tid er en stigning på 1,9 mia. kr.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-08:
Jeg taler slet ikke om, hvordan kommuneaftalen ser ud.
Jeg taler heller ikke om, om der er tale om besparelse eller vækst.
Og det er det, der er interessant for de forældre, der sender deres børn i vores folkeskole.
Det er: Er kvaliteten i orden?
De bruger dem bare til veje.
Eller de bruger dem til noget andet. Det hjælper ikke meget i forhold til, at forældre og også lærere, ikke mindst lærerne, lige nu er meget optaget af, at kvaliteten er i orden, og forudsætningen for kvaliteten er i orden.
Hvis så standarden falder, efteruddannelsen falder, hvad gør vi så ved det?
Hvad gør statsministeren ved det, når han på den ene side siger, at nu skal fagligheden stige - helt enig - mens vi på den anden side konstaterer, at man måske i kommunerne prioriterer sådan, at der er mindre efteruddannelse til lærerne, at undervisningsmaterialet ikke bliver fornyet?
Så der altså ikke er plads til nye kort, der viser, hvor Bosnien ligger.
Der står stadig væk Jugoslavien osv.
Jeg siger ikke, at statsministeren skal ud og kræve ind over for kommunerne, men hvad gør vi så?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Jeg kan være helt enig med hr. Aage Frandsen i, at når vi gerne vil, at skolen skal blive bedre, så skal der også være de nødvendige ressourcer til formålet.
Og der kan jeg så også glæde hr. Aage Frandsen med, at den økonomiaftale, der er indgået mellem regeringen og kommunerne, jo netop lægger op til, at der er plads til en behersket vækst i det offentlige forbrug.
Faktisk er det sådan, at aftalen med Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi for 2004 giver plads til en realvækst i kommunerne på små 900 mio. kr.
Så der er altså ikke lagt op til nedskæringer, men til vækst.
Hvordan den enkelte kommune så disponerer sine midler, kan vi selvfølgelig ikke vide.
Det er jo op til den enkelte kommune.
Men totalt set
er der altså en vækst på næsten 900 mio. kr. Så det er ikke en nedskæring, det er stigning.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-08:
Som det også fremgår af begrundelsen for mit spørgsmål, er jeg meget optaget af kvaliteten og fagligheden i vores folkeskole.
Børn og unge, som er i vores uddannelsessystem, skal lære noget, de skal kunne noget, de skal blive kloge både fagligt og på livet.
Men det forudsætter jo så, hvis vi stiller disse meget, synes jeg, centrale og også ambitiøse mål, at kvaliteten i undervisningen er til stede.
Selvfølgelig kender vi ikke resultatet af de kommunale budgetter lige nu, men førstebehandlingerne ligger der jo.
Og de indrapporteringer, vi har fået fra et overvejende flertal af kommuner, tyder på, at standarden på en række områder er faldende.
Det gælder både med hensyn til undervisningsmateriel, det gælder med hensyn til efteruddannelse af lærere, og det gælder også en række ting, som er en forudsætning for, at man kan sikre kvaliteten og fagligheden, nemlig at disse ting så også er i orden.
»Hvad vil regeringen gøre for at sikre høj faglighed og kvalitet i undervisningen i folkeskolen, hvis kommunerne er nødt til at lave besparelser som følge af en meget stram økonomi med den konsekvens, at kvaliteten i undervisningen falder?« Skriftlig begrundelse
Spørgeren er enig med regeringens erklærede mål om, at fagligheden og kvaliteten i undervisningen i folkeskolen skal være i højsædet.
Derimod kan der være en vis uenighed om, hvordan fagligheden og kvaliteten sikres.
Men der kan formentlig være enighed om, at klassekvotienter, undervisningsmaterialets kvalitet, lærernes efteruddannelse, antal undervisningstimer pr. elev m.v. har betydning for fagligheden og kvaliteten.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Jeg har ikke mere at føje til det meget klare og tydelige, jeg allerede har sagt.
Og jeg synes i øvrigt også, at hr. Villy Søvndals supplerende bemærkninger nu har nået et niveau, som i hvert ikke kræver noget supplerende svar. Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-08:
Det er jo vigtigt at feje for sin egen dør, specielt når man skyder så skarpt på andre.
Derfor synes jeg stadig væk, det er underligt, at vi har haft en regering, der ikke engang har siddet i to år, og at alle de sager, vi har mødt af den her art, har kunnet placeres direkte i partiet Venstre.
Statsministerens tidligere generelle betragtning var, at når man har siddet som socialdemokrat med magten i for mange år, så kommer der mange af de her sager. Men man kan jo frygte fremtiden, hvis ikke statsministeren får bremset den tendens.
Og der vil jeg så spørge statsministeren: Har det noget at gøre med de almindelige udmeldinger om at rage til sig, at det er dér, folk går over gevind?
Om den almindelige borgerlige udmelding om at rage til sig, hvor der så er nogle, der ikke - om man så må sige - kan standse igen, når de får begyndt.
Kan det være noget med det?
Er det dobbelttydigheden i, at når regeringen siger et og tit gør noget andet i en række sammenhænge, så bliver folk usikre på, hvad det drejer sig om?
Der savner jeg simpelt hen en statsminister, der helt anderledes træder i karakter over for sine egne end det, vi har set i dag.
Jeg synes, det var en slap statsminister.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Jeg har udtrykt mig meget klart, meget kontant.
Og der er ikke mere at føje til end at gentage, at det ikke er foreneligt med at varetage folkevalgte hverv hos os, hvis man ikke lever op til de højeste standarder for omgangen med borgernes penge og forvaltningen af lovgivningen.
KL. 13.55
Aage Frandsen (SF), 2003-10-08:
Jeg er helt enig med statsministeren i, at der har været mange typer puljer.
Men når det drejer sig om de puljer, som statsministeren refererer til, når det drejer sig om satspuljerne, når det drejer sig om en tidligere pulje i Kulturministeriet, som kaldtes provinspuljen, og en række andre puljer, så var de, skal vi sige politisk afgjorte puljer.
Når det derimod drejer sig om en forvaltningsafgørelse, er vi nødt til at være meget mere strikte, fordi det er en anden type, hvor det er et saglighedskriterium, der ligger til grund.
Og det er dér, man ikke skal komme i den situation, at det danske forvaltningssystem kan lide under, at det bliver politik.
Man skal også i det her tilfælde vide, hvem der træffer den ene type afgørelse, og hvilke regler der gælder dér.
Derfor håber jeg, at statsministeren vil vende tilbage
til spørgsmålet om at få mere klare linjer,
ellers vil jeg bebude, at vi vil påtage os at se på det, for vi synes, at det er en principiel sag.
Det har ikke specielt med den her regering at gøre, for det kunne lige så godt være sket under en anden regering.
Det er et spørgsmål om personer, og i de her tilfælde er det et spørgsmål om, at reglerne er uklare.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om ikke de ganske mange eksempler, der har været, senest også omkring den sag, hvor miljøministeren har været involveret i bevillingen af tilskud, giver anledning til selvransagelse? Giver anledning
til, at statsministeren stiller sig selv det spørgsmål: Er der måske ting, som man skal ind og forebygge i partiet Venstres organisation?
I lighed med da statsministeren i sin tid rettede en helt generel kritik mod Socialdemokratiet og sagde: Der er noget galt i Socialdemokratiet; det er ikke bare nogle enkelte tilfælde, men der er noget generelt helt galt i Socialdemokratiet.
Det var det, statsministeren meldte ud.
Men står vi nu ikke med det problem, at man må stille sig selv, og hvis man er formand for partiet Venstre, så i ganske særlig grad, det spørgsmål: Er der noget systematisk, fundamentalt galt i partiet Venstre, som gør, at vi hele tiden får disse sager?
Det spørgsmål synes jeg, statsministeren skulle stille sig selv og så komme med en plan for, hvordan man kan forebygge, at der hele tiden bliver ved med at komme sådan nogle sager.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-08:
Jeg vil godt sige, at jeg ikke tror, det er så enkelt, som hr. Aage Frandsen stiller det op, at man bare sådan kan sondre mellem forvaltningsafgørelser og politiske afgørelser.
Politiske afgørelser kan jo heller ikke bare sådan være vilkårlige - efter min opfattelse i hvert fald. Som jeg sagde før, hvis en minister deltager i forbindelse med administrationen af et gældende regelgrundlag, så optræder ministeren altså i rollen som forvaltningschef og skal leve op til de samme regler. Men hr. Aage Frandsens måde at fremstille det på viser jo netop, at vi er ude i en zone, hvor det kan være lidt besværligt, for hr. Aage Frandsen sondrer mellem det, han kalder politiske puljer, og så nogle forvaltningspuljer.
Det tror jeg er betænkeligt at stille det op på den måde.
Det kunne også godt være, at vi som politikere her i Folketingssalen burde være lidt interesserede i at også for de puljer, som hr. Aage Frandsen kalder politiske puljer, burde der være et rimelig klart regelsæt, for ellers kan det meget nemt føre til vilkårlighed.
Men jeg er glad for hr. Aage Frandsens saglige tilgang til det, og jeg medvirker i hvert fald gerne konstruktivt i at få det her udredt, for det tror jeg vi har en fælles interesse i. Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Når jeg har stillet det her spørgsmål, er det, fordi vi i Enhedslisten har den bekymring, at staten, hvis man indgår den her aftale med A.P. Møller, i realiteten kommer til at miste muligheden for en rimelig beskatning af Nordsøværdierne.
Man forærer A.P. Møller koncessionen fra 2012 og flere årtier frem; en kæmpe værdi, en værdi, der i øvrigt ikke er beregnet i ministerens redegørelse.
Derfor håber jeg, at vi kan komme et lille stykke længere med at få afdækket, hvad det kommer til at betyde, her i Folketingets spørgetid i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil gerne sige, at i forbindelse med denne aftale har Justitsministeriet været involveret, og Kammeradvokaten har været involveret, og jeg kunne jo indlede min besvarelse med at understrege, at Henrik Zahle bekræftede i TV-avisen i fredags, at »der er intet galt med den aftale, der er indgået.«
Jeg er altså nødt til at sige, at jeg selvfølgelig står inde for, at det ligger inden for grundlovens regler, og når hr. Keld Albrechtsen nu forlanger alt muligt nedsat i den anledning, må jeg derfor sige, at det mener jeg ikke der er grund til.
Jeg mener, at aftalen ligger klart inden for grundlovens regler.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Et andet alvorligt problem ved denne aftale er jo den såkaldte klausul, der fratager staten mulighed for at ændre beskatningen efterfølgende, hvis det f.eks. viser sig, at nogle af de bekymringer, jeg har givet udtryk for her i dag, viser sig at være rigtige.
Det håber jeg selvfølgelig ikke, men hvis det viser sig, at det er rigtigt, at der er problemer, som vi ikke har fået belyst grundigt nok, kan man ikke rette på tingene efterfølgende.
Hvis f.eks. selskabsskatterne bliver sat generelt ned, enten af EU eller af et flertal her i Folketinget, kan man ikke hente beløbet hjem igen ved at forhøje f.eks. kulbrinteskatten, og det vil sige, at staten faktisk binder sig to generationer ud i fremtiden. Spørgsmålet er, om grundloven overhovedet tillader, at man indgår en sådan aftale om en sådan klausul.
»Har regeringen på forhånd undersøgt, hvorvidt aftalen mellem A.P. Møller og regeringen om den fremtidige beskatning af indtægterne fra kulbrinteproduktionen i Nordsøen er i konflikt med grundloven - eller skal der først efterfølgende laves en grundlovsundersøgelse?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil gerne sige til begge spørgerne i denne sag, at man får næsten skyld for, som hr. Keld Albrechtsen siger, at denne aftale er ringere end den eksisterende.
Her vil jeg blot sige, at med de meget forsigtige beregninger, der er lavet ud fra en oliepris på 22 dollars pr. tønde - vi ved, at den er noget højere med den dollarkurs, der er nu - må vi konstatere, at vi har et government take på omkring 60-61 pct. i gennemsnit.
Det kan jo svinge, men når vi hidtil har oplevet, at det historiske government take lå på 37 pct., er der tale om en forøgelse.
Government take lå på ca. 37-38 pct., i 2003 lidt højere, og derfor er jeg nødt til at sige, at jeg mener, det er en klar indikering af, at vi står med en robust og en mere solid aftale.
Med hensyn til rentabiliteten vil jeg gerne sige, at så skal vi også til at have en diskussion om værdiernes størrelse.
Jeg skal nok prøve at fremlægge alle de tal og konkrete ting, der spørges ministeriet om skriftligt, men jeg vil ikke stå her og svinge mig i bestemte tal ud over dem, der fremgår så klart af redegørelsen her i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
Jeg kunne ikke drømme om at kritisere eller skælde ud på ministeren over, at kulbrintefradraget sættes dramatisk ned.
Det er glimrende, at det endelig sker.
Men det, jeg godt vil have svar på, er: Har der undervejs i forhandlingerne været fremlagt en vurdering af, hvad det forventede afkast efter skat vil være i de kommende år ud fra aftalens forudsætninger? Har det været fremlagt undervejs?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
... På baggrund af, at det er små 300 mia. kr., de har lagt ud, er det jo en kolossal forrentning, de stadig har tilbage, og den bliver ikke beskattet.
Jeg kan stadig væk ikke forstå, hvorfor vi ikke kan få den beregning, for så kan ministeren jo sige, at han forudsætter
så og så mange investeringer, og hvad betyder det så med fradrag, og så kan vi jo se det.
Jeg er bekymret for effekten af, at ministeren vil nedsætte kulbrinteskattesatsen.
Det bekymrer mig da, for det giver jo en mindre skat, når man nedsætter satsen, og får vi så via den overskudsdeling, ministeren så har forhandlet sig til, et tilsvarende beløb, som kan opveje det i alle situationer i forhold til det, vi ellers ville have fået?
Jeg synes da, det må være et rimeligt spørgsmål, om man fra regeringens side kan dokumentere, at den aftale, man har lavet, i det mindste er en lille smule bedre end den nuværende situation.
Det er da ærlig talt meget beskedent at stille det spørgsmål, synes jeg.
Men det kan jeg forstå at man bare ikke vil besvare, det synes jeg er meget mystisk.
Det gør mig da ikke mindre bekymret, vil jeg sige.
Så vil jeg gerne tilslutte mig fru Anne Grete Holmsgaards ønske, som jeg også selv tidligere har ytret, om at få en rentabilitetsberegning.
Kan vi få at vide, hvad det reelle afkast, som man har taget udgangspunkt i, er?
Og har jeg ret i, at selskaberne kan gå hjem med 87 mia. kr.?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Det er derfor, vi udvider skattegrundlaget og nedsætter satsen, fordi det har kunnet lade sig gøre at investere sig ud af det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
Ministeren kom til at sige i sit svar til hr. Albrechtsen, at det var ren fiktion at regne på det her.
Skal det forstås sådan, at der undervejs i forhandlingsforløbet ikke har været lavet beregninger på den forventede forrentning efter skat for A.P. Møller og DUC?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Nu er den jo ikke mere robust, end at efter det papir, ministeren har fremlagt, kan DUC og A.P. Møller hente et rent overskud på, sådan som jeg har beregnet det, 87 mia. kr. i normalsituationen, som ministeren har fremlagt, i perioden, efter skat og alt muligt.
Det er faktisk vældig mange penge sammenholdt med, at de i den periode skal bruge 295 mia. kr.
Der er mange virksomheder, der, hvis de lægger 295 mia. kr. ind i en produktion og så får 87 mia. kr. i overskud efter skat, vil kalde det rigtig godt gået.
Det er noget, der ligner over 24 pct., som så er tilbage i afkast.
Men jeg vil godt spørge ministeren: Kan vi få en egentlig redegørelse for afkastet, forrentningen, for det er endnu ikke lykkedes ministeren at fremskaffe det?
Det ligger heller ikke i redegørelsen; ministeren har et bilag, hvor han erkender, at han ikke kan opgøre værdien af det nuværende produktionsapparat, og han kan åbenbart heller ikke oplyse forrentningen.
Kan vi få de oplysninger i stedet for dem, som jeg åbenbart ikke kan få omkring en sammenligning?