Leif Mikkelsen (V), 2002-02-28:
... Ydermere er det hensigten, at der fremover skal indføres hjemmel til at fastsætte tilskudstakster på finansloven.
Og løsningen er jo så at afskaffe eller forenkle det komplicerede net af bestemmelser, der over tid er opstået på det her område.
Der er givetvis mange faddere til det, fordi det har været tillæg på tillæg.
Jeg skal holde mig til de væsentligste forslag her, nemlig en forenkling af omfordelingsfaktoren for driftstilskud til frie grundskoler, en forenkling af den eksisterende overgangsordning for bygningstilskud for frie kostskoler og en forenkling af afskaffelse af særtilskud og beløbsgrænser for beregning af tilskud til begge områder.
For de frie grundskolers område består den væsentligste forenkling her i en afskaffelse af lærerlønfaktoren.
Med det her lovforslag bortfalder den tilskudsbestemmelse, der betyder, at skoler med et gennemsnitligt højere anciennitetsniveau i lærergruppen rent faktisk får et højere tilskud pr. årselev.
Og det bevirker virkelig store forskelle fra skole til skole.
Denne lærerlønsfaktor har jo altså kun til formål at præmiere en stab af ældre lærere, og det er vel egentlig ikke en kvalitet i sig selv.
Den bliver altså så afskaffet og erstattet af en regionaliseringsfaktor, altså et stedtillægssystem, som også kendes fra andre områder.
Begrebet »skyggelærer« er jo et element, der betyder, at de skoler, der eventuelt ikke er særlig hurtige til at tilpasse lærerstaben til aktivitetsniveauet og dermed har, skal vi sige, overskud af lærere, rent faktisk også får udløst et højere tilskud end de skoler, der er påpasselige med at få et lærerlønsforbrug, der passer til aktivitetsniveauet.
Skyggelærerelementet kan ganske enkelt sagtens undværes.
Omkring bygningstilskud er der jo i dag en overgangsordning, hvor man kan vælge mellem bygningstilskud eller et taxametertilskud, og denne overgangsordning, som er i gang nu, ja, den foreslås altså ændret, sådan at vi hurtigst muligt kan komme til et rent taxametertilskud, fordi det her jo er et nulsumssystem, sådan at hvis nogle skoler kan tænke i et grundtilskud, så bliver der mindre til dem, der får taxametertilskuddet.
Det betyder altså igen en omfordeling imellem skolerne, og i sidste ende gør det rent faktisk skolernes økonomi ugennemsigtig, fordi man ikke ved, hvordan udviklingen er på de øvrige skoler, så man kan ikke forudse, hvilket niveau man altså selv kommer til at ligge på.
Her er en mulighed for at gøre det mere gennemsigtigt.
Omkring forslaget kan man generelt sige, at de nuværende regler er besværlige, de er uigennemsigtige for brugerne, altså skolerne, og den enkeltes skoles tilskud afhænger i høj grad af de øvrige skolers forhold.
Forenklingsforslaget vil skabe et mere gennemsigtigt tilskudssystem for den enkelte skole, som altså bedre kan forudse, hvordan situationen bliver, og det bliver lettere at foretage fornuftige dispositioner for de enkelte skoler, hvad der så også fører til en forenkling af Undervisningsministeriets administration af tilskuddene.
Så det her lovforslag er et skridt i retning af og helt i tråd med regeringens målsætninger om effektivisering og afbureaukratisering af den offentlige sektor.
Lovforslaget sender altså et klart signal til omverdenen om, at regeringen ikke accepterer bestemmelser, der på grund af misforstået solidaritet straffer de skoler og institutioner, der driver en sund forretning.
Jeg håber, det er fremgået, at Venstre rent faktisk kan støtte det her forslag.