runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-11-28:
Når vi fra Kristeligt Folkepartis side synes, at tiden sådan set godt kunne være til, at der blev sat et kryds, om ikke punktum, i sagen på nuværende tidspunkt, så er det jo på baggrund af, at man har bedt Genteknologiudvalget om en redegørelse, at Det Etiske Råd også har udtalt sig om sagen, og at vi for 2 år siden havde en konference i Teknologirådets regi.
Men det er selvfølgelig Folketinget selv, der beslutter sig for, hvornår man synes, en sag er klar til afgørelse, sådan er det. Derfor kan man godt sige, at uanset at Folketinget i dag så ikke når frem til en stillingtagen, så tror jeg
, det havde været meget befordrende for den politiske debat, hvis partierne havde kunnet melde mere klart ud, så befolkningen kunne danne sig et indtryk af, hvilken retning, vi bevæger os i. Så havde befolkningen mulighed for at påvirke partierne og folketingsmedlemmerne til noget andet, hvis det var det, man så i øvrigt ville. Det er der, jeg synes, at vi mangler et kraftigt indspark i den offentlige debat faktisk også fra Venstres side.
Men jeg føler, at fru Hanne Severinsen mere end signalerer, at Venstre er forpligtet på denne sag, og det synes jeg er fint.
Når jeg spurgte til det med brugen af de voksne stamceller, om det ikke var der, man skulle satse, så er det jo, fordi fru Hanne Severinsen i sit ordførerindlæg selv lægger op til, at der er nogle etisk meget svære valg, når det gælder brugen af embryonale stamceller.
Hvis man lader den mulighed stå åben, at vi om nogle måneder eller nogle år vil tillade brugen af embryonale stamceller, så er det klart, at så kaster man også forskernes vægt i den retning.
I stedet for at gøre det, der måske ikke ser så lovende ud lige i øjeblikket - hvis det er rigtigt, det sætter jeg spørgsmålstegn ved, nemlig ved brugen af voksne stamceller - så kaster man blikket i den forkerte retning i stedet for at satse på det, som vi faktisk, tror jeg, her i Folketinget generelt finder er etisk acceptabelt.
Hanne Severinsen (V), 2002-11-28:
Til det sidste spørgsmål vil jeg sige, at det blev netop fra ministeren meget godt understreget, hvad vi faktisk har gjort.
Det er helt klart, at den forskning skal vi styrke, og det bliver den også.
Men vi ved samtidig, at forskerne fortæller os, at det er altså ikke helt det samme, vi kan gøre, som hvis det er den embryonale.
Det er ikke rigtigt, at Venstre går ud og bare siger: Pas på det hele.
Det gør vi jo ikke, jeg har netop signaleret, at f.eks. når det gælder embryonale æg, som kan blive til potente stamceller, så er vi positive.
Men jeg fortæller også samtidig, at der er forskellige holdninger i Venstre, og jeg synes, at det er godt, at vi nu signalerer, at der skal tages en beslutning, så derfor bliver debatten jo langt mere forpligtende i de kommende måneder.
Så kommer der jo også den høring, hvor vi får belyst alle disse spørgsmål.
Det gode ved denne her proces er jo netop, at vi har fået det udredningsarbejde med de syv spørgsmål, og at vi har noget helt konkret at tage stilling til.
Jeg kan godt se, at der er nogle, der synes, at der skulle vi bare have krydset af i facitlisten nu og her, men jeg synes, at vi derved ville afskære os fra at få det grundigt belyst politisk, nu hvor det er blevet grundigt belyst rent teknisk.
Jann Sjursen (KRF), 2002-11-28:
Jeg har sådan set meget stor respekt for den holdning, som Venstres ordfører giver udtryk for i dag, nemlig at vi må have en offentlig debat, og også at partiet Venstre nu igangsætter en intern debat om de her spørgsmål med henblik på at fastlægge en holdning med de eventuelle forbehold, der så kan være.
Det har jeg faktisk respekt for.
Alligevel kan jeg ikke lade være med at sidde tilbage med en fornemmelse af, at man ligesom alligevel skyder spørgsmålet til hjørnespark, efter at der har været debat i et par år, og der også har været en høring i Teknologirådets regi for 2 år siden.
Når jeg siger det, så er det også, fordi jeg egentlig har den opfattelse, at der, hvor det for alvor begynder at rykke i den offentlige debat, faktisk er der, hvor de politiske partier byder ind med holdninger, byder ind med at sige, at vi har altså det og det synspunkt på det her område, hvad siger I?
Ja, jeg spørger bare.
Så vil jeg til sidst komme med et tillægsspørgsmål i forbindelse med ordførerindlægget, som fokuserede meget på de embryonale stamceller.
Det er fuldt forståeligt, at det er der, de etiske dilemmaer er størst, men alligevel.
Hvis man generelt har den opfattelse i Tinget, at de etiske dilemmaer er, om noget, så minimale, når det gælder brug af voksne stamceller, hvorfor går Venstre så ikke i brechen lige præcis på det her område og siger, at det er her, vi skal fremme forskningen?
Margrete Auken (SF), 2002-11-28:
Men jeg bliver stadig væk ret forskrækket over, at fru Hanne Severinsen - med de grundholdninger, der præger debatten og samfundet i øjeblikket - synes at man så alligevel vil slække på det.
Det svarer lidt til den debat, vi havde forleden aften, hvor vi havde vores høring om dyr, hvor det at gå ind og sætte nogle grænser bestemt ikke var noget, forskerne var vilde med.
Ja, nu siger jeg forskerne, men der var jo én, som bestemt ikke syntes, det var det, man skulle.
Det var hele tiden formålet, der afgjorde, hvor grænsen skulle gå i stedet for hensynet til og respekten for dyret.
Jeg vil godt stadig væk igen spørge: Har debatten i Venstre været styret udelukkende af formålet, og har den ikke også inddraget en absolut grænse for, hvad man må i denne her sammenhæng?
Det er 2 år siden, så det kunne være
meget godt, at vi nu fik lavet nogle grænser
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-28:
Fru Hanne Severinsen siger, at hun har det fint med at bruge disse celler.
På det tidspunkt, hvor man er interesseret i at bruge de embryonale celler, er der 16 celler i embryonet - 16 celler!
Men allerede på det tidligere tidspunkt, hvor der kun er 8 celler, foretages det, vi kalder præimplantationsdiagnostik, hvor man undersøger fosteranlægget for forskellige alvorlige sygdomme, og i det lille menneskeliv på bare 8 celler kan man se, hvilke sygdomme der er anlæg for.
Man kan se noget om højde, drøjde, øjenfarve, hårfarve, hudfarve - det kan man se allerede i de 8 celler.
Nu taler vi så om 16 celler, men er det de celler, fru Hanne Severinsen mener at vi bare kan bruge i forskningen?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-11-28:
Jeg er meget enig med fru Margrete Auken i, at det kun skal være muligt at bruge æg, som er befrugtet med henblik på at lave børn, og derfor kun bruge overskydende æg i forbindelse med IVF-behandling.
Men jeg vil også sige, at de spørgsmål, som fru Margrete Auken nu rejser om, hvorvidt man skal kunne tilbyde ekstra behandlinger til forældrepar, der donerer æg, jo også er nogle spørgsmål, som man med fordel netop kunne rejse under en lidt længere debat frem for at tage stilling til dem her og nu i dag.
Det er spørgsmål, man kunne nå at stille i forbindelse med en høring arrangeret af Teknologirådet og Det Etiske Råd.
Vil fru Hanne Severinsen ikke give mig ret i, at nogle af de spørgsmål, som fru Margrete Auken har rejst her i dag, er spørgsmål, som man pludselig kommer i tanke om, bare fordi vi starter diskussionen her i dag?
Hanne Severinsen (V), 2002-11-28:
Spørgsmålet om det tiloversblevne æg er selvfølgelig et etisk dilemma, og der er nogle i Venstre, som mener som Kristeligt Folkeparti, men de fleste af os hælder absolut til det synspunkt, at i vægtskålen er det vigtigere, at vi kan bruge disse celler, og det, jeg gerne vil understrege, og det, vi taler om, er jo, hvordan man skaber celler med henblik på behandling.
Fru Margrete Auken farer så straks op, fordi jeg ikke straks vil komme med en resultatliste for alle syv spørgsmål.
Det er dog forfærdeligt, så er der nok et eller andet lunkent eller et eller andet, som ligger bag.
Vi skal ikke i sidste ende nå frem til, at vi stemmer i alle mulige retninger.
Selvfølgelig kan man tage forbehold, og selvfølgelig kan man have sine standpunkter, men vi vil godt have en ordentlig debat om det.
Det er rigtigt, at der har været debat i mange år, men det har ikke været med henblik på, at der skulle fremlægges konkrete svar på disse syv spørgsmål.
Nogle af dem er altså forholdsvis indviklede, andre er mere enkle.
Naser Khader (RV), 2002-11-28:
Jeg vil bare forstå, hvad formålet helt konkret er med at udskyde processen i nogle måneder ud over at få en debat.
Er der noget andet konkret end bare at få en debat?
Hvad skal der ske i de måneder ud over at få en debat?
Det er jo ikke en ny debat.
Margrete Auken (SF), 2002-11-28:
Det her udvikler sig nu til at blive en lidt mere alarmerende debat, end jeg havde troet.
Jeg troede i og for sig, at vi var enige om det, som hele Det Etiske Råd var enig om, nemlig at man ikke må lave befrugtede æg med henblik på andet end børn.
Hvis man så samtidig har den synsvinkel, at bare formålet er tilstrækkelig godt, er det i sig selv et argument for, at man kan gå i gang med det, så synes jeg, vi er ude i noget, der er ganske makabert.
Og jeg håber da, at en meget stor del af Folketinget fortæller Venstre, at der er vi på den linje, at det gør vi altså ikke.
Og jeg vil godt spørge - det er sådan noget, som sundhedsministeren kan tage med sig videre, til det bliver hans tur: Må man godt lave flere overskydende æg?
Det har jo været sådan, at man tillader en ekstra behandling, hvis man donerer æg.
Det mener jeg.
Hvis man nu tillader, at vi laver et par ekstra overskydende æg her, så vi har lidt flere, hvad er vi så ude i?
Hanne Severinsen (V), 2002-11-28:
Ja, ideen er selvfølgelig, at der skal komme grænser.
Det er klart.
Nu siger fru Tove Videbæk »bare bruge celler«, men vi taler altså om noget, der ellers skal kasseres.
Det er jo det, vi først og fremmest diskuterer her i dag. Der er selvfølgelig en fundamental forskel på de to synspunter, at uanset hvad, så skal det kasseres, eller uanset hvad, så skal det fryses ned til evig til.
Jeg fattede i virkeligheden ikke helt, hvad det var, der skulle ske med de overskydende, men de må i hvert tilfælde ikke anvendes til at lave celler.
Jeg tror nok, at det ender med, at de fleste af os i Venstre vil sige, at man godt må lave celler ud af det kasserede æg.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke skal sættes grænser. Det skal der så sandelig.
Men de syv spørgsmål, der er stillet op, synes jeg, vi skal tage alvorligt.
I Venstre synes vi i hvert fald, at nu, hvor vi ved, at der skal tages stilling, så vil vi få en helt anden debat, end der har været hidtil, hvor det har været lidt tilfældigt, hvem der deltog, og hvor vi ikke har haft de helt præcise spørgsmål, som nu er blevet stillet op med de helt præcise beskrivelser af konsekvenserne også lovgivningsmæssigt.
Vi har i øvrigt også fået meget godt belyst, hvor dårlig lovgivningen er i dag, hvor man jo kan en hel masse af de ting, som vi faktisk synes er etisk uforsvarlige, og hvor vi selvfølgelig skal have sat grænser for det.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-28:
Der var nogle ting, som fru Hanne Severinsen var temmelig afklaret med, og det var vedrørende brugen af befrugtede æg eller fosteranlæg.
Hvordan vil fru Hanne Severinsen redde sig ud af det etiske dilemma?
Naser Khader (RV), 2002-11-28:
Jeg er godt klar over, at der er forskel på stamcelleforskning, men efter formandens bemærkninger turde jeg ikke at bruge udtrykket embryonal stamcelleforskning.
Så jeg sprang det over.
Jeg er klar over, at der forskel.
Til det andet spørgsmål om, at man accepterer fri abort:
»Man« er så vi andre bortset fra Kristeligt Folkeparti.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-28:
Hr. Naser Khader taler om modstanderne af stamcelleforskning.
Hr. Naser Khader er vel bekendt med, at der både er stamcelleforskning med celler fra fosteranlæg og stamcelleforskning med voksne celler.
De partier, som kun går ind for forskning med voksne stamceller, går jo også ind for stamcelleforskning.
Så jeg vil gerne høre, hvem det er, hr. Naser Khader mener der er modstander af stamcelleforskning
her i dag
Hr. Naser Khader siger også, at man jo accepterer abort.
Nej, vil jeg sige til hr. Naser Khader, Kristeligt Folkeparti har aldrig nogen sinde accepteret en eneste abort.
Vi har i Danmark stadig væk 16.000 aborter om året, men man har ikke 16.000 gode undskyldninger.
Så abort accepterer man ikke bare, og fordi man har gjort en ting forkert, behøver man ikke at følge efter og gøre flere ting forkert.
Naser Khader (RV), 2002-11-28:
I Det Radikale Venstre er vi ikke bange for fremtiden.
Vi befinder os på yderbanen her.
Vi mener, at det skal være tilladt at forske i stamceller, fordi det kan skabe mulighed for at behandle sygdomme som sukkersyge, kræft og aids gennem genterapi.
Det er et helt centralt element i en humanistisk moraltradition og et grundlæggende princip i den danske velfærdsstat, at man skal hjælpe dem, som er i nød.
Så hvis et menneske, som lider af en alvorlig sygdom, kun kan hjælpes med genterapi, taler væsentlige etiske principper for at tillade behandling.
Og her mener vi, at hensynet til de syge, der i fremtiden vil kunne hjælpes gennem stamcelleforskning og -behandling, må veje tungere end hensynet til de pågældende fosteranlæg, fordi disse fosteranlæg alligevel bliver destrueret, når de er blevet tilovers fra IVF-behandlingen.
Det handler om at beskytte fosteranlægget, siger modstanderne af stamforskningen, men eftersom vi går ind for fri abort, accepterer vi jo de destruerede fosteranlæg, det sker blot på et langt senere tidspunkt.
Og på nuværende tidspunkt accepterer vi jo også, at de fosteranlæg, der bliver tilovers, bliver destrueret efter 2 år.
Det siger loven.
De kan ikke bevares i al evighed.
For at kunne tillade stamcelleforskning kræver
Det Radikale Venstre derfor, at stamcellerne kun tages fra æg, der alligevel er blevet tilovers fra IVF-behandling, og kun, hvis donorerne giver deres samtykke til, at det sker frivilligt.
Det bør ikke være tilladt at befrugte æg alene med det formål, at de bliver brugt til stamcelleforskning.
Æg skal kun befrugtes med det formål at bringe børn til verden.
Naturligvis er der dermed sket et skred, men jeg mener bestemt ikke, at vi af den grund skal acceptere skræmmebilledet og glidebaneargumentet om, at dette baner vejen for klonede mennesker om et øjeblik.
Det er ikke diskussionens kerne.
Diskussionens kerne er, at de fosteranlæg, som alligevel destrueres, vil kunne benyttes til videre forskning.
Desuden vil det have overordentlig stor betydning for andre mennesker.
Diskussionens kerne er, at stamcelleforskning potentielt kan være med til at redde menneskeliv.
På den baggrund vil Det Radikale Venstre støtte, at der gives tilladelse til stamcelleforskning, og derfor er vi med på forslaget til vedtagelse sammen med SF.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-11-28:
»Mennesket blev menneske i kærlighed, gjort i elskov, ja, det blev vi dog.«
Sådan sang Liva Weel i Poul Henningsens vise om livets allerførste begyndelse i en revytekst i Dagmarrevyen i det år, hvor jeg blev født, og det er meget længe siden.
Dengang blev alle mennesker til ved en undfangelse i en kvindes krop, og de færreste havde nok fantasi til at forestille sig, at det nogen sinde kunne blive anderledes.
Det er der derimod i spørgsmålet om forskning i embryonale stamceller, en forskning, der forventes at kunne give indsigt i de tidligste trin i menneskets udvikling, f.eks. viden om, hvad der går galt, når svære misdannelser udvikles.
Men forskning i embryonale stamceller forventes også at lede frem imod helt nye behandlingsmetoder, bl.a. for alvorlige sygdomme som Parkinsons syge og visse typer sukkersyge.
De spørgsmål, der skal tages stilling til i hele dette problemkompleks, er bestemt ikke lette.
Der findes ikke noget svar, der er mere rigtigt end andre, og jeg tror, at hver eneste af os er i oprigtig tvivl om, hvor langt vi skal gå, hvor mange og hvor store bidder vi skal tage af frugterne fra kundskabens træ. Vi har fået et fantastisk godt grundlag for vores overvejelser i form af rapporten fra Genteknologiudvalget og i Det Etiske Råds stillingtagen til Genteknologiudvalgets spørgsmål om regulering af forskning i og anvendelse af stamceller.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for, at der lægges op til en offentlig debat om emnerne, og at der bliver afholdt en høring først i det nye år.
Vi har ikke som gruppe, og jeg har ikke som ordfører taget stilling til alle de forskellige spørgsmål, der rejses.
Men jeg vil gerne komme med nogle af de overvejelser, jeg vil gøre mig frem til den dag, hvor jeg bliver nødt til at tage stilling. Noget af det helt centrale er, om man kan tillægge fosteranlægget, altså det befrugtede æg, status af liv i betydningen menneskeligt liv.
Har det krav på beskyttelse, beskyttelse imod hvad?
I dag er det beskyttet imod at blive brugt til grundforskning, men ikke imod at blive kasseret og smidt væk, hvis det er tilovers.
Skal forældre, altså det par, der har leveret henholdsvis ægget og sædcellen, give deres samtykke til, at det, der kunne være blevet til deres barn, må bruges til forskning?
Jeg kan ikke under nogen omstændigheder acceptere, at et æg udtages af en kvinde og befrugtes alene med det formål, at der skal kunne udtages stamceller af det til forskning.
Når et menneskeæg befrugtes, skal hensigten være, at der skal komme et barn ud af det.
Derimod ser jeg ikke nogen etiske problemer i forskning og behandling, der bruger stamceller, som ikke er embryonale.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-28:
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om det er et principielt problem for Dansk Folkeparti, at der eksisterer overskydende æg, at der bliver frembragt overskydende æg, om Dansk Folkeparti accepterer den nuværende lov, der faktisk giver mulighed for, at der produceres overskydende æg.
Eller vil Dansk Folkeparti eventuelt være villig til at stemme for et forslag, som Kristeligt Folkeparti kommer med engang i fremtiden, og som vi er kommet med tidligere, om, at der kun må produceres de æg, som man vil bruge til opsætning i livmoderen, så der ikke i fremtiden opstår de her spørgsmål, de her vanskelige situationer og dilemmaer?
Birthe Skaarup (DF), 2002-11-28:
Ja, det er de, hvis de bliver brugt, men vi siger jo netop, at hvis de bliver destrueret, bliver de jo ikke brugt, og så er det, vi kan bruge dem til denne forskning, som er så vigtig.
Der er denne afvejning: Skal vi forske og udvikle og hjælpe syge mennesker?
Det mener vi i Dansk Folkeparti, det synes vi er en god idé.
Fosteranlæggene bliver jo alligevel destrueret, og så kan de jo ikke blive til menneskeliv.
Så med hensyn til fru Sophie Hæstorp Andersens spørgsmål om import af stamlinje osv. Vi skal jo have en yderligere debat om det.
Det er jo her, vi skal have klarlagt de her ting omkring stamcellelinjen, for det er jo også her, der er problemer.
Det er jo også derfor, vi tilslutter os og er medforslagsstiller til dette forslag til vedtagelse.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-11-28:
Jeg må indrømme, at lige nu er jeg ikke helt klar over logikken hos hverken Dansk Folkeparti eller Kristeligt Folkeparti vedrørende forskning og import af stamcellelinjer i Danmark.
Er det korrekt forstået, at Dansk Folkeparti ønsker, at det skal være tilladt at forske på stamceller fra befrugtede æg i Danmark, men at det skal forbydes at importere f.eks. svenske stamcellelinjer, der jo ikke kan udvikles til et barn, fordi det er linjer fra en stamcelle, der relaterer sig til en bestemt type væv, f.eks. muskelvæv og levervæv, så det ikke kan gå den anden vej?
I dag er det faktisk forbudt at forske på befrugtede æg, men man kunne vel godt anlægge et synspunkt a la det, vi har om dyreforsøg.
I dag har vi en lang række kosmetiske produkter, der er udviklet på baggrund af forsøg, der er foretaget på dyr, samtidig med at vi tager afstand fra yderligere dyreforsøg.
Er det ikke lidt af den samme etiske problemstilling?
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-28:
Fru Birthe Skaarup siger, at hullet i loven skal lukkes, og det tolker jeg på den måde, at danske forskere også skal have lov til at forske i embryonale stamceller, og at man skal have lov til at udtage celler fra fosteranlæg i Danmark.
Men er fru Birthe Skaarup ikke enig i, at fosteranlæg og embryonale stamceller er menneskeligt liv?
Er fru Birthe Skaarup ikke enig i, at det er menneskeligt liv, og at menneskeligt liv skal respekteres?
Jeg forstod ikke helt klart på fru Birthe Skaarup, om Dansk Folkeparti er åben over for import af embryonale stamceller fra andre lande. Jeg hørte også fru Birthe Skaarup tale om, at embryonale stamceller kan meget mere end voksne stamceller, men er fru Birthe Skaarup klar over, at forskerne er meget, meget uenige på det område? Jeg har netop i dag fået en artikel fra et naturvidenskabeligt magasin, der hedder »Nature«, hvor to forskere behandler spørgsmålet.
Den ene forsker hævder, at det kun er voksne stamceller, der duer, mens den anden forsker hævder, at det kun er embryonale stamceller, men begge hævder, at de har ret.
Forskerne er altså meget, meget uenige på dette område, og mener fru Birthe Skaarup så ikke, det er bedre, at vi fremmer den forskning, som vi alle sammen er enige om duer? Fru Birthe Skaarup siger, at man skal åbne for forskning, men mener fru Birthe Skaarup ikke, at det gør vi netop ved at fremme forskningen vedrørende voksne stamceller?
Birthe Skaarup (DF), 2002-11-28:
Ja, jeg slutter nu.
Vi er glade for, at vi har fået debatten i dag, og vi har tilsluttet os det forslag til vedtagelse, som er fremsat af regeringen og Socialdemokratiet.
Til fru Tove Videbæk: Jamen det er jo det, der gør det så vanskeligt, når man får en reagensglasbefrugtning.
Man er jo ikke klar over, hvor mange æg, hvor meget sæd der skal bruges.
Det aner man jo ikke.
Man kan jo få flere forsøg nu, og det er derfor, vi har nedfrysningstiden på 2 år.
Jeg ved ikke, hvordan det var gået, hvis vi havde fået den nedfrysningstid på 4 år, som også var til debat her i Folketinget på et tidspunkt.
Men det er jo det, der er ganske principielt for os.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-28:
Hr. Naser Khader siger, at man i Det Radikale Venstre ikke accepterer glidebaneargumentet.
I Kristeligt Folkeparti mener vi ellers, at vi i øjeblikket har adskillige glidebaner på det teknologiske og på det etiske område, bl.a. også her.
Er hr. Naser Khader klar over, at den forsker, som skabte fåret Dolly, for nogle få dage siden i England har søgt om at få lov til at forsøge at forske med menneskelige æg?
Og ved hr. Naser Khader også, at man siger, at der bliver født et klonet barn om nogle ganske få måneder?
Når hr. Naser Khader taler om glidebaner, mener hr. Naser Khader så ikke, at glidebaneargumentet faktisk er rimelig reelt?
Hanne Severinsen (V), 2002-11-28:
Til fru Margrete Auken: Vi har sandelig også absolutte etiske grænser.
Nu nåede jeg ikke i min tale at komme ind på de uhyrligheder, man hører om, f.eks. en italiensk læge, der en gang imellem påstår, at nu har han fået skabt en klon, som vil blive født.
Vi har den absolutte grænse, at reproduktiv kloning skal være forbudt, og at vi skal arbejde for et verdensomspændende forbud i FN-regi, sådan at vi ikke ser det her.
Og vi siger selvfølgelig ikke nå til, at ting foregår i udlandet.
ikke at tage den i brug
Vi har netop fulgt den debat, der har været i England, hvor man siger, at den forskning, der godt kan foregå på æggene i øjeblikket med henblik på fertilitet, også må foregå, hvis det er et spørgsmål om alvorlige sygdomme.
Det synes jeg der er sund fornuft i, og det hørte jeg egentlig også fru Margrete Auken sige.
Og til fru Tove Videbæk: Nej, vi sparker netop ikke til hjørnespark.
Vi siger, at nu skal processen slutte med en beslutning.
Men det er syv ret komplicerede spørgsmål.
Nogle af dem er nemmere at besvare end andre.
Der er også spørgsmål om importerede celler.
Dem er vi ikke afklaret på.
Så jeg vil ikke stå her og sige, at sådan er Venstres beslutning på det område.
Jeg tror, det er vigtigt, at man siger, at nu skal beslutningen træffes, for så bliver der faktisk også taget en debat.
Vi har i flere år sagt, at nu må man se at tage debatten, og debatten har selvfølgelig også kørt
rundtomkring, men nu er det en debat, med henblik på at der også skal træffes en beslutning.