runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-01-12:
Jeg er enig med ministeren i, at dankortet er en fordel for banker, for butikker og også for forbrugere.
Og ministeren bekræfter også, at det er M039S33213397subh.fm Page 3364 Monday, February 14, 2005 12:24 PM meget udbredt og vel også unikt udbredt i Danmark.
Men når vi har denne her unikke situation, kan ministeren så ikke finde det interessant, at vi også får bankernes oplysninger om, hvad deres omkostninger ved det er?
Og samtidig: Hvad er der rent faktisk sparet i rationalisering ved at indføre det her på bankside, på butiksside?
Er ministeren ikke interesseret i at få de tal frem?
Det, jeg må sige, er jo, at den foreløbige undersøgelse, som Konkurrencestyrelsen har afleveret til mig, viste, at omkostningerne var større end det, der kom ind.
Det har jeg sagt at jeg gerne vil have et spadestik dybere.
Det var netop det, jeg tilkendegav over for de partier, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne, Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti, i går, at vi går i gang med at grave et spadestik dybere på denne her omkostningsside.
Jeg har også sagt, at vi vil have Konkurrencestyrelsen til at se på, om der er aftaler, som der er nogle der har antydet der skulle være, i detailhandelen om, at det blot skal overvæltes på forbrugeren, at det ikke er et konkurrenceparameter, om der er aftaler mellem bankerne om, at man blot tager det beløb, der nu er maksimalt jf. den aftale, man indgik med detailhandelen og Forbrugerrådet.
Det er jo nogle af de elementer, som vi nu går ind og undersøger, og som vi kommer tilbage til.
Og skal jeg forstå det sådan, hvad jeg håber, at det vil være et præcist krav til bankerne om at få en undersøgelse, som efterfølgende kan tåle en revision på de to områder, som lige præcis er omkostningsbaggrunden og rationaliseringen, som også har været i det kort her?
Det er det, den vil undersøge.
Det er den undersøgelse, som jeg håber på at kunne levere jf. de meldinger, jeg har fået fra Konkurrencestyrelsen, allerede omkring den 1. marts.
Jeg kan sige om det med effektiviseringsomkostningerne, at det jo er effektiviseringer, der er både i detailhandelen og i bankerne.
Det her er en aftale, der er indgået private parter imellem, fordi vi alle sammen er enige om, at dankortet er unikt, og derfor er tilkendegivelsen fra mig i går, at vi skal have det her til at fungere så hurtigt som muligt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-01-12:
Kan ministeren bekræfte, at denne her aftale er så bred, at den er monopollignende?
I denne situation er der en aftale bag, som har givet mulighed for at tage et maksimumsbeløb på 50 øre, og vi har så set, at hele rammen er blevet udnyttet.
Den aftale går så frem til 2010, hvor det gives frit.
Hvad er ministeren parat til at gøre for at styre det her monopol, når ministeren ikke er parat til at gå det skridt længere, nemlig en direkte statslig styring?
Hvad er ministerens idé om at styre det her monopol, og hvordan kan det gøres?
Det er baggrunden for, at jeg i sidste uge har sat Konkurrencestyrelsen på.
Det var det, vi talte om for blot lidt siden, at grave et spadestik dybere og samtidig konstatere, om der, som nogle har antydet, er indgået en aftale om, at detailhandelen overvælter det hele, om der er indgået aftale bankerne imellem om, at vi tager de 50 øre.
Det er jo det, jeg har sat Konkurrencestyrelsen i gang med, og Konkurrencestyrelsen melder tilbage om det den 1. marts.
Tak for en del af svaret.
Ministeren svarede ikke på, hvad der skal ske efter 2010.
Den aftale, der er nu, går frem til 2010.
Hvad vil der ske derefter, og hvordan skal det styres?
Ønsker man, at bankerne skal komme med deres egne betalingskort?
En aftale udløber jo, og der har vi valgt 2010, eller rettere sagt det var det, parterne var enige om.
Line Barfod (EL), 2005-01-12:
Man kan sige, at det er godt, at den her regering ikke var ved magten dengang for 1.000 år siden, da man indførte møntvæsenet.
Så kunne det være, at man også dengang havde sagt, at nej, man skulle ikke begynde på det her med at have én mønt.
Det var bedre, at man fortsat brugte guld af forskellig slags, som forskellige smede kunne tjene penge på at lave i forskellige udformninger.
Nogle gange er man nødt til at erkende, at verden udvikler sig, og i dag har verden altså udviklet sig sådan, at vi har et betalingskort.
Der har vi i Danmark været så forudseende og så heldige, at vi er i den unikke situation at have ét kort, som er et monopol.
Der er vores forslag, at det monopol skal vi sikre ikke bliver brugt til at trække en masse penge ud af folk til nogle banker, der i forvejen har milliardoverskud, som ikke ser sig for gode til at opkræve gebyrer på indsamlinger osv., og som med Jyllands-Postens ord er så kreative til gebyropkrævning, at tidligere tiders skatteministre er rene dilettanter i sammenligning.
Vi vil nu genfremsætte vores beslutningsforslag fra 2002 om at lade Nationalbanken udstede dankortet, på samme måde som den udsteder sedler, og så håber jeg, at regeringen i mellemtiden vil overveje, om ikke man kunne tage og følge en lille smule med tiden og ikke gå helt tilbage til dengang, hvor man skulle gå rundt med M039S33213397subh.fm Page 3368 Monday, February 14, 2005 12:24 PM
Hermed sluttede spørgsmålet.
Forhandlingen genoptoges
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Ja, jeg synes bestemt, det er vigtigt at besøge steder, hvor danske soldater befinder sig.
Jeg har selv i sin tid deltaget på ture i Bosnien osv., så det er ikke på den måde et ønske om ikke at deltage.
Men jeg foretrækker meget, hvis jeg skal deltage, at deltage i ture, der viser kompleksiteten af det land, man besøger.
Jeg hørte det næsten, som om hr. Søren Krarup ville tegne et rosenrødt billede af situationen i Irak.
Jeg ved ikke, om det er rigtigt forstået, at det efter hr. Søren Krarups opfattelse er sådan, at situationen i Irak sådan er harmonisk, og at alt foregår pænt og ordentligt.
I så fald tror jeg, at hr. Søren Krarup har brug for en langt, langt større tur rundt i Irak for at få et billede af, hvordan situationen i virkeligheden er.
Men selvfølgelig er situationen yderst forskellig fra det ene område af Irak til det andet, og det er jo en kendt sag, at de danske soldater befinder sig i et af de områder i Irak, hvor problemerne, hvor konflikterne er færrest.
Men det giver da ikke noget som helst retvisende billede at tage det som et udtryk for, hvordan situationen er i Irak, hvor drabene, hvor kaoset, hvor vildskaben, hvor uhyrlighederne stiger dag for dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
For det første vil jeg gerne sige, at regeringen ingen som helst interesse har i, at den undersøgelse tager længere tid end højst nødvendigt, og jeg kan ikke få det til, at det så først skulle blive efter sommerferien.
Det, jeg har fået oplyst, er 4-5 måneder, og det er i hvert fald en færdiggørelse af undersøgelsen inden sommerferien.
Det vil også være min klare forventning og mit klare ønske at det er sådan.
Dernæst vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg synes, det er meget naturligt, at det nu er Udenrigsministeriet, der har stået for koordinationen af det her, som sørger for at få samlet erfaringerne sammen i fællesskab med de parter, der har været involveret: andre offentlige myndigheder, private aktører på området og de nødstedte, der har været berørt af det her.
Det skal også være en undersøgelse af, hvordan samarbejdet har fungeret ud af landet, i de nordiske lande og andre lande.
Og så synes jeg, at når den undersøgelse foreligger, så kan hr. Søren Søndergaard tage stilling til, om han synes, den er god nok.
Søren Krarup (DF), 2005-01-12:
Jeg takker for hr. Søvndals tiltro til, at jeg havde haft mulighed for at øve sjælesorg i Abu Ghraibfængslet – det havde sikkert også været rigtigt.
Men det korte af det lange er, at ved at være i Irak – i mit tilfælde var det i Basraprovinsen, og det er også en del af Irak, der dog siger noget om situationen – får man faktisk en viden om det, man så meget gerne vil tale om i bl.a. SF.
Og derfor må jeg tilstå, at det undrer mig noget.
Jeg får nu at vide, at hr. Villy Søvndal har haft tre muligheder for at komme til Irak, og mærkværdigvis har han i alle tre tilfælde været forhindret.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Det er jo dejligt, når et medlem af Folketinget stiller et spørgsmål, som vedkommende derefter selv besvarer.
Hr. Søren Krarup indledte med at spørge, om Villy Søvndal havde været der, og endte så med at konstatere, at det havde han ikke.
Og jeg kan afsløre, at det er helt rigtigt.
Villy Søvndal deltog ikke i rejsen til Irak, fordi han ikke kunne af grunde, som jeg antager at jeg ikke skal redegøre for over for Dansk Folkeparti.
Men i øvrigt vil jeg godt sige, at jeg så godt, da jeg jo forstår, at man har besøgt Irak, vil høre Dansk Folkepartis vurdering af, hvordan situationen var i de meget belastede områder, f.eks. i Falluja.
Søren Krarup (DF), 2005-01-12:
Jeg vil godt stille hr. Villy Søvndal et næsten personligt spørgsmål.
Det bygger på min egen oplevelse af at være i Irak i oktober måned, hvor jeg M039S33213397subh.fm Page 3327 Monday, February 14, 2005 12:24 PM synes, det var utrolig oplysende at se situationen, fordi man blev klar over, at den var helt anderledes hverdagsagtig og rolig, i forhold til hvad man så beskrevet i aviserne.
Derfor vil jeg spørge hr. Villy Søvndal, i anledning af at hr. Villy Søvndal jo ustandselig er oprørt over tilstanden i Irak og situationen dernede: Har hr. Villy Søvndal selv været i Irak?
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Jeg tror ikke, at hr. Ulrik Kragh hørte min ordførertale, eller også valgte han ikke at ville høre den.
Hr. Ulrik Kragh ved vel bedre end nogen, at SF altid har taget afstand fra terror mod civilbefolkninger i enhver form – i enhver form.
Jeg vil godt sige det meget tydeligt: Der er efter SF’s opfattelse intet, der noget som helst sted i verden begrunder at tage uskyldige børns, kvinders, voksnes, gamles liv i en eller anden politisk sag.
Det synspunkt har SF altid stået for, det synspunkt vil SF vedblive med at stå for.
Men når man så vurderer, hvem der i dag udgør modstanden i Irak, så tror jeg, den udgøres af tre grupper.
Den udgøres af nogle religiøse fanatikere, formentlig i størrelsesordenen ca. 1.000, hvis man tror på amerikanernes gæt om, hvor mange der er kommet ind i Irak; så udgøres den af nogle gamle Saddamkredse, der ikke vil give afkald på deres magt.
Men så udgøres den ifølge Forsvarets Efterretningstjenestes rapport af en stadig bredere forankret modstand i lokalbefolkningen plus mennesker, der øver blodhævn som hævn for, at deres familiemedlemmer er blevet dræbt.
Det er den sidste del af billedet, som vel er det for alvor foruroligende, det er det, der giver en bred, folkelig modstand i den nuværende situation.
Line Barfod (EL), 2005-01-12:
Jeg kan forstå, at ministeren er helt enig i, at succesen bygger på, at der er ét kort med så stor udbredelse.
Man kunne også sige det på en anden måde: Vi har et monopol med dankortet.
Vi har et monopol, der er så stort, at bankerne, der i øjeblikket ejer kortet, har kunnet fastsætte gebyrerne, som de vil, kan skovle penge ind ud over alt det, de allerede har sparet på at nedlægge filialer osv., og hvor vi har kunnet se ministeren pænt gå hen til bankdirektørerne og spørge, om de ikke godt ville lade være med at opkræve bankgebyrerne, og da bankdirektør Straarup så havde sagt nej, så måtte ministeren sige, at der alligevel ikke kunne ske noget.
Er ministeren også enig i, at det er en beskrivelse af situationen i dag, at vi har et kort, som er et monopol, men som man altså lader en bankdirektør bestemme over, og som ministeren bare forsigtigt kan gå hen og spørge, om bankdirektøren ikke nok vil være sød at ophæve gebyret, hvorefter ministeren kommer tilbage igen og siger: Nej, desværre, bankdirektøren ville ikke gøre det, som jeg sådan pænt spurgte om han ikke nok ville?
Enhedslisten har jo glimret ved sit fravær, da ansvarlige partier vedtog den lovgivning, der var nødvendig som baggrund for et forlig mellem Forbrugerrådet, detailhandelen og bankerne.
Hvad var så årsagen til, at den aftale blev indgået?
Det var jo netop, at bankerne var begyndt at markedsføre deres egne betalingskort.
Det vidste vi godt alle sammen.
Når jeg rettede henvendelse i går, så var det jo netop, fordi der har været nogle børnesygdomme – hvis der er tid til at forklare det, kan jeg også forklare, hvor de ligger henne, nemlig at bankerne ønskede at suspendere aftalen.
Men jeg kan altså ikke suspendere det, der er dansk lov, og dansk lov er jo netop, at forliget har givet mulighed for det, der er sket.
Ulrik Kragh (V), 2005-01-12:
: Mener hr. Villy Søvndal, at uretfærdighed kan begrunde og retfærdiggøre terror, der går ud over helt almindelige irakiske mennesker, der ønsker at deltage i og skabe et frit og demokratisk Irak, bl.a. ved at melde sig til at være en del af politistyrkerne, som er under demokratisk kontrol?
Er det den form for aktivisme, som hr. Villy Søvndal synes er retfærdig og kan begrunde?
Med det syn synes jeg egentlig, at SF bevæger sig ud i en situation, hvor SF understøtter og accepterer terroren som virkemiddel i stedet for at sige, som statsministeren meget rigtigt sagde, at terroren er et virkemiddel, vi ikke vil ligge under for, men derimod et, vi skal værne os imod for at sikre vores frihed og demokrati.
Hvis det er sådan, at SF virkelig mener det, så tror jeg, der i fremtiden vil blive sat et stort spørgsmålstegn, om ikke endnu større spørgsmålstegn, end der allerede bliver i dag, ved SF’s dømmekraft, når det gælder bekæmpelse af terrorisme.
Nu holdt SF’s ordfører jo et sædvanligt malerisk indlæg af en karakter, hvor man kan blive i tvivl om, hvorvidt de overhovedet fra SF’s side har nogen svar på, hvad vi egentlig skulle gøre i den situation, vi står i.
Når vi ser den vurdering, som Forsvarets Efterretningstjeneste gav i forbindelse med forlængelsen af det sidste mandat, var vurderingen, at den gruppe i Irak, som ønsker at destabilisere tingene og skaber den terror, som vi diskuterer i dag, udgør 1-2 pct., og så er der nogle, der støtter det.
Men der må man spørge sig selv og især spørge SF: Skal de 1-2 pct. have lov til med terrorens virkemidler at ødelægge det for de øvrige 22 millioner mennesker i Irak?
Eller skal man M039S33213397subh.fm Page 3326
Monday, February 14, 2005 12:24 PM lade det irakiske folk, de 22 millioner mennesker, med den støtte, som vi kan give via at have de danske soldater til at være der, og som jeg kunne forstå at SF’s forslag til vedtagelse siger vi skal trække ud, i stikken og sige: Vi er ligeglade med, at der er nogle, der bruger terroren som virkemiddel?
Line Barfod (EL), 2005-01-12:
Men her må jeg jo sige, at jeg er fuldstændig enig.
Vi har jo et unikt betalingssystem, dankortet, der er meget udbredt, og det vidner om, at danskerne også har taget kortet til sig; det har været en stor fordel for alle.
Når jeg siger alle, så er det både forbrugerne og detailhandlerne, og det er også bankerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Jeg må tage kraftigt afstand fra en påstand om, at regeringen skulle foretage magtfordrejning, hvis det var det, der lå i hr. Aage Frandsens indlæg her.
Jeg må tage kraftigt afstand fra en sådan påstand.
men det var måske i virkeligheden heller ikke det, hr. Aage Frandsen sagde.
Må jeg så sige om det her: Jeg synes, det er vigtigt, at der er fuld åbenhed om hele det her område, og for at sikre fuldstændig åbenhed på området vil jeg tage initiativ til, at der udarbejdes retningslinjer om, at ministeriernes hjemmesider indeholder oplysninger om bestyrelser, råd, nævn, udvalg m.v., herunder oplysninger om udpegninger, således at det er fuldstændig åbent og fuldstændig klart for alle, hvem der er udpeget til hvad.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2005-01-12:
Man kan jo prøve på at gøre det på den måde.
Det kan godt være, det ikke lykkes.
Hvad var det så, statsministeren som oppositionsleder mente kunne begrunde en beskyldning mod den daværende regering, som jeg ellers ikke skal tage i forsvar?
Det er bare det: Hvad var det for nogle ting, som kunne berettige til ordene vennetjeneste, kammerateri og magtfordrejning?
Det var beskyldningen mod den daværende regerings praksis.
Hvad var det for nogle eksempler, der var?
Sådan som jeg ser det, er der en praksis for, at regeringer har en tilbøjelighed til at synes, at deres egne partifæller er bedre end de andres.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at det altid kan være sådan, men man kan jo være så selvsikker, at man synes, at ens egne og dem, man er politisk enig med, altid er de klogeste.
Jeg er ikke sikker på, det altid holder, men det er en praksis, som jeg har set anvendt tidligere.
Det synes jeg at statsministeren skal have lejlighed til at uddybe for Folketinget, for det var jo stærke ord, statsministeren som oppositionsleder anvendte den 5. juni 2001 med ord som vennetjeneste og kammerateri og det, der var endnu værre i den forbindelse: magtfordrejning – det er jo en meget alvorlig beskyldning.
»Hvordan vil statsministeren forklare sammenhængen mellem statsministerens udtalelser som oppositionsleder om kammerateri, vennetjenester, magtfordrejning og magtarrogance i sin grundlovstale i 2001 og den praksis, som den nuværende regering og dens ministre anvender ved udnævnelse til bestyrelser m.v.?
M039S33213397subh.fm Page 3359 Monday, February 14, 2005 12:24 PM Skriftlig begrundelse
I sin grundlovstale 2001 udtalte Venstres formand og leder af den daværende opposition, Anders Fogh Rasmussen, bl.a. om Socialdemokraterne, at »de baserer magten på kammerateri, vennetjenester og magtfordrejning«, og at den daværende regerings ministre led af en »magtarrogance« uden sidestykke.
Af finansministerens svar på spørgsmål nr. S 2803-07 i folketingsåret 2003-04 til spørgeren og af artikler i Information den 28., 29. og 30. december 2004 fremgår det, at den nuværende regering ved udpegning til bestyrelser m.v. åbenbart benytter sig af en metode, som den daværende oppositionsleder Anders Fogh Rasmussen kritiserede den daværende regering og specielt Socialdemokraterne for at benytte sig af.
Efter spørgerens opfattelse er der en klar modsætning mellem det, som den nuværende statsminister tillader som leder af regeringen, og det, som han som leder af den daværende opposition kritiserede den daværende regering og dens ministre for.
Men spørgeren kan naturligvis ikke udelukke, at statsministeren har en god og logisk forklaring på denne modsætning.
En sådan forklaring har spørgeren endnu ikke set.
Derfor forekommer det spørgeren relevant, at statsministeren får mulighed for over for Folketinget at forklare sig, hvorefter Folketinget og offentligheden kan vurdere, om statsministeren har en god og logisk forklaring, eller om forklaringen er, at man siger et som opposition og gør noget andet som regering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Jeg ved ærlig talt ikke, hvad det er, hr. Søren Søndergaard er ude på,
men jeg aner en tone af, at der sådan skulle være noget lusket i den her sag, altså en antydning af, at folk ikke har gjort deres bedste i den her situation, og jeg må sige, at det tager jeg klart afstand fra.
Jeg tror, at alle involverede virkelig har gjort alt, hvad de kunne, virkelig har gjort deres bedste, men det har jo været en så usædvanlig katastrofesituation, at det er helt naturligt, at man oven på den prøver at drage alle de erfaringer, man kan, i samarbejde med alle de parter, der har været involveret i det her.
Og der tror jeg, at jeg kan forsikre hr. Søren Søndergaard, at med så mange, der bliver inddraget i at kortlægge og vurdere forløbet, vil alt altså komme på bordet; det tror jeg at hr. Søren Søndergaard kan være fuldstændig rolig for.
To ting.
Den første er, at jeg ikke føler nogen trang til at føje yderligere til den tale, jeg holdt i 2001 ikke som statsminister, men som oppositionsleder.
Jeg synes, den står klart og tydeligt for sig selv og ikke behøver yderligere kommentarer.
Den anden, og jeg vil gerne understrege det, er, at det, der er regeringens klare udgangspunkt for udpegninger til forskellige hverv, er de pågældendes faglige og personlige kvalifikationer i forhold til den stilling, der skal besættes.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Det, som vi gerne vil sikre, er jo også, at der drages erfaringer af det her, for at man får det bedst tænkelige forløb, hvis det ulykkelige skulle ske, at der igen sker en tilsvarende naturkatastrofe, så vi øjeblikkeligt er så godt klædt på, som overhovedet muligt.
For at man kan indhøste de erfaringer, er det jo nødvendigt, at man får noteret de ting, der er sket, mens det stadig væk huskes klart.
Og så er jeg da sikker på, at en sådan uvildig undersøgelse kan gennemføres overordentlig nænsomt over for de løbende arbejdsopgaver.
Det er selvfølgelig nødvendigt at ansætte dygtige folk til at lave den, det er jeg enig med statsministeren i, men jeg synes ikke, statsministerens argument holder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Det viser jo bare, at hr. Keld Albrechtsen ikke har tænkt det her ordentligt igennem.
Skulle vi nu sætte, at vi fulgte hr. Keld Albrechtsens råd om at lade sådan en eller anden undersøgelsesgruppe uden for Udenrigsministeriet undersøge alt det her, hvordan skulle de så undersøge det?
Det hjælper da ikke noget, at man sætter nogle uden for ministeriet til at undersøge det, for de skal have fat i dem i ministeriet og alle andre involverede parter for at undersøge det.
Det ville blive et frygteligt bureaukrati og dyrt, og man får ikke noget ud af det.
Jeg synes, det er tankevækkende, at et par juridiske eksperter ved nogle af vores universiteter her for nylig udtalte, at de syntes, den her måde at gribe det an på, som regeringen har foreslået, er den rigtige.
Og så kan hr. Keld Albrechtsen jo lave alle de undersøgelser, han vil, hvis han ikke er tilfreds med den evalueringsrapport, der kommer ud af det.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Statsministeren understreger, at alle har gjort deres bedste, og det tror jeg også på man har gjort udeomkring og i ministeriet osv., men det kan jo være, at man ikke har været godt nok forberedt på det, der skete.
Det kan være, der er ministre, der har forsømt at få vedtaget beredskabsplaner.
Der er i hvert fald oplysninger i pressen om, at der kom forslag om, at der skulle laves beredskabsplaner allerede for et par år siden, men at udenrigsministeren havde afvist det.
Derfor synes jeg, at der er god grund til, at nogle andre kigger på det.
Det må da også være M039S33213397subh.fm Page 3358
Monday, February 14, 2005 12:24 PM i statsministerens og udenrigsministerens egen interesse, at de erfaringer, der kan gøres, bliver draget.
Så siger statsministeren, at Udenrigsministeriet egentlig har dårlig tid til at lave det på nuværende tidspunkt.
Det har jeg respekt for, for der er ting, der skal gøres.
Det er jo i virkeligheden det, statsministeren siger, at Udenrigsministeriet faktisk ikke har tid til det, og det er da endnu et stærkt argument for, at nogle andre så bliver sat på det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Det forslag eller den betragtning, som hr. Søren Søndergaard her fremkommer med, mener jeg da helt, helt naturligt skal inddrages i den her evaluering.
Det er da et spørgsmål, alle må stille sig, og det går jeg da også ud fra vil blive bedømt af alle de parter, der skal være involveret i det her: Er der en anden og bedre måde, man kan stille kriseberedskabet op på i Danmark?
Det synes jeg sådan set er det centrale formål med den her evaluering.
Men helt ærligt, det behøver man altså ikke stille et dyrt og bekosteligt apparat op for at undersøge.
Der synes jeg faktisk, at det er meget bedre, at man netop sætter de parter, som har været direkte involveret, til at evaluere forløbet, give deres bedømmelse af det.
Jeg tror, det giver det bedste resultat.