runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-09:
Ja, så fik vi igen en af de der upræcise, vattede, runde, men bagved ondskabsfulde bemærkninger fra hr. Ulrik Kragh.
Det er beskrivelsen af det der med walkie-talkier.
Ja, en gammel nyhed.
Før var det fløjter, skal jeg lige fortælle
den historisk interesserede.
Men, og nu kommer spørgsmålet: Har hr. Kragh noget som helst bevis for eller viden om, om det er en christianit, der fløjter eller taler i radioen, eller om det er en af snylterne?
Og jeg vil godt udvide spørgsmålet: Er det egentlig hr. Ulrik Kraghs opfattelse, at den samlede population i det egentlige Christiania skal undgælde for de synder, der måtte blive begået af andre, f.eks. i Pusher Street?
Er det ikke meget tæt ved at ligne den situation, vi oplevede, da et andet parti end Ulrik Kraghs, det skal jeg skynde mig at sige, havde et forslag om, at hvis en ung begik kriminalitet, skulle også bedstemoderen ud?
Altså er vi ikke ved at komme
Ulrik Kragh (V), 2002-04-09:
Jeg tror, hr. Morten Helveg Petersen må indrømme, at den regering, som hans parti var med i før valget, har udvist en sløsethed i forhold til at få lovgivningen opretholdt på Christiania, som gør, at han måske også kunne finde anledning til, at man fik nogle ting præciseret.
Det har Dansk Folkepartis forespørgsel skabt mulighed for.
Det synes jeg er udmærket, og jeg vil sige det på den måde, at det er ingen skade til, at man på Christiania efter den her forespørgsel ved, at vi mener det alvorligt.
Til fru Line Barfod
med hensyn til kollektiv afstraffelse eller noget i den stil, der ligger i fru Line
Barfods spørgsmål: Jeg kan konstatere, at politiets arbejdsindsats på Christiania er overordentlig vanskelig
Det skyldes ikke enkeltpersoners måde at håndtere tingene på, men det skyldes den måde, som hele Christiania organiserer sig på.
Må jeg have lov at gøre fru Line Barfod opmærksom på, at når man kører ind ad Torvegade, står der folk med walkie-talkier, når man kommer hen til hovedindgangen, står der folk med walkie-talkier, når man kommer op i Operaen, går folk rundt med walkie-talkier, således at de kan være i kontakt med hinanden.
Jeg kan kun spørge om én ting: Hvad er formålet med, at man kan være i kontakt med hinanden?
Hvad er formålet med, at man står og holder øje?
Er det ikke for at modarbejde politiets arbejdsvilkår?
Ja, jeg kan kun spørge.
Men fru Line Barfod har måske ikke noget problem med, at man modarbejder politiets arbejdsindsats generelt for hele Christiania?
Med hensyn til hr. Villy Søvndal var det jo mit udgangspunkt, at vi anerkender den lovgivning, der er i dag, vi anerkender det arbejde, der er igangsat, og at det foregår ad samarbejdets vej, men samtidig med det skal vi også gøre opmærksom på, at det er slut med langmodigheden, som forsvarsministeren sagde.
Nu skal man på Christiania vide, det er alvor.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-09:
Det var egentlig forsvarsministerens udtalelser, der bragte mig herop, og jeg håber, at Venstres ordfører i givet fald kan svare på mit spørgsmål.
Ellers vil forsvarsministeren forhåbentlig vende tilbage.
Hvis Folketinget skal give rygdækning for, at man kan tage nogle instrumenter og nogle sanktioner i anvendelse, så kunne Folketinget jo i princippet ikke lave andet end at vedtage forslag til vedtagelse, hvor vi bekræfter, at en minister har beføjelser på sit område.
Hvis det er det, der skal være gældende for, hvilke vedtagelser vi vedtager i Folketinget, så nytter det jo ikke noget bare at forlænge Folketingets arbejdssæson lidt ind i juni.
Så kunne vi jo fortsætte fra nu og til oktober med at vedtage, at vi kan tage de instrumenter i anvendelse, som vi egentlig allerede har rådighed over.
Derfor må spørgsmålet til Venstres ordfører være: Er det ikke en smule overflødigt, i forhold til, at vi allerede i dag kan skride ind og bør skride ind?
Line Barfod (EL), 2002-04-09:
Hr. Ulrik Kragh talte om, at når noget er ulovligt, skal politiet selvfølgelig prøve at bekæmpe det.
Det er vi jo ikke uenige om.
Det, mit spørgsmål gik på, var: Hvis det, at nogle har begået en ulovlighed, hvis det, at nogle har haft store mængder hash liggende, kan bruges som argument for, at der er et helt boligkvarter, der skal straffes, er det altså en anden måde at forholde sig på. Jeg vil så gerne høre, om den opfattelse også skal gælde andre boligkvarterer, hvor der måtte finde store ulovligheder sted.
Jeg har f.eks. ikke hørt nogen foreslå, at hele befolkningen i Farum skulle straffes for de ulovligheder, der måtte være begået der.
Og så vil jeg gerne høre, om ikke man tror, at hashmarkedet, hvis det forsvinder fra Christiania, fordi der bliver sat yderligere massiv politiindsats ind, bare vil flytte et andet sted hen, ligesom der jo også var et hashmarked, før der kom et hashmarked på Christiania.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-09:
Det synes jeg er interessant.
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-09:
Jeg tror, det kan være nyttigt at klargøre, når nu flere efterlyser, hvad formålet er med den vedtagelse, som hr. Dalgaard har fremlagt, og som jeg forstår bliver tiltrådt fra i hvert fald Venstres side. Jeg synes, jeg gjorde mig umage med at redegøre for, at der siden 1996 ikke er blevet skredet ind overhovedet ved anvendelse af Christianialovens magtmidler.
Nu opfordrer forslaget til vedtagelse regeringen til at lovliggøre, eventuelt ved anvendelse af magtmidler. Jeg forstår forslagsstillerne sådan, at man gerne vil have en tilkendegivelse fra de nuværende partier i Folketinget: Har jeg som forsvarsminister rygdækning?
Er man enig med mig i, at de magtmidler skal bruges? Og hvis ikke det hjælper, hvis ikke politiet kan styre forholdene, så forstår jeg sidste del af vedtagelsen sådan, at så må det tages op til drøftelse, om Christianialoven skal ophæves totalt. Det er da klar tale.
Det er - sådan har jeg forstået det - forslagsstillernes og Venstres ordførers holdning.
Den deler regeringen.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-09:
Tak for svaret igen.
Jeg synes, klarheden breder sig, jo længere tid vi diskuterer.
Nu har vi fået redegjort for de magtmidler, der er i forhold til ulovlig bebyggelse.
De eksisterer, og man kan tage dem i anvendelse.
Folketinget behøver ikke specielt at forholde sig til, at politiet skal gå i gang.
Politiet kan gå i gang og har de fulde beføjelser til at bekæmpe kriminalitet, uanset om Folketinget giver dem tilladelse til det eller ej.
Så er der vel kun en ting tilbage, og det er, i hvor høj grad der er nogle, der har brug for at vise muskler i denne sag.
Her vil jeg godt henvise til, at christianitterne har lavet en telefonhotline til at løse problemerne.
De har tidligere vist, de, som forsvarsministeren betegnede som de positive dele af Christiania, at de vil være med til at løse problemer.
Mit spørgsmål er så bare: Hvordan tror man, man kommer længst?
Tror man, man kommer længst, hvis man udskriger hele Christiania til et problem, eller tror man, man når længst med den samarbejdslinje, der betyder, at man knytter an til de positive dele af Christiania, der også godt vil bo et sted, som er fri af den hårde stofhandel, som er fri af den hårde kriminalitet, og som lever op til reglerne om ikke at bygge ulovligt?
Jeg er ikke i tvivl.
Ulrik Kragh (V), 2002-04-09:
Hr. Villy Søvndal siger, at jeg spilder Folketingets tid.
Dertil vil jeg sige, det ikke er mig, der har rejst denne forespørgselsdebat.
Så derfor vil jeg bede om, at man retter det spørgsmål til den rette ordfører.
Med hensyn til politiindsatsen: Der er mulighed for, at politiet kan gøre en indsats.
Det bliver der gjort, og det var det, som jeg roste.
Til Enhedslistens ordfører: Det er jo en pudsig argumentation.
Jeg går ud fra, at også Enhedslisten mener, at lov er lov og lov skal holdes.
At man nu bruger argumentationen med, at hashen så bare vil flytte andre steder hen, svarer nogenlunde til at sige, at hvis man nu lader være at lovgive om, at man kun må have knive af en vis længde, og hvis man går rundt med dem, vil der blive flere knivoverfald eller lignende, eller hvis man fjerner hastighedsgrænserne på motorvejene, vil der også blive flere dødsulykker. Man har vedtaget nogle love, og de love skal overholdes.
Og de love har nogle bevæggrunde.
Vi har en lov i Danmark, der siger, at hash er ulovlig, og derfor skal vi selvfølgelig gøre en indsats for at undgå ulovlig handel med hash.
Derfor vil vi selvfølgelig holde fast i det.
Med hensyn til hr. Morten Helveg Petersen vil jeg gerne tage fat i den sidste pind i vedtagelsen.
Den sidste pind er et hint til Christiania om, at man diskvalificerer sig selv til en særlig lovgivning, som er gældende for Christiania i dag, hvis det er sådan, at man ikke lever op til den del af aftalen, som vedrører egne rettigheder, og den del af aftalen, som vedrører, at man selv lever op til det, man er forpligtet til.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-09:
Jeg skal blot kvittere for Venstres ordførers meget klare svar med hensyn til, at vi i dag har beføjelser, vi har et arsenal - undskyld udtrykket - af beføjelser, der gør, at vi kan skride ind over for ulovligheder
Jeg synes, det var meget nyttigt at få klargjort fra start i debatten, at en eventuel lovgivning, hvis noget sådant måtte udarte, ikke har grundlag i det eksisterende, forstået på den led at vi allerede i dag kan skride ind, bør skride ind over for ulovligheder.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører må selvfølgelig være: Hvad er det for en lov, man skal ændre?
- Nej, det kan jeg nu godt svare på selv.
Men hvad skulle indholdet af en lovændring i givet fald gå ud på, når man allerede i dag har de instrumenter til rådighed, som man bør have til rådighed?
Line Barfod (EL), 2002-04-09:
Jeg kunne forstå, at det for Venstres ordfører var et særskilt argument, at der er fundet store mængder hash på Christiania med jævne mellemrum.
Betyder det, at hvis der i områder rundt om i landet bliver fundet store mængder hash, skal Folketinget ind og debattere, om der skal sættes en særskilt politistyrke ind her, og om der skal tages særlige forhold i brug?
Og så vil jeg gerne høre: Hvis nu man så lukkede hashmarkedet på Christiania, hvis det lykkedes at få stoppet alt hashsalg på Christiania, tror Venstres ordfører så ikke, at hashsalget ville flytte et andet sted hen?
Og hvis nu hashsalget så f.eks. begynder at finde sted i større omfang i Vedbæk eller Gentofte eller andre steder, hvor der er en del, der bruger hash, skal politiet så sættes ind for at rydde de områder?
Ulrik Kragh (V), 2002-04-09:
Så får vi også lige chancen for at runde den med Vesterbro og Jomfru Ane Gade.
Men der er den væsentlige forskel, at for Christiania er der lavet en særlig lov med særlige vilkår
for, hvordan tingene foregår på Christiania.
Det, den vedtagelse, som vi diskuterer i dag i forhold til forespørgselsdebatten, redegør for, er, at vi forlanger, at der bliver ordentlige, tålelige arbejdsvilkår, og hvis de ordentlige, tålelige arbejdsvilkår ikke kommer til veje, skal man fra Christianias side ikke kunne forvente, at den særlovgivning ikke vil blive taget op til revision.
Det er da et fair krav, og det er den væsentlige forskel på de to øvrige steder, der blev nævnt.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-09:
Tak for svaret fra hr. Ulrik Kragh, som jeg synes bidrog til meget klarhed, nemlig at arsenalet er til rådighed til at rydde huse væk, som er opført ulovligt.
Alt andet ville altså også være underligt af Venstres ordfører, efter at forsvarsministeren lige har redegjort for, at han faktisk har anvendt arsenalet.
Det andet vigtige punkt er politiindsatsen.
Selvfølgelig er det politiets omgave at bekæmpe kriminalitet, og jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Er det ikke det, uanset om Folketinget har sagt, at det er det?
Skal Folketinget virkelig ind og dirigere politiindsatsen på et bestemt niveau i bestemte områder? Så synes jeg, at det sidste var en ren bekendelse, nemlig at hensigten med det her er at lave en vedtagelse, hvor vi roser forsvarsministeren.
Jeg kan godt forstå, at man altid kan have et særligt behov som partikammerat for det, men skal vi virkelig spilde Folketingets tid på det?
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-10:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-04-10:
»Hvordan vil ministeren sikre, at de patienter, der har valgt at benytte det frie sygehusvalg, kan få genoptræning, når de forlader operationsstuen?«
Jeg vil først stille spørgsmålet: Hvordan vil ministeren sikre, at de patienter, der har valgt at benytte det frie sygehusvalg, kan få genoptræning, når de forlader operationsstuen?
Det vil jeg godt begrunde med, at patienter, der har benyttet sig af det frie sygehusvalg, fordi de havde daglige smerter og ønskede hurtig operation, desværre har fået den kedelige oplevelse, at de ikke kunne få genoptræning efter udskrivning fra hospitalet.
Efter loven skal det behandlende sygehus tilrettelægge en genoptræning for patienten, mens hjemamtet har pligt til at sørge for, at patienten genoptrænes.
Alt er flot på papiret, men det virker ikke i praksis, da det opererende sygehus ikke kan tilrettelægge genoptræning i et fremmed amt.
For patienterne har det desværre den konsekvens, at de enten ikke kan få tilbudt genoptræning eller får et stop i genoptræningen, som for at opnå det bedste resultat bør starte direkte efter operationen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-10:
Må jeg ikke først helt indledningsvis slå fast, at den individuelle ret til genoptræning er helt den samme, uanset om patienterne benytter det frie sygehusvalg eller ej.
Sådan er det.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at jeg ikke kan acceptere påstande om, at det skulle være alt for svært for amterne at tilrettelægge genoptræning for fritvalgspatienter.
Nu må al den her snak med at fremstille borgernes frie valg som ødelæggende for al planlægning simpelt hen høre op.
Det er en påstand, som hører en for længst svunden tid til.
Sagen er jo den, at Folketinget sidste år besluttede, at patienter, der har et lægefagligt behov for genoptræning, skal have en plan for genoptræning i forbindelse med udskrivning, og at planen skal udarbejdes af det sygehus, der har behandlet patienten.
Hvis en patient, der bliver behandlet i et andet amt, altså en såkaldt fritvalgspatient, ønsker at få genoptræningen i sit eget amt, betyder det selvfølgelig, at det behandlende sygehus, hvor patienten udskrives fra, må kontakte det relevante sygehus i patientens eget hjemamt, så der kan aftales et fornuftigt, sammenhængende forløb for patienten.
Hvis patienten derimod ønsker at få den genoptræning, der falder i direkte og naturlig forlængelse af behandlingen, i det behandlende amt, ja, så skal den selvfølgelig ydes dér.
Mere kompliceret er det faktisk ikke.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne anerkende, at der rundtomkring i landet i amterne - med skiftende kadence og engagement, men dog alligevel - arbejdes fornuftigt og konstruktivt med at forbedre indsatsen, herunder samarbejdet på genoptræningsområdet; et arbejde, som lovændringen sidste år var med til at sætte ekstra skub i.
Det er også det, der er vejen frem: samarbejde mellem amtskommune og primærkommune i hjemamterne, mellem amtskommunerne for så vidt angår fritvalgspatienterne.
Reglerne er altså på plads.
Nu gælder det om, at sygehusene bliver endnu bedre til at tage ansvaret for, at patienterne oplever sammenhængende forløb.
Der er i hvert fald én ting, der må stå krystalklart, og det er, at det frie sygehusvalg er kommet for at blive.
Jeg har da også med glæde noteret mig, at spørgerens eget parti her i Folketingssalen har stemt for den lovgivning, der yderligere udvider det frie sygehusvalg pr. 1. juli.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-04-10:
Jeg vil da godt sige til ministeren, at det får vi jo ikke flere genoptræningspladser ved.
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg var ordfører for mit parti, da vi stemte for, også for de 1,5 mia. kr. til sygehusvæsenet.
Men jeg spurgte også ministeren, om der var afsat penge til genoptræning.
Når nu der ikke skal være - og det ligger helt i tråd med Socialdemokratiets politik - ventelister ved operationer, så spurgte jeg: Er der afsat penge til netop genoptræningen?
Og det blev der sagt ja til.
Derfor ønsker jeg at høre: Hvad er det helt reelt, ministeren vil gøre?
Ellers kan vi jo se om 1 måned, at så er det måske status quo, og så står vi bare her og siger, jamen vi må ringe til amterne igen.
Jeg bliver nødt til at have noget håndfast og noget helt konkret.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-10:
Jeg kan ikke anerkende, at det skulle være det politiske signal.
Hvis det var det politiske signal, var det i øvrigt et politisk signal, som både spørgerens og mit eget parti jo har sendt sammen, al den stund vi har haft den glæde, at den lovgivning, som regeringen har lagt frem i Folketingssalen, som styrker det frie patientvalg pr. 1. juli, har nydt opbakning fra et meget stort flertal i Folketinget inklusive spørgerens eget parti. Da jeg ikke selv har lyst til at sende den slags signaler, har jeg jo heller ingen grund til at tro, at spørgerens parti skulle have lyst til at sende sådanne signaler, så det er ikke signalet.
Hvis man skulle sige det lidt hårdt, er det måske sådan, at den pågældende kontorchef i Amtsrådsforeningen sender det politiske signal, at man gerne vil problematisere det frie sygehusvalg.
Det vil jeg ikke acceptere.
Hvis man skal sende et hårdt politisk signal, er det, at vi har et frit sygehusvalg i Danmark; det har vi haft en årrække; det er kommet for at blive; det er yderligere blevet styrket med den lovgivning, Folketinget har vedtaget.
Det må landets amter rette sig ind efter. Det er hverken spørgeren eller mig, der driver landets sygehuse, vi driver sygehuspolitikken.
Den er lysende klar, og derfor er der ingen undskyldning overhovedet.
Hvis jeg skulle gøre noget operativt, skulle det jo være at kopiere en telefonnummerliste med telefonnumrene på samtlige landets sygehuse og så rundsende den til landets amter.
Det er nu ikke et operativt initiativ, jeg har tænkt mig at tage, for jeg føler mig egentlig betrygget ved, at amterne i forvejen kender telefonnumrene på hinandens sygehuse.
Mere kompliceret er det faktisk ikke.
Karen J. Klint (S), 2002-04-10:
Når ministeren nu siger, at der sendes nogle politiske signaler, kan jeg være meget enig med ministeren i, at det politiske signal er, at vi ønsker, at amterne skal samarbejde på tværs af amtsgrænserne, vi ønsker, at patienterne har et meget friere sygehusvalg, end man har, hvis der er nogle økonomiske barrierer imellem behandling og patient.
Hvordan kan vi så gå fra, at hvis ikke det er politikerne, der sender de her signaler, er det åbenbart det administrative niveau eller måske endda det faglige niveau, der er med til at lave nogle mytedannelser på forhånd?
Men det er jo ministeren, der skal implementere den nye lovgivning, så hvilke tiltag har ministeren til at fjerne den frygt, der ligger i det administrative niveau, for, at de kan få tingene til at hænge sammen, at de har tid til at servicere patienterne, så genoptræning ligger i fornuftig forlængelse af operation?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-10:
Nu kan man jo diskutere, om det er mig, der skal implementere loven, jeg har måske snarere en opfattelse af, at det er amterne, der skal implementere loven.
Det er et udtryk for, at nogle har revideret deres synspunkter efter valget, og det har jeg glædet mig over.
Dermed har vi jo så skabt nogle rammer, og nu er det op til amterne at implementere dem, og derfor er der også ressourcer.
Den genoptræning, der falder i direkte forlængelse af et operativt indgreb, er jo så at sige en integreret del af selve behandlingen, som dækkes ind via den takstfinansiering, som er hele mekanismen bag fordelingen af de 1,5 mia. kr.
Så der er ressourcer til at ruste op, nu handler det sådan set bare om at bruge dem.
Og jeg anerkender altså ikke, at vi i et moderne samfund, hvor vi har elektroniske kommunikationsmidler, og hvor telefonen for længst er opfundet, skal opleve, at der er patienter, der ud fra systemgrænser forhindres i at få den behandling, de har krav på. Der er en klar forpligtelse for de amter, der behandler patienter, også udenamtspatienter, til, at de skal behandle dem efter de samme retningslinjer, som man behandler hjemamtets egne patienter efter.
Derfor kan det behandlende amt, som jo afregnes via bopælsamtet, ikke undslå sig for at give den genoptræning, der er nødvendig.
Det er lige så lysende klart, at hvis patienten har et ønske om at lade sig behandle i det ene amt for efterfølgende at vende hjem til sit eget amt for at få den genoptræning, der er nødvendig, kan patientens eget bopælsamt, hvor vedkommende i øvrigt betaler sin skat, ikke undslå sig for at give den behandling. Sådan er det, sådan er reglerne, de er lysende klare, og jeg tror, at det står klart, om ikke før så efter denne spørgetid, at det ved Amtsrådsforeningen og landets sygehusejere godt.
Hvis jeg senere bliver i tvivl om, hvorvidt budskabet skulle være trængt ind, vil jeg selvfølgelig på passende sted og ved passende lejlighed gentage det over for landets sygehusejere.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Dér er forsvarsministeren og jeg jo meget enige om, at vi ikke vil se den type symbolik, og derfor kan det overraske, at det ophidser forsvarsministeren relativt meget, når man rejser spørgsmålet om, hvordan vi undgår det fremover.
I virkeligheden burde forsvarsministeren vel være taknemlig for, at vi arbejder på det samme projekt. I øvrigt har vi i SF og Venstre historisk været langt mere enige, end Dansk Folkeparti og Venstre har været.
Dansk Folkeparti har jo stemt imod de missioner i Eksjugoslavien, hvor vi har sendt soldater ud, af grunde, som Dansk Folkeparti formentlig bedre kan argumentere for, end jeg kan.
Derfor forekommer det mig altså underligt, at forsvarsministeren pludselig har fået den stærke åndelige tilknytning til Dansk Folkeparti, som tilfældet er her i dag.
Det er jeg helt uforstående over for.
Karen J. Klint (S), 2002-04-10:
Jeg vil takke ministeren for svaret, men af hensyn til de lidt tungnemme, der måske er i systemerne rundtomkring, synes
Hvis man har et samlesæt af behandlinger, kan man få en andel af de 1,5 mia., men man kan måske ikke få en todelt andel, og det var måske rart at få afklaret her.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-04-10:
Jeg vil da godt takke ministeren, og så vil jeg sige, at vi er fuldstændig enige.
Men den genoptræning, der skal foregå efter operationen, kommer jo ikke til at foregå blot ved at sige, at det ønsker vi fra regeringens side.
Jeg vil godt vide, hvad ministeren agter at gøre, for at
det bliver efterlevet.
Det, der rent faktisk sker i dag, er alt andet lige, at danskerne ikke kan benytte sig af det frie valg, for det er faktisk pengepungen, der afgør det.
Det vil sige, at mange skal købe sig til fysiurgisk behandling, for ellers skal de vente op til 5-6 måneder, og så er det jo ligesom lidt irrelevant med denne her operation.
Jeg vil godt spørge, om ministeren er enig med Peder Ring, kontorchef i Amtsrådsforeningen, som på Amtsrådsforeningens delegeretmøde i Kolding udtrykte følgende: »Hvis man skal sige det hårdt, er det politiske signal, at det er vigtigere at producere nogle flere hofter end at få patienterne til at gå.«
Det mener jeg også er noget hårdt, som det er citeret her, men det er vel ikke det, regeringen mener.
Jeg vil godt vide: Hvad er udspillet fra regeringens side?
Hvad er udspillet fra ministerens side?
Men det er det jo ikke gjort ved.
Jeg vil godt høre ministeren: Hvad vil ministeren helt reelt gøre ved det her problem?
Når nu ministeren spørger, om Socialdemokratiet ligesom har skiftet standpunkt og går ind for private hospitaler,
Man må vel tro så meget på sin egen sag, når det bliver givet til det offentlige, at det offentlige også kan indfri de ønsker, man har, og derfor er det ikke nødvendigt med privathospitaler.
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-10:
Jeg vil runde min besvarelse af med at sige: Hvis det drejer sig om at nærme sig nogen, så føler jeg mig betydelig mere tryg som forsvarsminister ved Dansk Folkeparti end ved hr. Søvndal med den holdning, han har til dansk forsvar, det er helt rigtigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.