runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Her er jeg endnu en gang i den situation, jeg kun kan beklage, at jeg ikke har haft spørgeren til konfirmandundervisning, så han havde kunnet forstå lidt af, hvad kristendom er.
Jeg bliver altid så rørt over ordet, udtrykket en overbevist kristen.
Kristen bliver man ved at blive døbt.
Det er Vorherre, der siger til det lille barn eller til den voksne: Nu er du mit eget kære barn.
Det er ikke den døbtes egen fortjeneste.
Derfor er der heller ikke i forbindelse med det at være kristen tale om, at der er opstillet en bestemt moral, som skulle være den særligt kristelige.
Det er en fuldstændig misforståelse.
Vi er alle lige for Gud, det er Jesu forkyndelse, men det er for Gud.
Det, som er den grundlæggende misforståelse i det spørgsmål, er jo, at denne lighed for Gud skal gøres politisk-social, og at der altså skal komme en politik eller ideologi ud af det.
Det er grundlæggende forkert, og jeg kan kun beklage, at hr. Eigil Andersen ikke har gået til præst hos mig.
Selvfølgelig er omkostningerne de samme.
Men jeg synes, at det var ganske tankevækkende, hvad fru Irene Simonsen gjorde opmærksom på den der indlysende sandhed, at starthjælp altså er det samme som SU.
Det vil sige, det er den samme økonomiske grund, vi giver vores egne studerende at leve på.
Hele den der ynkelighedskampagne giver jeg ikke 2 øre for.
Hvor kan man ellers komme til noget land og blive forsørget på den måde?
Det er noget, som selvfølgelig også, hvis vi ikke holder det på et trods alt lavere niveau end en direkte kontanthjælp, bidrager til at skabe den folkevandring, som i øvrigt karakteriserer tiden.
Jeg vil lige benytte lejligheden til at sige, at når vi er kommet til at være med til at bestemme dagsordenen, på trods af at vi igennem 20 år er blevet forfulgt af alle medier med alle sprogets værste udtryk, er det, fordi vi havde ret.
Vi sagde faktisk den sandhed, der systematisk blev undertrykt fra den politiske korrektheds, fra kulturradikalismens side.
Men vi havde ret, og nu kan det ikke skjules.
Må jeg så lige sige, at selvfølgelig skal folk, der er asylansøgere og ikke har fået opholdstilladelse, ikke kunne komme ud på arbejdsmarkedet.
Arbejdsmarkedet kan man komme på, når man altså er berettiget til at være i Danmark.
Når man har været der 7 år, kan man altså også komme på kontanthjælp.
Men indtil da må man være og skal man være på starthjælp.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Ja, jeg må jo indrømme, at jeg er væsentligt mere inde i rapporten om starthjælp, end jeg er både i De Ti Bud og i Luthers Katekismus.
Men det er også derfor, at jeg anholder påstanden uden at beskylde nogen for at lyve, og nu siger hr. Søren Krarup jo også, at han ikke har læst rapporten.
Det er jo nok forklaringen på misforståelsen, for det er jo blevet afklaret, at misforståelsen måske også skyldes, at pressen har udlagt det sådan.
Begge ministre, der er ansvarlige for det her område, nemlig dels beskæftigelsesministeren, dels integrationsministeren har givet mig ret i, at de her tal ikke viser noget om, hvor mange der er kommet i arbejde.
Jeg citerede før integrationsministeren.
14 dage senere bekræftede beskæftigelsesministeren, at sådan hænger det sammen, man ville gerne have haft tallene, men har dem ikke.
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Først med hensyn til det politisk korrekte: Det glæder mig, at hr. Kamal Qureshi siger, at Dansk Folkeparti repræsenterer eliten.
Det synes jeg er fuldstændig rigtigt.
Her er der både sammenhæng og tankekraft i det, der siges.
Desværre er den magt, vi sammen med regeringen har fået siden 2001, jo endnu ikke så udbredt, at vi også virkelig dirigerer den offentlige mening.
Jeg håber det.
Jeg synes også, det går den rigtige vej.
Men desværre er den politiske korrekthed, som jeg kalder for kulturradikalisme, stadig den toneangivende.
Men med hensyn til det andet begriber jeg ikke rigtig, hvad hr. Qureshi taler om.
Det er jo klart, at den, der har fået opholdstilladelse og dermed også har fået arbejdsmulighed, også skal arbejde.
Det er det, hele sagen drejer sig om.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
Det er hr. Søren Krarup og kompagni, der i dag M046S3931.fm Page 3982 Friday, September 16, 2005 10:38 PM sidder med den politiske magt til at definere dagsordenen i en grad, så selv en stor del af Socialdemokraterne har lagt sig på maven for hr. Søren Krarups retorik.
Jeg synes egentlig, at hr. Søren Krarup burde løfte armene i glæde over, at det sådan set i dag er ham, der er den politiske elite, og det sådan set er os andre, der i dag ikke har politisk magt.
Vi er jo enige om, at det ville være rart at få folk til at være selvforsørgende hurtigst muligt, når de kommer til Danmark, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Søren Krarup: Hvorfor er det, at Dansk Folkeparti helt konstant og kontant bliver ved med at afvise muligheden for, at asylsøgere, der kommer til Danmark, kan få lov til at arbejde?
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Jeg kan jo kun konstatere, at vi dermed må tage hul på en ny debat.
Jeg citerede som sagt på basis af de tal, jeg har fået fra ministerierne, hvoraf det fremgår, at 36 pct., der er på starthjælp, har fået arbejde, og 27 pct., der er på kontanthjælp, har fået arbejde.
Det er de tal, jeg har fået.
Hvis hr. Jørgen Arbo-Bæhr vil anfægte dem, vil jeg ikke forhindre ham i det, men det er altså en anden debat.
Det er en debat om udlægningen af rapporten, som jeg ikke i øjeblikket kan deltage i.
Så det tyder på, at den trods alt virker.
Det er forudsætningen for al lovgivningen og skal være det.
Det er det, der kommer til udtryk i, at enhver asylsøger, der får ophold her i landet, naturligvis ikke uden videre er at sammenligne med en dansk statsborger og ikke skal stilles på linje M046S3931.fm Page 3984
Friday, September 16, 2005 10:38 PM med ham.
Jeg siger, at det ikke blot er umoralsk, hvis det sker, det er diskrimination af den danske statsborger, der har været i landet, arbejdet i landet og betalt skat til landet.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
Jeg synes egentlig, at hr. Søren Krarup og kompagni i den grad har fået lov til at bestemme, hvordan dagsordenen er: Alle andre får lukket munden, når de deltager i den offentlige debat, hvis ikke de starter med at erklære sig enige med hovedforudsætningerne for det, hr. Søren Krarup og kompagni har sagt.
Det er i den grad en dagsorden, hr. Søren Krarup har sat, som simpelt hen har tabulagt alle dem, der skulle være uenige med hr. Søren Krarup.
Det, jeg her prøver at spørge om, til hr. Søren Krarups tilsyneladende uvidenhed, gælder det, at asylansøgere, der er kommet til Danmark, og som sidder og venter på deres sagsbehandling – det kan tage 1 år, det kan tage 2 år, det kan tage lang tid – ikke har ret til at arbejde, så længe de er asylansøgere.
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Krarup, hvad logikken er i, at vi i det danske samfund har personer, som skal have ydelser fra den danske stat, og som gerne vil arbejde, men som ikke må arbejde, og som Dansk Folkeparti er imod at give arbejdstilladelser til.
Hvorfor må de ikke arbejde, hvis de gerne vil arbejde?
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Det, der står tilbage, er, at starthjælpen blev indført tilbage i 2002, og at ledigheden er steget.
Hr. Søren Krarup har selv henvist til problemerne på Nørrebro.
Hvor mange år skal der gå, før hr. Søren Krarup og Dansk Folkeparti erkender, at den her starthjælp ikke fører til noget andet end netop den forskelsbehandling, som hr. Søren Krarup, i modsætning til Det Radikale Venstre og mig, finder er ganske rimelig.
Når hr. Søren Krarup nu så venligt bekræfter, at det er en forskelsbehandling, kunne hr. Søren Krarup så ikke også gøre os den tjeneste at udlægge teksten fra flygtningekonventionen, og således sige, at når der deri står, at man ikke må forskelsbehandle flygtninge i forhold til egne nationale borgere, når det kommer til den her type sociale ydelser, så overtræder starthjælpen den konvention og i øvrigt til hr. Søren Krarups fulde tilfredshed?
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Man skal overhovedet ikke undervurdere de problemer, der er på Nørrebro.
Jeg kommer selv fra Nørrebro, jeg er valgt på Nørrebro, og jeg kommer i bydelen.
Jeg var der så sent som i mandags hos en boligforening, som på skønneste vis har et boligfællesskab, har nogle gårdarealer, har nogle kulturelle aktiviteter, hvor indvandrere og danskere faktisk lever side om side – en boligforening i øvrigt lige omkring Sankt Hans Torv.
Der er andre steder på Nørrebro, hvor ting fungerer helt normalt og ordentligt, hvor almindelige mennesker, både danskere og indvandrere, går på arbejde hver eneste dag og kommer hjem, passer deres børn og passer deres ting.
Jeg synes, at det er en fuldstændig utidig og unuanceret fremstilling af en hel bydel, og jeg vil gerne spørge hr. Søren Krarup: Hvornår har hr. Søren Krarup sidst været på Nørrebro?
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Jeg er ligesom fru Jytte Andersen vokset op i København.
Jeg har også været på Nørrebro mange gange, og det er ikke ret længe siden, jeg var det.
Men hvis fru Jytte Andersen har tid et øjeblik, vil jeg sige, at jeg har dyb sympati for den holdning, der gennemstrømmer fru Jytte Andersens ord, for den er udtryk for en vilje til, at Nørrebro på en eller anden måde skal finde sig selv igen, og det har jeg dyb sympati for.
Jeg har også lige siddet og læst Lars Olsens bog om det delte Danmark.
Han er vokset op i Brønshøj, men bor på Nørrebro og udtrykker – det ved fru Jytte Andersen også – en dyb uro over det, der sker på Nørrebro.
Derfor vil jeg altså sige: Lad os, der faktisk ønsker, at Nørrebro skal blive Nørrebro, slås for, at disse elendige tilstande ikke skal få lov til virkelig at brede sig, så det ikke længere er en dansk by, altså for en by, der på ny minder om det Nørrebro, vi kender fra vores opvækst.
M046S3931.fm
Page 3985
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg fik ikke helt svar på, hvornår hr. Søren Krarup sidst havde været på Nørrebro, men det kan hr. Krarup få lejlighed til at svare på.
Det, jeg godt også vil spørge hr. Krarup om, er: Er hr. Krarup vidende om, for det er sådan set en kendsgerning, at der ikke i København er flygtninge, der er på starthjælp?
Det er jo det, forslaget her handler om, og derfor er det på alle måder utidigt at bringe København og Nørrebros problemer ind i den her debat.
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Man kan så sige, at det heldigvis ikke gælder alle steder i bydelen, og det håber jeg er sandt.
Jeg har ikke på det allerseneste været på Nørrebro, men jeg har som sagt haft min jævnlige gang i København, siden jeg var lille, og kender også Nørrebro godt.
Jeg synes nok, at den starthjælp, der jo er forsøget på at få standset den indvandring, som betyder, at menneskesmuglere har kunnet lokke folk hertil i store mængder, betyder, at det bliver vanskeliggjort, og det er det, det drejer sig om.
Der skal styr på indvandringen, der skal stilles krav til dem, der er kommet her, og det er alt sammen med til at sørge for, at situationen på Nørrebro bliver forbedret.
Det glæder mig, at fru Jytte Andersen er enig med mig, Dansk Folkeparti og regeringen i, der skal gøres noget.
Henriette Kjær (KF), 2005-06-03:
Jeg kan gøre det forholdsvis kort, for Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Vi har som en del af regeringen selv været med til at foreslå ordningen, og vi står også fuldstændig ved den.
Netop starthjælpen har præcis ligesom 24-års-reglen været genstand for mangen en diskussion, og jeg synes ikke, at der er ret meget nyt at tilføje.
Vi mener, at beslutningsforslaget overdriver eller måske direkte er misvisende i sin påstand om, at to tredjedele af alle på starthjælp eller introduktionsydelse får suppleret op ude i kommunerne, fordi de simpelt hen ikke kan leve af det.
Virkeligheden er, at de præcis ligesom kontanthjælpsmodtagere har brug for hjælp til ekstraordinære investeringer, f.eks. hvis køleskabet går i stykker, eller hvad det nu kan være.
Det korte af det lange er, at vi ønsker at bibeholde starthjælpen og derfor ikke kan støtte forslaget fra de fire partier.
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Det skal være et meget kort og konkret spørgsmål: Er De Konservative enige med resten af regeringen i, at forskellige holdninger til starthjælp er en hindring for, at man kan samarbejde om integrationen?
Henriette Kjær (KF), 2005-06-03:
Nej, det håber jeg ikke det er, for jeg mener, at præmissen er, at lovgivningen er, som den nu engang er i dag, og det, vi så skal samarbejde om, er nogle nye tiltag.
Jeg mener, at udgangspunktet er, at vi har starthjælpen, og det kan der ikke laves om på.
Det kan vi altså ikke rokke ved fra konservativ side i hvert fald.
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Et eventuelt samarbejde om oplægget »En ny chance til alle« har ikke en indbygget forudsætning om, at vi skal skrive under på, at vi elsker starthjælpen.
Vi må godt stadig væk være modstandere af starthjælpen og så have adgang til at samarbejde om andre faner i den vifte?
Henriette Kjær (KF), 2005-06-03:
Det er jo ikke nogen nyhed, at Socialdemokraterne er imod M046S3931.fm Page 3986
Friday, September 16, 2005 10:38 PM starthjælpen.
Alligevel håber jeg, vi godt kan blive enige om nogle andre tiltag, nogle andre instrumenter, der sikrer en bedre integration.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Jeg skal bare lige forstå den konservative indstilling til starthjælpen her.
Er det sådan, at man, ligesom hr. Søren Krarup betoner det, forskelsbehandler folk, der er kommet til landet for nylig, flygtninge, i forhold til danskere, og at det er det, der er det primære formål?
For så er det klart, at lovens indførelse i sig selv er en opfyldelse af formålet.
Eller er det primære formål integration på arbejdsmarkedet?
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Jeg bliver altid så bevæget, når der er nogen, der begynder at anvende De Ti Bud i polemik mod mig, og jeg kunne få lyst til at spørge hr. Jørgen Arbo-Bæhr: Hvad nummer af De Ti Bud er: Du må ikke føre falsk vidnesbyrd imod din næste?
Så vil jeg også lige sige, at jeg vil opfordre hr. Arbo-Bæhr til at prøve at læse Luthers lille Katekismus, så ville han vide, at De Ti Bud ikke er hellige bud for kristne.
Det er den jødiske lov, den er ikke hellig for os, der er kristne.
Men må jeg lige sige til selve spørgsmålet, at det, jeg citerer, er – indrømmer jeg – ministerielle udsagn.
Jeg har ikke selv læst rapporten, og jeg kan kun sige, at jeg stoler på de udsagn.
Henriette Kjær (KF), 2005-06-03:
Årsagen til, at vi Konservative synes, det er en god idé med introduktionsydelse og starthjælp, er, at vi mener, at det vil skaffe flere i job.
Vi mener simpelt hen, at det er et incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Vi har jo set, at kontanthjælpen har nogle negative virkninger, fordi den er relativt høj.
Man skal tjene mange penge, for at det kan betale sig at tage et taxajob, et avisrutejob, et gartnerijob, og det er så ideen med starthjælpen, at man skal animeres til at gå ud at tage sig et job, hvor man måske ikke kan opnå en relativt høj løn, men dog komme ud på arbejdsmarkedet, blive bedre til dansk, lære den danske kultur at kende og så selvfølgelig være selvforsørgende.
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Nu vil jeg lige sige én ting: Disse internationale konventioner er ikke grundlove i Danmark.
Vi har underskrevet dem, og vi kan slette vores underskrift.
Meget tyder på, at denne flygtningekonvention, der er fra 1951, egentlig trænger til at blive slettet, fordi den taler om tilstande, som ikke længere er realistiske.
Det var anden verdenskrigs efterslæt, mens denne folkevandringsperiode, vi lever i, siger noget ganske andet.
Så der må man nok sige, at der er grund til at begynde at overveje tingene.
Men med hensyn til forskelsbehandling siger jeg jo, at dette Ting har den ene forudsætning for sin lovgivning: at tage vare på danske statsborgeres tilstande i Danmark.
Der er og skal være forskelsbehandling af danske statsborgere og ikkedanske statsborgere.
Jeg kan ikke lade være med at sige, når nu hr. Morten Østergaard taler så bevæget om disse fattige på Nørrebro, at jeg synes, jeg læser, at disse folk, der udøver disse mafialignende handlinger, ikke ligefrem er plaget af fattigdom.
Jeg læser om, hvilke biler de kører i, jeg læser om deres adfærd til daglig, og af en eller anden grund er disse mennesker, som muligvis er på starthjælp, ikke udpræget fattige.
Så jeg synes, at hele denne rørstrømskhedskampagne er lidt utidig.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Det må skyldes uvidenhed, for det viser rapporten ikke.
Jeg kan jo citere en person, som nok må have hr. Søren Krarups tillid, nemlig integrationsministeren, som siger: Arbejdsgruppen ville gerne have haft tal for, hvor mange modtagere af introduktionsydelse der er kommet i arbejde, men det har vi desværre ikke.
Senere hen konkluderer hun – jeg citerer igen: Der er heller ingen, der har forsøgt at sætte tal på, hvor mange der er kommet i arbejde, ud fra denne her undersøgelse.
Nu er der så en enkelt undtagelse, men det forsøg er bare ikke rigtigt.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Og så længe, vi gør det, er der altså ingen konventionsstridigheder.
Den debat har vi brugt lang tid på – og lad os bare tage et par timer igen her – især i den her samling.
Det er undersøgt hele vejen igennem, og der er ingen stridigheder i forhold til konventionerne.
Og når UNHCR siger, at det er ulovligt, må det jo stå for deres egen regning.
Med hensyn til det, de siger om, at der ikke er noget rationale i det: Det er en holdning, de kan have, og den må de da gerne have for mig.
Det er en politisk holdning.
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Det kan jo næppe være diskrimination at give folk lige ret.
Hvis man har lige ret til at opholde sig i landet, har man også lige ret til at arbejde, man har faktisk samme pligt til at være selvforsørgende.
Er der forhold, der gør, at man ikke kan være selvforsørgende, så har man også lige ret til nogle forskellige ydelser alt efter den situation, man er i.
Så jeg vil gerne anholde de begreber om, at det skulle være omvendt diskrimination.
Men jeg vil da gerne understrege og også bede hr. Søren Krarup om at bekræfte, at vi faktisk har fået styr på indvandringen i Danmark.
M046S3931.fm Page 3981
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Til det sidste kan man sige, at der er Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti jo meget enige om, at skattesystemet sådan set var et godt sted at tage fat på det, men når jeg spørger, er det også, fordi det ikke er klassisk konservativ socialpolitik sådan at forarme de nederste i samfundet.
Derfor vil jeg også bare spørge: Hvis nu det viser sig, at det kan dokumenteres, at der ikke er en beskæftigelseseffekt af starthjælpen, og vel at mærke dokumenteres fra et andet sted end fra ministeriet, som har fremlagt en rapport, som man må sige metodisk nok ikke ville slippe ud fra noget universitet noget sted, hvis den dokumentation skulle blive tilvejebragt, vil De Konservative så i henhold til, at netop det, der er formålet, er at skabe integration på arbejdsmarkedet, tage sin stilling op til overvejelse?
Beskæftigelsesministeren, som jo er fra samme parti som ordføreren, gjorde meget ud af i sin indledning at afvise kritikken fra UNHCR.
Om det sker mod bedre vidende, skal jeg ikke gøre mig til dommer over, men blot bede om, at fru Irene Simonsen, som også var inde på det og henviste til ministerens redegørelse, forholder sig til, at det, som man fra UNHCR’s side anførte i forbindelse med det svar, som man i øvrigt måtte gøre store krumspring for at få ind i lovbehandlingen, var, at man ikke kan sidestille en dansker, der vender tilbage til landet, med en flygtning, der kommer til landet for første gang.
Det er ikke et rimeligt udtryk for ligebehandling, og det er derfor, UNHCR sagde: Vi sætter spørgsmålstegn ved rationalet og ved lovligheden af den bestemmelse i lovforslaget.
Jeg har lige haft den ære at være på sådan en formission, en fortrop, i forbindelse med valgobservationen i Albanien på vegne at Europarådet.
Vi kommer derned som et internationalt organ og skal se, om man dér holder et valg, som er efter internationale standarder.
Jeg er sikker på, at uanset hvor meget der måtte foregå fra nu af, og indtil det albanske valg er afsluttet, vil regeringen også efterfølgende dernede mene, at det valg, der foregik der, var fuldt og helt efter internationale standarder.
Derfor er det jo, at vi ikke blot kan tillade os at stå og afvise det
, når internationale organer M046S3931.fm Page 3974
Det ville nærmest være naturstridigt, om man gjorde det modsatte.
Derfor er det, at vi bare må holde os det helt klart, så det i hvert fald i offentligheden er helt tydeligt for enhver, at når ministeren siger, at UNHCR ikke udtalte kritik af starthjælpen, så er det ganske simpelt forkert.
Man satte netop spørgsmålstegn ved lovligheden af de regler, der handler om starthjælpen, i forbindelse med den lovrevision.
Så kan fru Irene Simonsen have den holdning, hun vil, til internationale konventioner, til UNHCR og i øvrigt til regeringen.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Jeg er da utrolig glad for, at jeg får lov til at have min egen holdning.
Tak for det.
Så kan jeg kun konstatere igen, at UNHCR har lov at have nogle politiske holdninger til nogle ting.
Dem kan vi godt gennemskue.
Det samme var gældende for Gil-Robles, da der kom en kritik fra ham i tidernes morgen.
Men tingene er jo undersøgt.
De er undersøgt til bunds.
Vi har haft de bedste jurister til at kigge på det.
Der er ingen internationale konventioner, der er brudt nogen som helst steder.
Hvor jeg dog ville se frem til det, hvis Radikale engang kunne udvikle sig så meget, at de også fik lært at snakke positivt om integration i stedet for måske at bruge al deres lobbytid ude hos internationale organisationer for at fortælle dem, hvor skrækkelig den danske regering er.
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Jeg vil gerne sige tak for, at ordføreren citerer min formand, fru Helle Thorning Schmidt, men kunne Venstres ordfører så ikke citere hende korrekt?
Jeg tror faktisk, at citatet egentlig var rigtigt nok, det blev bare brugt forkert.
Der blev sagt, at fru Helle Thorning Schmidt er enig i regeringens udlændingepolitik, og Socialdemokraterne er faktisk som gruppe enig i udlændingepolitikken, men det, vi drøfter nu, er jo integrationspolitikken, altså en anden del af udlændingepolitikken, og den har min formand ikke udtalt den samme enighed til.
Når der så prales lidt af, hvad der sker i Vejleområdet, vil jeg sige, at det er, fordi der er arbejde at få.
Så vil Venstres ordfører ikke godt fortælle os lidt om, hvad man gør i de kommuner, hvor arbejdsløsheden i forvejen er stor?
Var det ikke værd at undersøge, hvordan starthjælpen virker dér, i stedet for at undersøge det et sted, hvor der er meget stor efterspørgsel på arbejdskraft?
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Det kan jeg da sagtens give et eksempel på.
Det er rigtigt, at der er arbejde at få.
Det er der i øvrigt rigtig mange steder, det er der også i Holbæk.
Jeg kan i øvrigt belyse det ved at nævne en sag, jeg var inde i i Juelsminde Kommune, hvor der var en masse arbejde, men hvor man fra forvaltningens side syntes, det var synd for de mennesker – læg mærke til, hvad jeg siger: at det var synd for de mennesker – hvis de skulle ud at arbejde, fordi de var traumatiserede.
Og så snakker vi om noget helt andet.
Jeg synes, det er synd for de mennesker, der er traumatiserede, at de skal sidde hjemme hver eneste dag og kigge ind i den samme væg og blive mere og mere syge.
Det her handler meget om holdninger ude i kommunerne, og jeg er parat til at tage hele debatten med kommunerne og også med forvaltningsfolkene.