Niels Helveg Petersen (RV), 2000-11-02:
Jeg skal gøre ret få bemærkninger til ordførerne.
Til fru Hanne Severinsen, som spurgte til Europarådet som en FN-anerkendt regional organisation, kan jeg sige, at der jo på FN's generalforsamling blev vedtaget en opfordring til FN's generalsekretær om at se nærmere på hele dette spørgsmål, og jeg vil gerne takke fru Hanne Severinsen for det store arbejde, hun som rapportør for Europarådet har gjort i denne sag.
Den har fået et godt skub fremad.
Centralt i debatten har stået diskussionen om charteret; det er i hvert fald af hr. Keld Albrechtsen blevet gjort til det store problem.
Til det må jeg sige, at under ingen omstændigheder, uanset hvad der end sker, er der jo tale om - det mener jeg ikke engang hr. Keld Albrechtsen med sit talent, og det er stort, kan konstruere - at der er noget, der forhindrer en dansk borger i at anlægge en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Ganske uanset hvad hr. Keld Albrechtsen mener om charteret, er der jo intet som helst i den retning indeholdt i charteret.
Og lad mig gøre opmærksom på, at Europarådets Menneskerettighedsdomstols repræsentant eller observatør under udarbejdelse af charteret har udtrykt støtte til charterudkastet i den nuværende form, hvad man selvfølgelig ikke ville gøre, hvis der var nogen af den type af problemer.
Formålet med charteret er jo at synliggøre de grundlæggende rettigheder, som EU's institutioner skal respektere, synliggøre, ikke skabe nye, og det foreliggende charterudkast er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonventions bestemmelser.
Charteret skaber derfor ikke usikkerhed om den eksisterende beskyttelse af menneskerettighederne på europæisk plan.
Og som sagt, både Menneskerettighedsdomstolen og Europarådet har været repræsenteret som observatører, har deltaget aktivt i arbejdet og har udtrykt deres støtte til det foreliggende charter.
Det er selvfølgelig ikke nok for hr. Keld Albrechtsen, men sådan forholder det sig.
Til hr. Per Stig Møller vil jeg bare sige, at EU respekterer selvfølgelig Menneskerettighedsdomstolen; det er et grundlæggende princip.
Ressourcer til Domstolen er nok det vigtigste enkelttema, hvis jeg må have lov til at sige det.
Det store antal af ubehandlede sager er et stort problem.
Det er en ulykkelig forlængelse, der er sket af Domstolens behandlingstid.
Det skaber en risiko for at skuffe forventningerne hos de nye medlemsstater.
Tilliden til Domstolen kan komme til at lide skade, og det kunne have negative virkninger på menneskerettighedssituationen, f.eks. i lande som Rusland og Ukraine.
Domstolen fik sidste år bevilget 9 mio. franc til nedbringelse af sagspuklerne.
Der blev samtidig stillet krav om effektivisering, men det er ikke nok til at løse problemet.
Der er helt tydeligt behov for budgetforøgelse, ekstrapersonale og yderligere rationaliseringer i de kommende år.
Vi ser gerne en betydelig yderligere forøgelse af Domstolens ressourcer, og der er blandt de nordiske lande - og jeg tør sige på dansk initiativ - enighed om en fælles indsats for at styrke Domstolen.
Vi kan også stille personale til rådighed for Domstolen; det er noget, vi gør, og det er noget, vi fortsat kan overveje.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg godt sige, at beløbenes størrelser her er jo små. Vi taler om små beløbsstørrelser.
Problemet med, at enkeltlande påtager sig ekstraordinære bidrag, er, at det ender med, at vi skal betale hele vejen igennem, og at de andre er vældig tilfredse med, at vi påtager os opgaven.
Derfor er der ingen erstatning for, at vi presser på for at få lagt en anden politik på området i forhold til medlemslandene.
Og jeg må have lov til at sige i anledning af forslaget
Hvad angår Rusland, skal jeg bare gøre den enkelte konstatering, at Europarådets parlamentariske forsamling jo altså den 27. september vedtog en resolution og en rekommandation vedrørende Tjetjenien.
Man anerkendte, at der var sket visse fremskridt med hensyn til undersøgelser af menneskerettighedssituationen.
Man noterede det som positivt, at høringen om Tjetjenien i den russiske statsduma, hvor der også var repræsentanter for Europarådet og OSCE, havde vist en ny russisk vilje til åben kritisk debat om konflikten, og hvor også behovet for en forbedring af menneskerettighedssituationen var kommet frem.
Det er sådan situationen, men det betyder jo ikke, at Tjetjenienspørgsmålet ikke er på dagsordenen, når EU møder Rusland.
Ja, generalsekretæren har fremlagt to rapporter om mulige forbedringer af Europarådets virksomhed.
Det er nogle ganske inspirerende forslag om ændring i de institutionelle rammer.
Jeg kan nævne som eksempel, at man har til overvejelse at begrænse den absolut individuelle klageadgang, så der kun skal behandles sager af større betydning, at overlade filtreringen af sager inden antagelse til realitetsbehandling til sekretariatet, indførelse af en første instans til at afgøre spørgsmål om eventuel realitetsbehandling, forbedringer af nationale retssystemer og en række andre forslag.
Jeg håber, at der ud af generalsekretærens udspil kan komme nyttige forbedringer, som gør, at Domstolen og Europarådet bedre kan løse sine opgaver.