runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2006-01-25:
Som flere andre har nævnt, består det lovforslag, vi her behandler, af to selvstændige dele.
Den første del om den forenklede forskudsog selvangivelsesprocedure ser vi Konservative som en velkommen forenkling af de papirbunker, vi alle sammen får fra skattemyndighederne.
Det virker for os naturligt, at mennesker, der traditionelt ikke har ændringer i deres skatteforhold og derfor normalt ikke retter noget på deres selvangivelse, blot i fremtiden kan modtage en årsopgørelse.
Vi finder derfor, det er væsentligt, at man ud over tast selv-løsningen har mulighed for på gammeldags vis at indsende oplysningskortet med de ændrede skatteforhold.
Med den kombination står vi her med et forslag, der for mange vil betyde forenklinger og færre papirer, hvilket giver mere overskuelighed, og samtidig er det sikret, at vi ikke hægter nogen af i den tekniske udviklings hellige navn, og derfor kan vi støtte den del af forslaget.
Den anden del af forslaget, der giver de frivillige organisationer mulighed for at give deres bidragydere et tilbud, kan vi også støtte.
Vi håber derfor også, at det her forslag og den debat, der har været og måske også kommer i forbindelse med behandlingen af det, vil gøre flere opmærksomme på den mulighed, der er for at få skattefradrag, hvis man yder et bidrag på over 500 kr. til godkendte organisationer.
Sker det, er det jo også positivt i sig selv, da vi jo oplever, at der faktisk er mange, der ikke nødvendigvis kender til den mulighed.
Vi er klar over, at nogle organisationer finder, at de administrative byrder ved det her er for store, og netop derfor er vi også glade for, at der er tale om en frivillig ordning.
På den måde er det nemlig organisationen selv, der kan vurdere, om man vil få gavn af ordningen.
Og hvis man tror på, at man kan lokke flere bidragydere til ved at gøre vejen til fradraget nemmere, så har man mulighed for det, og tror man ikke på det, ja, så skal man naturligvis lade være at benytte sig af det.
Som sagt støtter vi også den her del af forslaget og bakker dermed op om den mulighed, det forslag nu giver til de organisationer, der har lyst til at benytte sig af det.
Mikkel Dencker (DF), 2006-01-25:
Lovforslagets formål er at forenkle kontakten mellem borgere og skattemyndighederne for et stort antal mennesker.
Det skal ifølge forslaget ske ved, at flere end nu fremover bliver fri for selvangivelsen.
Det vil blive tilfældet for folk med, kan man sige relativt ukomplicerede skatteforhold.
Regeringen lægger også op til at afskaffe udsendelsen af forskudsopgørelsen og i stedet blot oplyse borgerne om beregningsgrundlaget og henvise til, at forskudsopgørelsen kan ses på SKAT’s hjemmeside.
Alternativt vil den så kunne rekvireres i papirformat ved telefonisk henvendelse til SKAT.
Lovforslagets andet element går ud på, at indsamlingsorganisationer skal kunne foretage indberetning af de gaver og bidrag, de modtager, sådan at gaver og bidrag automatisk kan regnes ind i bidragydernes årsopgørelse.
Dermed slipper giverne for at skulle selvangive gaven, og det er såmænd en idé, vi bakker godt op om.
I Dansk Folkeparti har vi også sympati for bestræbelserne på at forenkle borgerens kontakt med skattemyndighederne, men jeg tror nok, at regeringen med forslaget om at standse udsendelsen af forskudsopgørelsen kommer nogle år for tidligt, hvis man ser på det i forhold til udbredelsen og kendskabet til it i Danmark.
Der er masser af mennesker, som lever glimrende uden at have adgang til internettet fra deres hjem, og mange har heller ikke nogen erfaring med brugen af det.
Derfor tror jeg, at mange fortsat ønsker at få en papirversion af forskudsopgørelsen tilsendt, og jeg mener i øvrigt også, at ordningen bør vendes om, sådan at det i hvert fald for en årrække endnu skal ske ved, at man får den tilsendt automatisk, og man kunne så forestille sig, at der blev lavet en ordning, hvor borgeren aktivt kunne fravælge forskudsopgørelsen og nøjes med at se den på internettet.
Der er nemlig også mange andre gode grunde til fortsat at modtage forskudsopgørelsen automatisk.
Mange borgere bruger måske modtagelsen af forskudsopgørelsen til at kontrollere, at tallene fortsat er aktuelle.
Kommer den her påmindelse ikke, vil mange måske glemme at kigge tallene efter og måske som følge af det betale for meget i skat eller senere komme ud for at få en stor efterskat.
Med andre ord tror jeg, at det er lidt for tidligt, man er fremme med forslaget om bare at afskaffe den automatiske tilsendelse af forskudsopgørelsen.
Men vi går positivt ind i arbejdet med lovforslaget.
René Skau Björnsson (S), 2006-01-25:
Jeg kunne ikke lade være med lige at bemærke her til en start, at det jo lige præcis i dag er 13 år siden, at den første Nyrupregering trådte til, og arbejdet med at forenkle forskuds- og selvangivelsesprocedurerne startede jo for alvor under Nyrupregeringerne i 1990'erne.
Hvert år blev der lavet forbedringer og forenklinger til gavn for borgerne.
Mange sveder stadig væk over selvangivelserne, men til trøst er det blevet lettere for langt flere gennem årene.
Hvis vi vedtager forslaget her, vil man ikke længere få tilsendt en selvangivelse, i stedet får man en årsopgørelse, og SKAT har for langt de fleste i forvejen de nødvendige oplysninger, så der ikke er behov for at selvangive.
Samtidig med årsopgørelsen får man så også at vide, hvilke oplysninger der er brugt til at lave forskudsopgørelsen, som man selvfølgelig kan ændre, som vi kender det i dag, pr. telefon eller på internettet, men man får ikke længere tilsendt en forskudsopgørelse.
Her kan man så – som det også bliver nævnt i et enkelt høringssvar, tror jeg det var – blive betænkelig med hensyn til de 17 pct. af den danske befolkning, der ikke har adgang til internettet.
De kan selvfølgelig bruge telefonen.
Men det vil vi gerne have belyst noget nærmere under det udvalgsarbejde, der nu skal i gang.
Vi skal i hvert fald sørge for, at der ikke er nogen, der bliver afskåret fra at få en nødvendig og ordentlig sagsbehandling.
Forslaget her skaber også en frivillig indberetningsordning for foreninger m.v. for de økonomiske gaver, de modtager.
Vi tror i Socialdemokratiet på, at det er vigtigt, at det er en frivillig ordning, og at de, der giver tilskud, selv siger god for, at det bliver indberettet.
Det er jo ikke alle, der synes, det er nødvendigt at få fradrag for det bidrag, de giver til en organisation.
Så alt i alt går vi positivt ind i udvalgsarbejdet med forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-01-25:
Som tidligere beskrevet har lovforslaget to hovedelementer.
For det første går forslaget ud på at reducere antallet af skatteblanketter, som udsendes til borgerne, således at en meget stor del af borgerne alene vil modtage én årlig henvendelse vedrørende deres skatteforhold.
For det andet går forslaget ud på at gøre det muligt for foreninger, stiftelser, institutioner m.v. at modtage gaver efter ligningslovens §§ 8 A og 12 og indberette modtagne beløb til SKAT, hvorefter disse beløb kan fortrykkes.
Det er positivt, at man fortsat har bestræbelser for at lette den administrative papirgang.
Jeg husker jo ved kildeskattens indførelse store reklamer, der viste en papirkurv, hvor man puttede selvangivelserne i.
Så godt går det ikke her næsten et halvt århundrede senere, vi har stadig væk masser af papir, og vi vil måske komme til at længes tilbage til den tidligere selvangivelse, men måske ender vi alligevel på et tidspunkt med noget, der er bedre.
Jeg er lidt betænkelig ved den frivillige ordning omkring de velgørende organisationer, som jo nemt kan ændres til et pres.
Det er jo således, at det er godt for Told og Skat, at man får afleveret oplysningerne elektronisk fra organisationerne, det letter jo selvfølgelig ligningen, men det indebærer jo også et krav til organisationerne om at oprette it-systemer, som kan gøre det muligt.
Og der er virkelig mange danskere, som ønsker at give bidrag til disse organisationer.
I en situation, hvor hver eneste krone, der bliver givet, er vigtig, når der er så mange trængende, bør man ikke indføre noget, der kræver yderligere administration.
Husk også, at det offentlige fortsat får moms af beløbene, der investeres i varer og tjenesteydelser, således at det også er et beløb, der går fra de fattige.
Der må være nogle pengebesparelser i Told og Skat, hvis det sker.
Det Radikale Venstre er for forslaget, så vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Hvis min hukommelse er korrekt, mener jeg, at vi stemte nej til den ændring, bl.a. fordi jeg personligt mener, at en beskatning på 104 pct. om året måske godt kan betegnes som værende, som man siger ude i de vestlige egne af landet, hvor jeg kommer fra, lige vel i overkanten, men jeg kan jo så forstå, at for hr. Frank Aaen er en beskatning på 104 pct. om året helt rimelig.
Til det andet spørgsmål, som måske er mere interessant og fremadrettet, må jeg blankt tilstå, at jeg ikke er bekendt med den artikel, som hr. Frank Aaen nævner om en særlig del, det er tilsyneladende noget i forbindelse med omlægning af et datterselskab, og derfor vil jeg jo bede hr. Frank Aaen om at stille spørgsmålet i udvalget i stedet for at begynde at lade mig brodere på min ringe hukommelse.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Det er svært at se de principielt tungtvejende argumenter imod at lave sådan en ordning som den her, og derfor er SF også meget positiv over for at oprette et sådant indkomstregister.
Man skal, som det også har været nævnt i debatten, selvfølgelig være opmærksom på, at man får skruet løsningerne sammen sådan, at alle borgere også i praksis kan følge med i deres egne skatteforhold, og der skal selvfølgelig være styr på datasikkerheden vedrørende det.
Men der, hvor jeg synes det afgørende spørgsmål, som skal afklares under udvalgsarbejdet, ligger,
er i økonomien vedrørende det her forslag.
Det giver selvfølgelig sig selv, at det betyder, at skattekontrollen er blevet væsentlig dårligere, i takt med at en femtedel af skattemedarbejderne er blevet fjernet.
Så det skal under udvalgsarbejdet klargøres, om der endnu en gang er tale om en skjult besparelse på skattekontrollen, sådan at de, som har lyst til at snyde i skat, får friere spil, eller om det faktisk kan lade sig gøre at gennemføre det her, så det næsten er for godt til at være sandt, nemlig sådan at selv de, der skal lave arbejdet, kan spare en frygtelig masse penge på det her.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Det, jeg sådan set har spurgt den socialdemokratiske ordfører om, eller jeg har sådan set ikke spurgt, for vi har ikke haft en dialog om det endnu, er: Hvad er det for en påstand om, at man ikke kan lukke skattehuller, samtidig med at man har skattestop?
Når vi gentagne gange tidligere har lukket skattehuller, parallelt med at vi har holdt fast i skattestoppet, hvorfor kommer man så med påstande om, at vi ikke kan lukke skattehuller?
Er det på grund af uvidenhed eller på grund af misinformation?
Men det er måske en diskussion, som det ville være decideret klogere at tage med den socialdemokratiske ordfører end med hr. Frank Aaen.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Så kan jeg jo fortsætte, hvor hr. Frank Aaen slap, for den her fremstilling af forløbet af de skattelove, der bl.a. omfattede den her mulighed for direktører til at få stillet en lystyacht til rådighed, er jo fuldstændig rigtig.
Det, der jo er interessant i den her sammenhæng, er, at ministeren i virkeligheden er enig med mig i, at hvis det var sådan, at en direktør frit kunne få stillet en lystyacht til rådighed, så var der tale om et skattehul, som skulle lukkes, også selv om Venstre dengang stemte noget helt, helt andet.
Men tak for den bekræftelse.
Så er der det her med skattehuller og skattestop.
Det, vi har sagt, er jo, at skattestoppet, sådan som regeringen har håndhævet det, jo ikke tyder på, at man kunne gå ind og lukke skattehuller.
Det er i hvert fald ikke noget, vi har set i udbredt grad.
Jeg vil bare godt kvittere for, at ministeren nu har sagt, at det er noget, der skal gøres, at man selvfølgelig kan gøre det og også vil gøre det.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Jeg skal bare bede hr. John Dyrby om at oplyse, hvor mange af de skattehulslukningsforslag, som regeringen har fremsat, Socialdemokratiet har stemt for?
Hvor mange har Socialdemokratiet stemt imod?
Hvor mange områder har Social demokratiet ikke villet lukke skattehuller på, og hvor mange forslag til lukning af huller har Socialdemokratiet fremsat, som regeringen ikke har tilsluttet sig og fremsat lovforslag om?
Hvor mange?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Nu var jeg ikke klar over, at man også fra talerstolen kunne stille spørgsmål til spørgerne hernede i salen.
Men det kan da godt være en ny udvikling, som vi skal tage op.
Jeg vil godt nævne et eksempel, det har jeg allerede gjort, nemlig eksemplet med lystyachten til en direktør.
Det var sådan, at da det forslag blev fremsat i sin tid – hr. Frank Aaen redegjorde jo for det – stemte ministerens parti imod.
Bare som eksempel.
Jeg kan ikke opregne de der tilfælde, der spørges om.
Det er vel bare at sige helt konkret, at vi selvfølgelig vil være med til at lukke skattehuller, hellere end gerne.
Ministeren refererer til en debatbog fra 2002.
Det er jo tilladt, og det er fair at udsende debatbøger, statsministeren har selv gjort det.
Sådan er det, og det skal der være plads til.
Det, vi har sagt med hensyn til ejendomsbeskatningen, har vi sagt helt konkret det sidste lange stykke tid, nemlig at vi ikke er indstillet på, at man skal hæve den del af skalaen.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Det er korrekt, at det, Socialdemokratiet har sagt i den sidste tid, er, at man ikke vil beskatte boligejere hårdere.
Det, man har sagt før, var, at man ville beskatte dem ud fra et loft, og det, man sagde før det igen, var så, at man ville beskatte dem ud fra avancen.
Det er sådan lidt spændende.
Det er lidt, ligesom man, når man er nede i Brugsen og købe mælk, skal kigge efter udløbsdatoen på letmælken, men hos Socialdemokratiet skal man kigge på udløbsdatoen på skattepolitikken.
For det er ret begrænset, hvor lang holdbarhed en socialdemokratisk skattepolitik har.
På mit spørgsmål om, hvor mange af regeringens hullukningsforslag, Socialdemokratiet ikke har villet stemme for, er svaret jo, at vi i hvert fald har gennemført ét forslag, nemlig om lukning af det hul i momsloven, der gjorde, at blade blev ført ud af landet for at slippe for momsen.
Der stemte Socialdemokratiet imod, at regeringen lukkede et skattehul.
Det er helt rigtigt, at vi ville have valgt en anden løsning end i en lang række af de lovforslag, som den tidligere regering fremsatte i sin tid.
Vi lukker skattehuller, i det omfang de bliver påvist, i den hastighed de bliver påvist, for vi vil ikke have skattehuller stående åbne.
Vi vil derimod gerne sikre, at alle betaler en korrekt skat, for det giver os den bedste mulighed for at kunne sænke skatten for alle, fordi vi sikrer, at ingen utilsigtet får mulighed for at snyde sig uden om beskatningen.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-01-25:
Skatteministeren fulgte jo ganske flot op på en stor flok spørgelystne Venstrefolk, der – i hvert fald i forbindelse med L 116 – stillede fuldstændig uvedkommende spørgsmål.
Opfatter skatteministeren det som værende et skattehul eller en omgåelse af intentionerne i dansk skattelovgivning?
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Hvis det, hr. Poul Erik Christensen hentyder til, er et spørgsmål om anpartsregler og investeringer gennem anpartsselskaber, må jeg faktisk sige, at det er min opfattelse, at der er rigtig mange af dem, der investerer, der investerer direkte efter intentionen og regelsættet i lovgivningen, nemlig hvor vi har lagt en begrænsning på antallet af personer, der kan gå sammen i anpartsselskaber, og hvor der, hvis man lever op til reglerne, også er et meget, meget nøje defineret skattemæssigt regime.
Så er vi jo netop inde på spørgsmålet: Hvad er et skattehul?
Det er faktisk det, der har været diskussionen her under hele L 116.
Er det et skattehul, hvis man er utilfreds med den måde, beskatningen foregår på, og gerne vil have hæ vet beskatningen?
Det er efter min opfattelse ikke et skattehul.
Det er et skattehul, hvis man utilsigtet og i strid med den lovgivning, der er gennemført, kan få et skattemæssigt gode.
Hvis man vil hæve beskatningen, så er det en ganske almindelig skattestigning, og det er det, som jeg tror dækker over meget af det, der bliver kaldt skattehuller i den debat, vi har haft i dag.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-01-25:
Jeg er helt klar over, at det ikke er et skattehul i retsmæssig forstand, idet der jo er et flertal i Folketinget, der har besluttet, at man vil give højt lønnede danskere den mulighed at investere.
Men skatteministeren ved jo også, at genvundne afskrivninger ikke betyder, at man dermed betaler de fulde 100 pct. af det beløb, som er den genvundne afskrivning.
Der gives en rabat.
Et eksempel: Der foretages to investeringer i to ejendomme.
Den ene er i et selskab med fradragsret i forholdet 28 pct., og jeg håber, at ministeren er enig i, at det er anderledes og væsentlig dårligere end den anden investering, hvor man tager den samme ejendom, flytter den over og køber den af en privat og dermed får et skattefradrag i forholdet 62 pct.
Det er det, jeg mener er forskellen mellem et politisk ønske om begunstigelse og ønsket om at lukke et utilsigtet skattehul.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Jeg er faktisk helt enig med hr. Poul Erik Christensen i, at her har vi et meget godt billede på, at der kan være en politik, som man er uenig i.
Jeg kan høre, at hr. Poul Erik Christensen er uenig i den gældende lovgivning.
Det er hr. Poul Erik Christensens helt legitime ret at være uenig og arbejde for at ville ændre det.
Det er også klart – sådan forstår jeg det på hr. Poul Erik Christensen – at det ikke er et skattehul, for det er fuldt ud efter reglerne; de fradrag, der gives på det her område, gives helt efter lovgivningen.
Hr. Poul Erik Christensen er bare politisk uenig.
Dermed er det ikke et skattehul.
Hvis man gennemfører et skattestop, er det jo vigtigt at holde fast i, at så kan man ikke bare hæve beskatningen, fordi man synes, at nogle er blevet beskattet for lidt og slipper for billigt.
Nej, så laver man et skattestop, hvor skatterne ikke sættes op, men tværtimod sættes ned, når der skabes et økonomisk råderum til det.
Der, hvor vi lukker hullerne, er der, hvor det er utilsigtet.
Men hr. Poul Erik Christensen peger meget klart på et område, hvor der er lavet en skattemæssig regel, og dermed er det ikke omfattet af et skattehul.
Jeg ville ønske, at Socialdemokratiet ville være lige så klare i deres præcisering af, hvad de anser for at være et skattehul, og hvad der ikke er et skattehul, som jeg kan høre den radikale ordfører er.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Dette forslag skaber mulighed for, at der kan oprettes et indkomstregister med oplysninger om borgernes indkomstforhold og arbejdsomfang.
Men det er jo også forbundet med arbejde, ja, måske ligefrem besvær for myndighederne og også for borgerne og for virksomhederne at få fremskaffet de nødvendige oplysninger.
Ved at oprette et indkomstregister som det, der her er foreslået, får vi mulighed for at få en bedre systematisering af indsamlingen af de nødvendige borgeroplysninger.
Virksomheder og offentlige myndigheder og institutioner skal indberette månedligt til det fælles register.
Myndigheder, som bruger den type oplysninger, der findes i registeret, kan derefter hente dem frem for selv at skulle søge oplysningerne hos borgerne eller virksomhederne.
Det vil selvsagt fremme myndighedernes genbrug af data.
Indkomstregisteret kan muliggøre opbygning og også udbygning af digitale løsninger, og det kan være med til at lette hverdagen for borgerne, for virksomhederne og for det offentlige.
Det bliver billigere og bedre og mere hensigtsmæssigt.
Også det vil kunne medføre en lettere og også en mere korrekt sagsbehandling.
Der er for os at se en lang række andre fordele forbundet med forslaget og oprettelsen af et indkomstregister.
Lad mig nævne, at der bliver mulighed for at afskaffe arbejdsgivernes særskilte forpligtelser i forbindelse med lønindeholdelse.
Lønindeholdelse vil kunne ske via skattekortet, som man kan gøre elektronisk, og hvor arbejdsgiverne direkte kan hente oplysninger, som er opdateret og helt aktuelle.
Indkomstregisteret vil også give det offentlige bedre muligheder for at undgå fejludbetalinger og bedre muligheder for at opdage eventuelt snyd eller socialt bedrageri.
Myndighederne vil få en hurtigere og lettere adgang til bedre, mere aktuelle og troværdige data.
Det er en stor operation at oprette sådan et register, og det skal ske sikkert og grundigt.
Vi forstår, at det, der opereres med, er, at registeret vil være implementeret den 1. januar 2008, men man skal påbegynde opbygningen både fra virksomheders og myndigheders side allerede nu.
Vi støtter forslaget fra Venstres side.
Vi synes, det er i pagt med tiden.
Det er et nyttigt instrument i samarbejdet mellem private virksomheder og det offentlige.
Vi er sikre på, at det vil kunne medføre lettelser i forbindelse med borgernes kontakt med offentlige myndigheder, i form af at man ikke skal afgive de samme oplysninger og mængder af oplysninger flere gange i forbindelse med ens sagsbehandling.
Samtidig får myndighederne en samlet opdateret og komplet indsigt i de forhold, som er nødvendige for en sags behandling.
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Undskyld, men man kan ikke melde sig, før man er helt klar over, om ordføreren har været inde på det, man gerne vil spørge om.
Og det, som jeg var interesseret i, kom ordføreren ikke ind på.
Det lyder jo besnærende, men har der ikke i partiet Venstre været en vis overvejelse over, om vi nu skal lave sådan et kontrolorgan, som det jo også er – altså et kontrolorgan, hvor vi har mulighed for at følge borgerne, jeg er lige ved at sige fra dag til dag og i masser af livets forskellige forhold, og hvor myndigheder og alle dem, der har adgang til det register, har mulighed for at få et meget komplet billede og meget detaljeret billede af den enkelte borger?
Vi er meget, meget tæt på et overvågningssamfund, hvilket giver os nogle betænkeligheder.
Er der ikke nogen etiske overvejelser, vi bør gøre os, inden vi etablerer sådan et register her, altså om vi i glæden over at have de teknologiske muligheder og glæden over, at vi kan lette arbejdet for alle, får lavet et kontrolsamfund, som vi i virkeligheden ikke bryder os om?
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt for mig at slå fast, at indførelsen, opbygningen af dette indkomstregister ikke er tænkt som og på ingen måde må udvikle sig til at være et instrument, der har til hensigt at overvåge den enkelte borger i den forstand, som hr. Frank Aaen her nævner.
Reglerne for, hvilke oplysninger borgerne og virksomhederne skal afgive til offentlige myn digheder, ændres jo ikke med etableringen af indkomstregisteret.
Det er blot opdateringen af oplysningerne, dette, at man kan hente dem ét sted, at de er samlet ét sted og er ajourførte, der er det nye og det effektive redskab.
Men det må ikke og skal ikke medføre yderligere beføjelser for myndigheder eller andre til at få indseende i personlige sager, som man ikke har en lovhjemlet adkomst til at få indsigt i.
Det må ikke være en brik i et overvågningssamfund.
Det vil vi tilse og kontrollere.
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Jeg vil bare sige, at det er noget af det, jeg tror vi kommer til at beskæftige os med også i udvalgsarbejdet.
Og det er jo sådan set det, alle vores diskussioner om registre går ud på.
Altså, vi har jo mange tilfælde, hvor ét register er tilladt her og ét register er tilladt her og et tredje dér, men hvor det ikke er tilladt at køre de tre registre sammen, fordi vi ikke vil have den overvågning af folk.
Det, det forekommer mig der sker her, er jo i virkeligheden, at man får en meget hurtig, næsten fra dag til dag, sammenkøring af mange forskellige registre og indberetninger og oplysninger.
Og jeg vil bare sige til Venstres ordfører, at jeg håber, at hvis vi kan påvise problemer af etisk karakter, problemer i spørgsmålet om, hvilken overvågning af folk vi vil tillade, så er Venstre indstillet på at foretage de ændringer, der måtte være nødvendige.