runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i, at den her sag nu handler om meget andet og meget mere end tegninger i et dagblad.
Det er rimeligt at antage, at det er langt de færreste af dem, vi i øjeblikket ser demonstrere rundtomkring og brænde flag af og brænde billeder af, angribe ambassader og stikke ild til ambassader, der overhovedet nogen sinde har set de tegninger.
Det viser jo alt om, at det her er gået langt ud over tegningerne.
Det er spørgsmål, der har langt større rækkevidde, bl.a. er det en sag, som er blevet så anspændt, som den er, fordi der er nogle, der decideret har spredt misinformation om situationen her i Danmark.
Dertil kommer, at der også er nogle ekstremistiske kræfter, der nu prøver at udnytte den her situation i en række muslimske lande til at fremme deres egen dagsorden; der er andre, som prøver at misbruge den her situation til at dække over interne stridigheder i de pågældende lande.
Så jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i, at den dagsorden her er meget bredere, og at det ikke længere handler om de tolv tegninger.
Frank Aaen (EL), 2006-02-08:
Når jeg tager fat i brevet fra ambassadørerne fra oktober sidste år, er det ikke for igen at ribbe op i diskussionen om, hvorvidt statsministeren dengang burde have taget et møde med dem i stedet for at afslå mødet.
Der nævnes som eksempler fru Louise Frevert fra Dansk Folkeparti, kulturminister Brian Mikkelsen med sine udtalelser om krig mod muslimer og så også Jyllands-Postens tegninger.
I det her brev, hvor de også advarer om, at der kan komme uroligheder i den muslimske verden, tegner de faktisk et meget bredere billede af, hvad de synes er problemet, og hvad der er årsagen til, at der kan blive uro mellem Danmark og muslimer i stor målestok.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Er det ikke korrekt at kigge på det her problem som mere end nogle tegninger i et dagblad?
»Er statsministeren enig i, at det ikke alene er Jyllands-Postens tegninger, der har udløst protester fra muslimske kredse, herunder at de 11 ambassadører i deres henvendelse den 12. oktober 2005 nævnte flere eksempler på det, de opfatter som en smædekampagne mod islam og muslimer?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Jeg synes, jeg har udtrykt mig med meget stor klarhed, idet jeg siger, at de kredse, vi kan basere os på, når vi snakker integration i det danske samfund, selvfølgelig er dem, der er indstillet på at medvirke positivt og konstruktivt til at sikre fornuftig integration i det danske samfund.
Det er da også selvklart, at når man skal vælge sine samarbejdspartnere, så er det en helt afgørende forudsætning, at man har tillid til hinanden, og at man kan stole på, hvad der bliver sagt, og hvad der bliver gjort.
Søren Espersen (DF), 2006-02-08:
Jeg vil gerne sige, at det jo netop er det med retssamfundet, vi snakker om, for der er ikke nogen, der anfægter nogens ret til at sige, hvad man vil, herunder Abu-Labans og Det Islamiske Trossamfunds.
Det er grundkravet, og det er anledningen til, at jeg siger, at det er en helt speciel situation.
I alle andre situationer med alle andre samarbejdspartnere, som regeringen eller offentlige myndigheder kunne have, ville man sige: Så slutter festen.
Vi kan jo ikke stole på, hvad du siger!
Men her lader det til, at vi ikke af statsministeren kan få en klar markering om, at Abu-Laban er irrelevant.
Det savnede jeg lidt.
Ellers siger jeg tak for besvarelsen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Nu vil jeg opfordre til, at alle med omtanke holder sig til, hvordan den faktiske tilstand nu er i et retssamfund som det danske.
Jeg anerkender og indser, at der af mange forskellige gode grunde kan være en ophedet stemning rundtomkring i lyset af alt det, vi ser, men alt, hvad vi foretager os, skal være baseret på de grundlæggende principper, der gælder for et retssamfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-02-08:
Nu er det sådan, at i den nye aftale om indfødsret har man indføjet regler om, at man skal acceptere retsstatssamfundet, man skal acceptere demokratiet som den politiske ramme for Danmark, man skal acceptere menneskerettighederne og den slags, og jeg tænker på, om ikke man kunne gøre det samme over for imamerne
Når statsministeren anerkender, at der i de kredse er store problemer med dybt fundamentalistiske personligheder, som altså ønsker en helt anden model end det, som vi ønsker for Danmark, ville det så ikke være naturligt at opstille nogenlunde samme kriterier eller krav over for de her imamer, som jo utvivlsomt spiller en meget stor rolle, måske endda som rollemodel for mange muslimer, netop for at få sorteret de imamer fra, der er ekstreme, og som ønsker at omstyrte samfundet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Og det, integrationsministeren har peget på, er, at der i hvert fald er eksempler på, at ikke alle kredse er lige optaget af det, og det må selvfølgelig spille ind i vurderingen af: Hvem kan man have et konstruktivt samarbejde med?
Men jeg har ikke mere at føje til, hvad jeg allerede har sagt om den sag.
Jeg må sige som min meget klare opfattelse, at hvis man hører og ser, hvad integrationsministeren har sagt, så har integrationsministeren ikke på nogen måde skåret alle over én kam, men netop peget på, at der rent faktisk er nogle imamer, som er blevet citeret for udtalelser, som rejser tvivl om deres positive syn på integrationen i det danske samfund.
Frank Aaen (EL), 2006-02-08:
»Hvilke initiativer vil statsministeren tage for at fremme en forsoning byggende på gensidig respekt på tværs af religiøse og etniske forskelle og følge op på nytårstalens afstandtagen fra forsøg på at dæmonisere grupper af mennesker på baggrund af deres religion eller etniske baggrund?«
Morten Messerschmidt (DF), 2006-02-08:
Når nu hr. Arbo-Bæhr rejser spørgsmålet om imamerne, og når statsministeren svarer på den måde, så kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvilke konkrete initiativer statsministeren overvejer for at få renset ud blandt imamstanden.
Det er jo velkendt, at der er en lang række af de her mennesker, som ikke anerkender menneskerettighederne, som ikke anerkender demokratiet, kønnenes ligestilling og den slags, og der tror jeg, at vi er mange, der hilser velkommen, at regeringen ikke ønsker at samarbejde med dem.
Men har statsministeren en plan for at finde disse mennesker og holde dem ude fra det politiske spil?
Det tror jeg vi er mange der vil lytte meget andægtigt til, hvis statsministeren har sådan en plan.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-08:
Nu er vi jo så alle sammen glade.
Finansministeren er glad, og vores minister her er glad, men jeg vil sige, at Socialdemokraterne ikke er helt så glade, for vi synes ikke, at det lyder helt troværdigt, at man får fjernet nogle kontrolbesøg, tager dem fra et sted til et andet, uden at det går ud over et eller andet.
Jeg synes også, det er mærkeligt, især når de dyrlæger, der kontrollerer smileyordningen siger, at den bliver udhulet.
Jeg vil gerne bede ministeren om helt konkret at forholde sig til en oplysning, der har været fremme i medierne, om, at nogle virksomheder, som på nuværende tidspunkt bliver kontrolleret to til tre gange om året, fremover kun skal kontrolleres en gang om året.
Er det, hvad der ligger i planen?
Er ytringsfriheden også her gået for vidt?
Har aviserne fyldt os med løgn og latin?
Det er virksomheder, hvor erfaringen viser, at der aldrig er noget at komme efter, at tingene fungerer, som de skal, at de altid får en glad smiley.
Der kan vi roligt nedsætte tilsynsfrekvensen, uden at det giver problemer for fødevaresikkerheden, og så kan vi bruge de ressourcer, der bliver frigjort i den forbindelse, til at sætte ind der, hvor vi synes, der kan være problemer, hvor der er risiko for problemer, hvor virksomhederne ikke altid har deres ting i orden.
Samlet set giver det jo forbrugerne en større fødevaresikkerhed, og med det håber jeg så, at ikke bare finansministeren og jeg er glade, men at også fru Mette Gjerskov er glad.
Majbrit Berlau (EL), 2006-02-08:
Det har været sagt fra talerstolen flere gange, at det her blot drejer sig om nogle tekniske ændringer.
Det er muligt, men det er nogle tekniske ændringer af en ordning, som Enhedslisten generelt er modstander af.
Det er en ordning, der skaber bedre muligheder for, at virksomheder kan købe sig ind på uddannelsesområdet.
Enhedslisten mener generelt ikke, at velfærd er et område, man skal skabe udliciteringer på, og derfor kan vi heller ikke gå ind for et forslag, der berører dette område, så vi vil stemme imod et sådant forslag.
Thomas Krog (SF), 2006-02-08:
I lighed med de andre ordførere kan jeg sige, at der er nogle tekniske ting i det her.
I SF er vi ikke så meget optaget af at øge omfanget af udlicitering.
Vi er væsentlig mere optaget af at skulle se på kvaliteten i det arbejde, også det udliciterede arbejde, som bliver udført.
Når det er sagt, vil jeg sige, at SF støtter det her forslag.
Vi synes, det er fint, at man begrænser det her momsregnskab mellem hinanden.
Vi synes også, det er fint, at man ensretter nogle regler i forhold til aktiverede.
Det her er måske et af de få lovforslag, som reelt kan give nogle enklere foranstaltninger.
Så SF støtter det.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
I Det Radikale Venstre støtter vi, at man benytter sig af udlicitering, når der er kvalitative grunde til det, men ikke, at man gør det fuldstændig automatisk.
Det var også baggrunden for, at vi støttede det forslag, som vi behandler i dag, fordi vi jo ene og alene, om man så må sige, ophæver en revisionsbestemmelse, og det skal give ensartede konkurrencevilkår, alt efter om man vil bruge en privat udbyder, eller om man selv vil løse opgaverne.
Vi kan også støtte den omlægning, der sker i forhold til aktiverede, sådan at der bliver en større enkelhed på området.
Det er i det hele taget en radikal prioritet, at tingene bliver så enkle, som det kan lade sig gøre inden for en rimelig retfærdig ramme.
Der oplever vi, at det her forslag er med til at sørge for, at tingene peger i den retning.
Der er nogle tekniske ting, som vi gerne vil have oplyst, sådan at vi er sikre på, at vi har forstået dybden i ordningen.
Kun to ting: Den ene ting er ministerens bemærkninger til PISA-undersøgelsen, hvor ministeren siger, at han håber, at PISA-undersøgelsens konstatering, for så vidt angår det kønsmæssige, vil føre til mere bevidste lærere.
Det er en sjælden, hvad skal man sige, håndsky behandling af PISA-undersøgelsens resultater.
Ellers plejer ministeren nok at være meget håndfast i sin opfølgning på PISA-undersøgelsens resultater.
Derfor vil jeg gerne have ministeren til at uddybe, hvordan han mener at PISA-undersøgelsens resultater i forhold til kønnene vil blive omsat til undervisningen.
Og så bare for at være helt klar over det vil jeg for det andet spørge, om ministeren vil bede udvalgene, der skal se på indholdet af det, ministeren kalder kulturbærende fag, om at se på kønsaspektet, eller om ministeren vil sige til dem, at det er noget, som har været taget op i Folketingssalen.
Jeg synes, der er stor forskel på, om ministeren selv lægger vægt på, at der ses på det, eller om der bare henvises til en diskussion her.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Der er som sagt tale om et meget teknisk forslag, så jeg skal også gøre det kort.
I Det Konservative Folkeparti er vi store tilhængere af udliciteringer og institutionssamarbejde, og derfor glæder vi os også over, at evalueringen af momskompensationsordningen viser, at ordningen har været en succes, og at omfanget af udliciteringer og samarbejde er steget gennem de sidste 3 år.
Vi hilser det derfor velkommen, at ordningen nu føres videre i Finansministeriets regi, ligesom vi også støtter den foreslåede omlægning af betaling for aktiverede.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Der er tale om et teknisk forslag fra regeringens side, som Dansk Folkeparti kan tilslutte sig.
Momskompensationen har til formål at give institutionerne optimale muligheder for at effektivisere driften gennem udlicitering af driftsopgaver.
Derudover ophæver man revisionsbestemmelsen i momskompensationsloven og retter loven ind, så man tager hensyn til den nye situation, der er efter den 1. januar 2007, hvor institutionerne bliver selvejende under Undervisningsministeriet.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Det er jo ikke, fordi det er de store, vigtige politiske fremskridt og sejre, der vindes ved dette lovforslag.
Jeg skal derfor blot meddele, at vi kan støtte det.
Jeg vil lige sige, at det er sådan, at ministeren jo skulle evaluere det her lovforslag.
Den evaluering har man så foretaget i ministeriet, og vi synes, det er en vældig god idé, og det er fint, at man har gjort det.
Men jeg vil godt bede om, at vi får sendt evalueringen over.
Det kunne være rart, når det er Folketinget, der har vedtaget, at der skal være en evaluering af loven, at vi så også får den sendt over.
Det er ikke nok med nogle ganske få bemærkninger i lovforslaget.
Men ud over det vil jeg blot sige, at Socialdemokratiet tilslutter sig forslaget.
Det er ganske fornuftigt, at man kan handle med hinanden, og at man afskaffer det der mærkelige momsregnskab imellem hinanden, og at betalingen for de aktiverede og ikkeaktiverede bliver beregnet på samme måde.
Så vi kan tilslutte os lovforslaget, men vi vil gerne have sendt evalueringen over til Folketingets Uddannelsesudvalg.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-02-08:
På vegne af Venstre kan jeg kun sige, at vi bakker fuldstændig op om L 143, som er en ændring af en række love på uddannelsesområdet, for så vidt angår en momskompensation og betaling for uddannelse i forbindelse med visse tilbud om en aktiv beskæftigelsesindsats.
Baggrunden for momskompensationen var i sin tid at sikre institutionerne optimale muligheder for at effektivisere institutionsdriften, bl.a. gennem en udlicitering af driftsopgaver og samarbejde omkring disse opgaver.
Det er sket, og det er bl.a. på baggrund af det, at L 143 nu fremsættes.
Fra Venstres side ønsker vi særlig at fremhæve de positive effekter af momskompensationen.
Der er ingen tvivl om, at ordningen har fjernet nogle af de barrierer, der tidligere var for udliciteringer.
Og i Venstre har vi noteret os med glæde, at evalueringen har vist, at omfanget af udliciteringer er steget med 45 pct. i perioden 20022005.
I Venstre kan vi kun fuldt ud bakke op om ønsket om at overføre ansvaret for momskompensationen fra Undervisningsministeriet til Finansministeriet, og vi kan også kun støtte omlægningen af betaling for aktiverede.
Vi ser egentlig den her ændring som en naturlig konsekvens af kommunalreformen, hvor en række af de amtskommunale institutioner jo pr. 1. januar 2007 går over til selveje.
Vi hilser det også meget velkommen, at ordningen nu ensrettes for størstedelen af institutionerne under Undervisningsministeriet, og at forslaget betyder en administrativ lettelse for institutionerne i forbindelse med indberetning.
Vi har i Venstre noteret os, at der ikke har været indsigelser i forbindelse med høringen, og på den baggrund kan vi kun varmt støtte L 143.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-02-08:
»Støtter regeringen, at den italienske antidopinglov sættes ud af kraft under olympiaden, fordi WADA støttet af IOC ikke ønsker, at idrætsdeltagere, som tages med forbudte præparater, sættes i fængsel, og agter regeringen at foretage sig noget i den anledning?«
Morten Messerschmidt (DF), 2006-02-08:
Nu er økonomi- og erhvervsministeren ud over at være økonomi- og erhvervsminister jo også vicestatsminister, og det er sådan lidt besynderligt at høre en vicestatsminister stå og have den her indstilling til EU-samarbejdet.
Er det ikke den danske regering, der altid i EU-debatten taler om, hvor vigtigt det er at være med på banen, og hvor vigtigt det er, at den danske stemme bliver hørt, og hvor vigtigt det er, at vi sidder med ved bordet, og jeg ved snart ikke hvad?
Det er i hvert fald det argument, man bruger, hver gang man skal have overbevist befolkningen om at sige ja til et eller andet projekt.
Hvordan kan det så være, at det nu er regeringens indstilling, at vi nu bare skal læne os tilbage og vente på, at de andre nede i Bruxelles klarer arbejdet, og så må vi i øvrigt se, hvad de andre beslutter sig for?
Det harmonerer da overhovedet ikke med den linje, man normalt lægger for dagen.
Det vil jeg gerne have en forklaring på.
Jeg er altså nødt til at sige til det der med, at vi ikke forholder sig til, at direktivet er under udvikling: Vi følger det her nøje.
Og hr. Morten Messerschmidt ved jo også, at Harbour holder pressemøde i eftermiddag.
Det forholder vi os også til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Uanset hvor mange andre direktiver ministeren henviser til,
kan ministeren jo ikke komme uden om, at servicedirektivet i hvert fald omhandler så centrale sektorer som sundhedssektoren, undervisningssektoren, forsikringssektoren, investeringssektoren, rådgivningssektoren, rekrutteringssektoren og en lang række andre områder.
Her er det bare et faktum, når man læser det direktiv – som jeg dog kan forstå at ministeren er sådan lidt på retræte fra et forsvar for – at vi vil blive påtvunget at anerkende alt, hvad der er af certifikater på det her område, og det er da dybt problematisk.
Det vil jeg gerne have at ministeren i hvert fald fremover, når ministeren skal ud og sige noget om servicedirektivet, som det ligger i dag, også nævner i stedet for kun at forholde sig til oprindelseslandsprincippet, for der er jo stort set enighed om herinde på Christiansborg, at det er noget skidt.
Så hvorfor ikke nævne alle de andre områder, som vi så febrilsk har prøvet at få økonomi- og erhvervsministeren til at forholde sig til?
Det, det drejer sig om i den her sag, er, at vi nu afventer, hvad der sker i næste uge.
Så forventer vi, at der kommer et servicedirektiv fra Kommissionen, og så er det, vi hører fra det østrigske formandskab, at så vil det gå stærkt.
Derfor er jeg nødt til at sige til hr. Morten Messerschmidt, at det jo var rart, at man fik en diskussion om det endelige resultat.
Der er ingen, der ved, hvor meget det kommer til at indeholde.
Hr. Morten Messerschmidt diskuterer nu, at det kommer til at få betydning for det og det og det.
Både hr. Morten Messerschmidt og undertegnede ved, at vi sidder og diskuterer noget, hvor vi ikke engang aner, om det kommer med i direktivet.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg vil viderebringe kopi af debatten og henvise til det, jeg har sagt, og så vil jeg naturligvis skrive høfligt til de to formænd, at jeg går ud fra, at de vil drøfte spørgsmålet.
Med hensyn til PISA-undersøgelsen forstår jeg godt spørgsmålet.
Men sagen er, at der jo også i fagkredse hersker en betydelig rådvildhed, når det gælder dette mærkelige fænomen, at forskellen på og drenges og pigers tilegnelse af kundskaber inden for fysik er størst i Danmark.
Jeg tænker på, at vi indførte natur og teknik netop for at reducere den forskel på piger og drenge, for, som professor Helene Sørensen sagde dengang, at gøre pigerne interesserede i fysik, før de bliver til damer, og nu står vi så efter mange års natur og teknik-undervisning og kan konstatere, at det tilsyneladende ikke virkede, som det skulle.
Jeg kan forsikre om, at dette overvejes og er blevet overvejet i de udvalg, der arbejder med de naturvidenskabelige fag, især fysikudvalget, som jeg mødes med inden så længe, og jeg har været til konference på Eksperimentarium, hvor man også har drøftet spørgsmålet.
Så det er i høj grad under overvejelse i fagkyndige kredse og også i ministeriet.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg synes, det er al ære værd, at det bliver drøftet ved konferencer og i ministeriet, men specielt den sidste del af ministerens svar giver jo anledning til at spørge, om ikke ministeren vil finde det relevant, at der bliver iværksat egentlig forskning i det her, fordi det er ganske bemærkelsesværdigt, at der er så store kønsforskelle, og at det gælder i Danmark.
Specielt er det bemærkelsesværdigt i forhold til – tror jeg – at de fleste danskere oplever, at Danmark er et land, som er langt fremme ligestillingsmæssigt, som har en åben tilgang til kønsidentitet og til, hvad man vægter som interessant for det ene og for det andet køn.
Derfor vil jeg spørge, om det ikke vil være relevant for ministeren at udføre egentlig sektorforskning i, hvad kønnet betyder for undervisningen, sådan at der er et forskningsmæssigt fundament for de overvejelser, der gøres, bl.a. i ministeriet.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg kan jo slet ikke stå for det spørgsmål, fordi det bygger på en fælles opfattelse mellem fru Margrethe Vestager og mig, nemlig en opfattelse gående ud på, at man godt kan bruge PISA-undersøgelser til noget.
Jeg er stærkt provokeret af den kæmpe forskel, der er på drenges og pigers kundskaber og færdigheder inden for fysik, og jeg synes ikke, jeg skal afvise noget som helst.
Jeg vil gerne overveje fru Margrethe Vestagers forslag.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-08:
Jeg kan forstå, at ministeren nu bekræfter, at der reelt er tale om nedskæringer for 2005-06 på næsten 30 mio. kr., og at der i de næste år vil ske nedskæringer på 10 mio. kr. om året, som der står i finansloven.
Så nu er ministeren enig med finansministeren i, hvad der står i finansloven.
Det er jeg glad for.
Det, jeg så bare vil spørge om, er, for det har ministeren ikke nævnt noget om endnu: Har det her ikke nogen betydning for smileyordningen, sådan som det er refereret i aviserne?
Er det også noget, jeg ikke må citere, fordi det er grebet fuldstændig ud af virkeligheden?
Det er altså de oplysninger, som fru Mette Gjerskov tilsyneladende støtter sig til.
Der vil jeg så råde fru Mette Gjerskov til fremover ikke at støtte sig til lige præcis den kilde, hvis det er sådan nogle påstande, der er frit svævende i luften, som der er tale om her.
Så siger fru Mette Gjerskov glædestrålende, nærmest som om det er en nyhed, at nu er finansministeren og jeg enige om, hvad der står i finansloven.
Det kan jeg godt forstå at fru Mette Gjerskov glæder sig over.
Jeg vil sige, at det nu ikke er nogen nyhed, det har vi sådan set været hele tiden.
Vi har jo meget åbent lagt frem, at vi gennemfører de her besparelser på strukturen, men i forbindelse med det, vi har talt om i dag, handlingsplanen, smileyordningen, er der ingen besparelser overhovedet på det felt.
Der er indsatsen den samme som før.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg fik det ud af hr. Martin Henriksens besvarelse, at det er et spørgsmål, som optager Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Med hensyn til at Dansk Folkeparti altid danner fløj sammen med regeringen, vil jeg bare håbe, at fru Majbrit Berlau er her lidt senere, når vi har en debat om et andet emne, for så vil påstanden fra fru Majbrit Berlau formentlig blive manet godt og grundigt i jorden.
Majbrit Berlau (EL), 2006-02-08:
Det er altså simpelt hen det faktum, at forslaget kommer fra SF, altså fra oppositionen, der gør, at Dansk Folkeparti ikke kan være med, og det betyder altså, at Dansk Folkeparti er blevet så logrende over for regeringen, at det kun er regeringen og Dansk Folkeparti i fællesskab, der kan sætte dagsordenen i Folketinget.
Er det opfattelsen af demokrati?
Er det opfattelsen af, hvordan parlamentarismen skal køre i Danmark?
Skal det være en ensidig proces, hvor kun regeringen kan fremsætte forslag, og Dansk Folkeparti afviser blankt, såfremt oppositionen fremsætter et forslag?
Det er jo det, hr. Martin Henriksen siger.
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Jeg har det bedst med, at det er undervisningsministeren, der – gerne efter en drøftelse med Dansk Folkeparti – tager initiativet til at se på, hvordan problemet skal håndteres, og derfor støtter vi ikke SF's forslag.
Majbrit Berlau (EL), 2006-02-08:
Jeg synes, det er et relevant spørgsmål, fru Kirsten Brosbøl stiller, for hr. Martin Henriksen lægger op til, at det lige præcis er den konstruktion, forslaget redegør for, som skal etableres for at kigge på de kønsforskelle, vi kan se i folkeskolen, men samtidig afviser hr. Martin Henriksen forslaget.
Hvad er egentlig den reelle begrundelse for at afvise forslaget?