runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2006-04-21:
I dag ligger der i Tinglysningen over 80 millioner ark papir, som er blevet tinglyst og nu ligger arkiveret.
Det er et enormt omfangsrigt arkiv, og det er et meget vigtigt et af slagsen, fordi der i arkiverne er gemt oplysninger om ejendomme, servitutter, pant og alle mulige andre særlige bestemmelser.
Det foreslås nu, at tinglysning overgår til en mere moderne og tidssvarende tinglysning, nemlig en digitalisering.
Det vil betyde, at tinglysning i fremtiden vil komme til at være meget nemmere og meget mindre omstændeligt for dem, der skal have noget tinglyst.
At al tinglysning i fremtiden vil blive gennemført digitalt, er for os Socialdemokrater en helt naturlig modernisering af den offentlige administration, en moderniseringsproces, som de fleste større institutioner allerede er i gang med eller allerede har gennemført.
Derfor er det også helt naturligt at overføre elektronisk dokumentbehandling til dette område.
Digital tinglysning vil i fremtiden gøre sagsbehandlingen i forbindelse med det at købe, sælge og eje fast ejendom billigere, nemmere og hurtigere for borgere, pengeinstitutter, advokater osv.
Socialdemokraterne støtter derfor fuldt ud intentionerne i dette lovforslag, og vi mener, at lovforslaget ud over at sikre de danskere, der allerede nu er med på det teknologiske beat, samtidig også tager højde for, at ikke alle danskere endnu er helt fortrolige med digital signatur og hele computerverdenen.
For de borgere, der endnu ikke er med på beatet, gives der mulighed for, at man kan få en tidsbegrænset fuldmagt til enten en advokat eller en slægtning, som så kan hjælpe med at få tinglyst de dokumenter, der nu engang skal tinglyses.
At tinglysningen digitaliseres gør, at tingene bliver meget mere smidige.
Eksempelvis bliver det ikke længere nødvendigt at kurssikre ved huskøb, fordi man i fremtiden vil kunne få lyst samme dag, som man eksempelvis skal omlægge lån.
Vi forpligter os dog ikke i dag til at kigge nærmere på dét, men ønsker at drøfte det i en større sammenhæng med den øvrige del af politi- og domstolsreformen.
Inden lovforslaget vedtages endeligt mener vi dog at der må komme en garanti fra justitsministeren om at systemet vil kunne være operationelt fra dag et det indføres.
Udfordringen med den her digitalisering er jo, at systemet endnu ikke er udviklet.
Det er en god idé, men det er endnu ikke udviklet, det befinder sig kun på tegnebrættet.
Formentlig og forhåbentlig vil det lykkes at få det udviklet uden problemer, men i et system som det her, der indeholder de oplysninger, som lige præcis det her arkiv gør, er der ikke plads til børnesygdomme, som ellers er noget, man kender fra elektroniske systemer.
Derfor må vi have et håndslag fra ministeren på, at systemet kun erstatter papirgangen på den planlagte dato, såfremt det er fuldstændig klar.
Morten Bødskov (S), 2006-04-21:
Jeg har to ting.
Den første er i forlængelse af vores annoncerede ændringsforslag til lovforslaget.
Det er rigtigt nok, at fokus i regeringens lovforslag er seksuelt misbrug af børn, og det er helt fint, og det støtter vi som sagt fra Socialdemokraternes side, men det er vel også fair nok at sige, at hvis man læser den betænkning, der ligger til grund for det, så har der på det her punkt været en afvejning.
Hvordan det?
Jo, netop ved at misbruget bliver fastholdt i den her børnepornografi.
Det mener vi i Socialdemokratiet er en forsættelse af misbruget, og derfor er vi indstillet på at få det her ændringsforslag frem.
Jeg vil gerne høre justitsministerens vurdering af den afvejning, der har fundet sted, og hvorfor den er faldet sådan ud, at det ikke er taget med.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen har tænkt sig at sætte noget sådant i værk, og om man har tænkt sig at kontakte rejsebranchen og børneorganisationerne for ligesom at kapsle forslaget fuldstændig ind.
Lene Espersen (KF), 2006-04-21:
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at udvalget som sagt har været inde og vurdere det punkt, hvor Socialdemokratiet annoncerer et ændringsforslag, og der er det sagkyndige udvalg altså nået frem til, at man ikke fandt, at det hørte med i forbindelse med det her lovforslag.
Men det er vi selvfølgelig villige til at gå i videre drøftelser om under udvalgsbehandlingen, men jeg synes, der faktisk ligger ret saglige afvejninger i, hvorfor man ikke fandt, at det hørte med i det her lovforslag.
For så vidt angår det andet spørgsmål, vil jeg sige, at jeg i hvert fald meget gerne medvirker til at orientere ikke kun børneorganisationer, men også rejsebranchen om det nye regelsæt, for jeg går ud fra, at Red Barnet, der jo har råbt og skreget på det her i årtier uden at kunne få politisk ørenlyd, nu også løfter deres ansvar og er med til at sikre, at man bruger den nye lovgivning meget proaktivt.
Men jeg vil meget, meget gerne medvirke til, at der bliver bevidsthed om det, vi har gjort her, så de samarbejder, der må ske på tværs, også kan blive sat i gang.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg i hvert fald i min tid som justitsminister har sikret, at der er kommet initiativer, der også er med til at sikre, at vi bruger de fælles forbindelsesof ficerer, som er udsendt, mere proaktivt til at sikre en hjælp til kriminalitetsforebyggelse.
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg faktisk tror, at Dansk Folkeparti og regeringen ønsker at sikre forbrugeren mest muligt, og jeg tror også, vi i meget vidt omfang er gået i den samme retning.
Vi må bare sige, at der i Dansk Folkepartis forslag altså er det problem, at man lægger vægt på, at mellemhandleren skal hæfte for producentens objektive ansvar, og det er det, som EFDomstolen har fastslået at man ikke kan gøre.
Her bliver vi tvunget til at lempe reglerne.
Men jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg synes, at i denne gode sags tjeneste, hvor jeg har fuld respekt for de meget, meget, meget sympatiske hensigter, som Dansk Folkeparti har med det forslag, som jeg medgiver og anerkender at Dansk Folkeparti faktisk kom med, før regeringen kom med sit lovforslag, synes jeg egentlig, at vi i den gode samarbejdsånd skal sige: Kan vi ikke arbejde videre med regeringens lovforslag, som vi ved overholder EF-retten?
Det er afgørende for os, for jeg tror, at vi er ude på præcis det samme, nemlig at sikre borgeren mest muligt, herunder også ved at tage nye initiativer.
Udvalget har jo foretaget en meget saglig afvejning og fundet, at de straffelovsparagraffer, som lovforslaget nu indeholder, var dem, som var relevante i forhold til den opgave, som Jurisdiktionsudvalget var sat på.
Men jeg medvirker meget gerne til en dialog under udvalgsarbejdet om, hvorvidt og hvordan Socialdemokratiets forslag kan indgå i de videre drøftelser.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Søren Pind (V), 2006-04-21:
Da Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, ikke kan være til stede, skal jeg kort meddele, at Venstre kan støtte forslaget om, at der nu indføres digital tinglysning.
Digital tinglysning vil gøre det muligt at erstatte de nuværende papirbaserede sagsgange med digital kommunikation.
For Venstre er det væsentligt, at en sådan modernisering vil give et mere effektivt tinglysningssystem, der i en lang række sager vil betyde en væsentlig hurtigere sagsbehandling til gavn for borgerne.
Samtidig ønsker vi, at forberedelserne med det nye system kommer i gang hurtigst muligt.
Vi kan derfor love et positivt arbejde i Retsudvalget.
Morten Bødskov (S), 2006-04-21:
Tak for svaret.
Man kunne jo overveje at gå ind og se, om man også kunne lave nogle fælles kampagner over for den her målgruppe, det vil jeg gerne have en kommentar til.
Men det, jeg spurgte mere specifikt til i forhold til ændringsforslaget, er den afvejning, der har fundet sted i betænkningen fra udvalget.
Mere direkte: Er justitsministeren ikke enig med Socialdemokraterne i, at der i børnepornografien er et meget tungtvejende element af udnyttelse af børn, som bliver fastholdt i billeder, og at det i sig selv kan være en årsag til, at regeringen kunne overveje at støtte Socialdemokraternes ændringsforslag?
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Det kunne jeg sikkert godt forklare, men spørgsmålet er, om min forklaring på det er så interessant set i forhold til, hvad der sådan set er min tilgang til det her.
Jeg synes nemlig, at efterskolerne skal have den frihed, at de har mulighed for at bevare sådan en prøve, hvis det er det, de ønsker, nøjagtig ligesom jeg ønsker, at andre frie skoler skal have frihed til ikke at have den slags prøver, hvis det er det, de ønsker.
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Der er noget, jeg ikke kan forstå i al den retorik her.
Nogle af os kæmper meget for, at 10. klasserne, om jeg så må sige, skal leve videre, som de er.
Da en af de ting, som 10. klasserne og efterskolerne har lagt meget vægt på, var, at de fik lov til at beholde 10.-klasses-prøverne, kan ordføreren så forklare mig, hvordan det kan være, at efterskolerne, som dog hører til de frie skoler, så stærkt ønsker og lægger så stærk vægt på over for Folketingets partier, at 10.-klasses-prøven bliver opretholdt?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Nu synes jeg, at man forsøger, som man også har set i forbindelse med folkeskoleforliget, at piske en eller anden stemning op, som der overhovedet ikke er grund til at piske op.
Man bruger en hel masse retorik med, at det hele bliver så forfærdeligt, at folk ikke har nogen frihed tilbage osv.
En friskole står frit for at have det værdigrundlag, som en friskole ønsker at have.
Sådan er det i dag, og sådan vil det jo fortsat være.
Men man bliver nødt til at acceptere, at ude i det virkelige liv, det pulveriserende liv, er det altså sådan, at det er godt for den unge, at man som udgangspunkt afslutter et skoleforløb med en prøve.
Og er det ikke rigtigt, at det er sådan, at den enkelte skole også kan vælge at afholde sine egne prøver?
Det kan den enkelte skole gøre, og så kommer der et særskilt tilsyn fra ministeriet for at sikre, at den unge har et godt fagligt niveau, og for at sikre, at der er kvalitet i undervisningen.
Hvorfor er det at indskrænke de frie skolers frihed, at man vil sikre, at der er kvalitet i undervisningen?
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Det er fuldstændig korrekt, at der er nogle fag, man ikke behøver at tage uden at blive udsat for et udvidet tilsyn.
Det, jeg så bare siger, er, at det valg, der i øvrigt ligger for den enkelte skole, er ikkeeksisterende, fordi man så bliver udsat for det ekstraordinære tilsyn.
Hvad er det så, det tilsyn kommer til at indeholde?
Hvor meget frihed får man så til at udvikle den pædagogik, man rent faktisk driver skole efter?
Hvad skal det tilsyn til for, medmindre det er et tegn på, at man centralt i København ikke tror på den enkelte skoles evner til at undervise ungerne ordentligt?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Jeg vil bare høre – jeg tror ikke, fru Britta Schall Holberg fik svar på det – om fru Anne Baastrup ikke kan bekræfte, at skolerne har en frihed, i og med at de kan vælge at tage den her prøvepakke, og i og med at der også er særlige regler for historieundervisning, som netop tager hensyn til nogle af de værdigrundlag, der er på enkelte frie skoler, grundtvigianske skoler har jeg forstået, og også for kristendomsundervisning, fordi nogle særlige forhold gør sig gældende på de kristne friskoler.
Kan fru Anne Baastrup ikke bekræfte, at der er undtagelsesregler der, og at der er et valg på de områder?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Kunne fru Anne Baastrup ikke forestille sig, at det kunne være en fordel for den unge, som går ud af henholdsvis folkeskolen og den frie grundskole, at det var et rimelig ens bedømmelsesgrundlag, når man, som det blev sagt før af Dansk Folkepartis ordfører, skal ud i det virkelige liv; det tror jeg var det udtryk, der blev brugt?
Kunne fru Anne Baastrup ikke forestille sig, at det kunne lette den unge vejen?
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Hvad er det så, man får ud af det?
Det er, at man bliver underlagt et særligt, særskilt tilsyn.
Hvis man vælger at droppe denne type afgangsprøver, som i øvrigt får dem til at ligne folkeskolen, så har man centralt i København besluttet sig for, at så er der nok noget snavs ved den skole, at så giver den skole nok ikke børnene en ordentlig uddannelse, at så duer forældrene ikke til at føre et almindeligt tilsyn, at så er lærerne nok dovne og umulige, og inspektøren har slet ikke viden om, hvad der skal til for at give børn en god uddannelse.
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Jeg går ud fra, at fru Anne Baastrup erkender, at der er fuld frihed for friskolerne her, de frie skoler, til at vælge, om de vil bruge prøverne eller lade være, eller om de vil tilrettelægge prøverne på en anden facon.
Kalder fru Anne Baastrup ikke det for frihed?
Carina Christensen (KF), 2006-04-25:
Allerførst vil jeg gerne afvise, at det her skulle være et meget markant skoleindgreb.
Et markant skoleindgreb havde været, at man sagde, at alle skal gå op til folkeskolens afgangseksamen, både de, der går i folkeskolen, og de, der går på de frie skoler.
Det siger vi netop ikke.
Vi siger her til de frie skoler: I må sådan set selv vælge, om I ønsker, at jeres elever skal gå op til folkeskolens afgangseksamen.
Og det synes jeg ikke man kan kalde et meget, meget stramt greb om de frie skoler.
De kan selv bestemme, om de ønsker at gå op til afgangseksamen.
Det, vi så siger, er, at på de skoler, som vælger at fritage deres elever for at gå op til en afgangseksamen, ønsker vi særskilt at holde øje med, om de får problemer med at blive optaget på en ungdomsuddannelse, og hvilken uddannelsesfrekvens de får derefter.
Og det synes jeg sådan set er sund fornuft at følge med i, eftersom vi alle sammen ved, hvor vigtigt det bliver med en ungdomsuddannelse i fremtiden.
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Så tror jeg, at ordføreren og jeg er lige ved at være enige.
Her i lovforslaget er det nemlig sådan, at man på de frie skoler kan vælge, om man vil afholde de prøver, eller om man vil afholde sine egne prøver, eller om man helt vil afstå fra at afholde prøver.
Det må da vist være udtryk for den totale frihed, så vidt jeg kan høre.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-25:
Hvordan kan det være, at man mener, at man kan begrunde endnu et indgreb i skolefriheden i forhold til noget, som man ikke mener er et problem?
Det er alligevel en lidt interessant situation.
Ordføreren siger, at der nok ikke er noget problem.
Og alligevel vil man bureaukratisere med tilsyn og forpligtelser og nye måder, tingene skal gøres på, og bruge ressourcer på det, uden at man kan sige, at det her løser noget, fordi man ikke ved, hvad problemet er.
Er det ikke en særlig måde at lovgive på?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Nej, sådan kan man ikke forstå det.
Det, man kan forstå det som om, er, at jeg synes, at med de problemer, som gymnasiereformen har vist sig at medføre i gymnasieskolen, må man sige, at så er det rimeligt, at man fra Folketingets talerstol udtaler betænkelighed omkring de problemer.
Men det skal ikke tages som udtryk for, at vi træder ud af forligskredsen.
Det skal det ikke.
Carina Christensen (KF), 2006-04-25:
Mig bekendt har man ikke registreret noget særligt problem, men vi ved jo alle sammen, at vi står over for en meget stor udfordring, nemlig at få alle unge igennem en ungdomsuddannelse, i hvert fald 95 pct. – det er jo regeringens målsætning – inden år 2015.
Og der vil vi i hvert fald gerne bruge tilsynet til at sikre, at de elever, der måtte have gået på en fri skole og ikke er gået op til folkeskolens afgangseksamen, ikke er forhindret i at blive optaget på en ungdomsuddannelse, fordi de ikke har en dokumentation for det kundskabsniveau, de nu vil have.
Så det vil vi meget gerne bruge tilsynet til i særlig grad.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-04-25:
Jeg er helt enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det er vigtigt at lytte, og at der også er blevet lyttet i den her sag, men hvis vi lytter i den anden retning, kan Dansk Folkepartis ordfører så ikke bekræfte, at meget af den kritik, der var af gymnasiereformen allerede før, den var trådt i kraft, har fortabt sig efterhånden, og at vi i forbindelse med de diskussioner, der var både i januar og februar måned faktisk oplevede, at kritikken var blevet nærmest positiv fra store dele af gymnasieverdenen, inklusive elevorganisationerne?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Jeg kan bekræfte, at jeg også har hørt positive ting om gymnasiereformen, og det tager vi selvfølgelig også til efterretning.
Derfor trækker jeg jo sådan set ikke noget ned over hovedet på nogen.
Jeg synes, og det har jeg da også forstået, at forligspartierne synes, heriblandt også Venstre, at man netop har lyttet til den kritik, der har været, og det er jo det, der er baggrunden for, at vi gennemfører det her.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-04-25:
Kan hr. Martin Henriksen bekræfte, at rektorerne på hhx’erne og htx’erne og den brede gruppe af lærerforsamlingerne og eleverne på hhx’erne og htx’erne fra starten af har ytret sig om, at de egentlig har opfattet gymnasiereformen som et positivt fremskridt på så vel hhx’erne som htx’erne?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Nej, det er det ikke.
Altså, jeg må bare fastholde, at jeg synes, at jeg har lov til som uddannelsesordfører for Dansk Folkeparti at ytre den kritik, som jeg mener er ganske relevant i forbindelse med gymnasiereformen.
Nu bliver man tit i andre sammenhænge kritiseret for, at man ikke lytter til, hvad folk, der har med det her at gøre i hverdagen, siger om det, som vi gennemfører herindefra, og jeg nævner så eksempler på, at jeg har hørt fra elever og fra lærere, at den gymnasiereform efter deres overbevisning ikke fungerer specielt godt.
Så synes jeg, det er rimeligt, at jeg faktisk giver udtryk for, at jeg deler deres opfattelse.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man så trækker sig ud af et forlig.
Det er bare ensbetydende med, at man har nogle betænkeligheder, at man synes, der er nogle ting, der kan gøres bedre, og det skal man selvfølgelig udtale sig om og have nogle holdninger til som politisk parti.
Det manglede da bare.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Jeg synes i hvert fald, at det er en underlig måde hr. Martin Henriksen sender signaler på.
Hr. Martin Henriksen sagde: Nu lader vi et par år gå, og så tager vi fat, så får vi rettet op på denne skandale, er det vel nærmest.
Det er ikke en måde at behandle andre forligspartier på.
Herinde i Folketinget overholder vi forligene i det omfang, det overhovedet politisk kan lade sig gøre.
Den melding, hr. Martin Henriksen kom med, gik jo på, at vi så nu kunne sidde der og deltage i møder, prøve at lave det om, prøve at forbedre det, således at vi hele tiden forsøger at gøre den gymnasiereform god.
Skal vi så samtidig vide, at pludselig en dag så har hr. Martin Henriksen fundet ud af, hvordan det hele skal se ud.
Var det det, hr. Martin Henriksen sagde?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Jeg synes, det er rimeligt, at man sender et signal om, at man synes, at man må konstatere, at det, som vi har gennemført i fællesskab, ikke fungerer godt nok.
Jeg synes også, det er rimeligt, at man sender nogle signaler om, at hvis der nogle, som er interesserede i, at man kunne tilrettelægge det på en anden måde, så er man interesseret i det, og det er det, der ligger i den begrundelse.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man bryder forliget i den henseende.
Nu gennemfører vi de forslag, som følgegruppen er kommet med, og det anser vi for at være forbedringer, for vi vil selvfølgelig gerne være med til at foretage nogle forbedringer.
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Så er der bare den tilføjelse, man er nødt til at gøre, at hvis man forsøger at udnytte denne totale frihed, så har regeringspartierne og Dansk Folkeparti besluttet sig for, at man så også har fortjent at få et ekstra tilsyn, og at de elever, der vil fortsætte i gymnasiet, har fortjent at få en ekstra eksamen.
Så efter at man har gjort det på den måde, at man pålægger de her skoler en ekstra byrde, så kan man sige, at vi har givet dem den totale frihed.
Jeg vil sige, at man har bevaret en mulighed for, at mennesker, som virkelig vil slås for det her, stadig kan bevare en frihed.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Jeg synes nu, at hr. Martin Henriksens beskrivelse af, hvad det er, Dansk Folkeparti vil med det her forlig, er ganske utydelig, for i talen lød det faktisk, som om hr. Martin Henriksen trak sig ud af forliget og havde sådan en smoking gun og ventede på, når undervisningsministeren var parat, at lave et forlig, en ny gymnasiereform, som får gymnasiet til at ligne gymnasiet i 1950’erne eller noget i den stil, kunne jeg forestille mig.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-25:
Betyder det, at vi så er i en af de sædvanlige situationer, hvor Dansk Folkeparti springer op som en løve og falder ned som et lam: Masser af kritik, stor ståhej, det hele er galt, alt bør laves om, men når det kommer til stykket så ikke noget alligevel?
Eller er det her noget, som Dansk Folkeparti vil følge op på?
Det er jo en kendt sag, at hvis det er vigtigt for Dansk Folkeparti, så ved man nok at sætte trumf på og få lavet det om, uanset hvem der så måtte være forligspartier.
Må jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti trækker sig ud af forligskredsen omkring gymnasiereformen?
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-25:
Vores ordfører, hr. Carsten Hansen, skulle have holdt den her ordførertale, men på grund af lykkelige omstændigheder for ham og mange andre kan han jo ikke være til stede, fordi han er blevet udnævnt som ny gruppeformand i dag, og så skal jeg på Socialdemokratiets vegne fremføre følgende: Vi har som Socialdemokrater og som forligsparti bag gymnasiereformen været inddraget i forhandlingerne om ændringer af grundforløbet, og vi kan støtte de foreslåede ændringer, der i øvrigt har været bred opbakning til, jf. høringssvarene.
Der er fire punkter, jeg vil nævne: Kravet om, at mindst 20 pct. af uddannelsestiden i grundforløbet og mindst 10 pct. af tiden i studieretningsforløbet skal anvendes til almen studieforberedelse, bortfalder.
I stedet fastsættes en samlet procentsats på 10 pct. for hele forløbet i den almene studieforberedelse op til studentereksamenen, herunder at mindst en tredjedel af uddannelsestiden til almen studieforberedelse skal være gennemført ved udgangen af 1. g.
Gymnasierne kan nu selv beslutte, at undervisning i et eller flere af de obligatoriske fag dansk, engelsk, historie og idræt, som eleverne i dag har i samtlige 3 år, først begynder samtidig med studieretningsforløbet.
Hhx og htx må nu selv beslutte, om der fra grundforløbets start skal påbegyndes undervisning i yderligere et eller flere fag, samt at skolerne får frihed til at udstrække studieområdets første del i op til 1 år, dvs. ud over grundforløbets længde.
Endelig har ministeren tilkendegivet, at bekendtgørelsen nu vil blive ændret, så det såkaldte parallelitetsproblem løses, dvs. at det bliver muligt at afslutte studieretningsfag på C- eller B-niveau efter 2 år af uddannelsen.
Den eneste undtagelse er faget engelsk, hvor det fastholdes, at faget engelsk-B skal afsluttes ved udgangen af 3. g.