runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Jeg kommer nok til at spørge på en anden måde, for jeg fik jo ikke svar.
Det er også fint nok, at man bruger svarene til at gentage sine egne holdninger.
Der er ikke nogen socialdemokrater, der siger, at det er synd for folk at arbejde.
Vi har begrebet arbejdsglæde; de fleste af os kan lide at arbejde.
Selvfølgelig skal man være rask nok til at arbejde – ellers har vi en anden lovgivning til at dække det.
Men man bliver ikke raskere af at gå på arbejde, hvis man er syg eller ikke har evnerne til det.
Men det, jeg så vil spørge om, er den sandhedsværdi, der ligger i den pralen, der er, både i rapporten og andre steder.
Vi har her på det sidM046S3931.fm Page 3975
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
ste set en pressemeddelelse om, at man gør så meget for de fattige familiers børn, for at de skal komme med i foreningslivet.
Er det ikke en sidegevinst til starthjælpen, at man netop nu skal have ekstra ydelser i kommunerne?
Så når der er 2.700 børn – det står også i integrationsministerens pressemeddelelse – der nu får tilskud til foreningskontingenter, og der er en overvægt af børn fra etniske miljøer dér, kunne det ikke godt hænge sammen med, at starthjælpen er på et for lavt niveau?
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Jeg ved ikke, om fru Karen Klint er oplyst om, at ud af de 2.700 børn er de fleste fra familier på kontanthjælp eller på starthjælp, for det er nemlig ikke en oplysning, jeg ligger inde med, om de fleste er på starthjælp.
Det er jo ikke sikkert, det kunne jo lige så godt være folk på den høje kontanthjælp.
Så det her handler simpelt hen om, at jeg synes, det er et knaldgodt initiativ, at man får nogle flere børn ud i foreningslivet og idrætslivet, og det tror jeg også fru Karen Klint gør.
Jeg tror i øvrigt, vi er meget enige på det område her, for det hjælper til med integrationen.
Men jeg vil nu godt sige, at jeg ikke klandrer Socialdemokraterne for ikke at synes, at det er godt at arbejde.
Det, jeg klandrede, var nogle holdninger, der fandtes i visse forvaltninger ude i kommunerne.
Der er masser af ledige job, der kan besættes, også deltidsjob.
Hvis man nu er traumatiseret, så tror jeg også, fru Karen Klint vil give mit ret i, at man måske har det bedre og har bedre fremtidsudsigter, hvis man har noget andet at foretage sig end blot at sidde hjemme og kigge ind i væggen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Nu synes jeg, det er lidt af en tilsnigelse at sige, at denne lovgivning er ny og først skal have mulighed for at virke, i betragtning af at den faktisk har virket eller ikke virket i 3 år.
Derfor vil jeg godt høre fru Irene Simonsens kommentar til virkningerne af den.
Vi kan jo konstatere, at flere tusinde rent faktisk har været tvunget til i 2 år eller mere at leve af et beløb, der ligger et sted mellem halvdelen og to tredjedele af kontanthjælpen, at man ikke kan sige noget om, om det har betydet, at der skulle være kommet flere eller færre i arbejde, og at man i øvrigt kan konstatere, at flere, nemlig mere end dobbelt så mange af dem på den lave ydelse, har været nødt til at tigge sig til hjælp i særlige tilfælde, som af dem, som var på den ydelse, der svarede til kontanthjælpen.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
For det første ved hr. Jørgen Arbo-Bæhr godt, at der lige er kommet en undersøgelse, der netop har dokumenteret forholdene omkring den myte, som venstrefløjen længe har været med til at sprede rundtomkring, om, at folk på starthjælp får flere tillægsydelser end folk på kontanthjælp.
Det passer jo ganske simpelt hen ikke.
Det er dokumenteret nu.
Ekstraydelserne ligger på nogenlunde det samme niveau som for dem, der får kontanthjælp.
Så lad os lade være med at bruge mere tid på det.
I øvrigt kan jeg også godt henvise til de tal, der netop står i beslutningsforslaget.
Jeg går da ud fra, at det er de rigtige tal, der står i beslutningsforslaget.
Jeg har ikke regnet dem efter, men der står her, at en familie har 10.400 kr. til rådighed om måneden til beklædning, mad, andre personlige fornødenheder, fritidsinteresser og transport.
Så vil jeg blot gøre hr. Jørgen ArboBæhr opmærksom på, at jeg kender masser af andre familier, som i øvrigt er på mindsteløn, der, når de har betalt deres husleje og faste udgifter, heller ikke har mere til sig selv, men som ikke beklager sig, og som synes, at de alligevel lever et værdigt liv.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Det sidste er jo bare at snakke udenom, for vi snakker jo om en stor familie.
Jeg vil bare som eksempel nævne, at vi snakker om en familie, som har 44 kr. pr. dag pr. person til alle de ting.
Det vil jeg påstå er meget, meget lidt.
Det ville jeg i hvert fald nødig skulle leve af.
Lad mig læse op: »Arbejdsgruppensspørgeskemaundersøgelse viser, at 89 ud af de 129 modtagere af introdukM046S3931.fm Page 3976 Friday, September 16, 2005 10:38 PM tionsydelse på starthjælpsniveau, som indgår i stikprøven, ... fik udbetalt hjælp i særlige tilfælde, mens 46 af de 151 modtagere af introduktionsydelse på kontanthjælpsniveau fik denne hjælp.
En forholdsvis stor andel af modtagerne af introduktionsydelse på starthjælpsniveau fik altså udbetalt hjælp i særlige tilfælde.«
Længere nede står der, at arbejdsgruppens undersøgelse således viser, at der udbetales hjælp til flere, nemlig 70 pct. af dem på den lave ydelse, end de 30 pct. af dem på den høje ydelse.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Jeg har desværre ikke tallene med herop, men jeg har tidligere, da vi havde den store diskussion om det her, læst i en rapport, som i øvrigt er lavet af Integrationsministeriet, at det er nøjagtig det samme antal, der modtager ekstraydelser.
Der er ikke nogen forskel på, om man er på kontanthjælp eller på starthjælp, eller om man er på den lavere introduktionsydelse.
Den rapport vil jeg da gerne finde frem til hr. Jørgen ArboBæhr senere.
Med hensyn til hvad man har at leve af, vil jeg gerne sige følgende til hr. Jørgen Arbo-Bæhr: Jeg går ud fra, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr også taler med mange mennesker, der er på mindsteløn, enlige forsørgere og andre, hvor man ikke har mere til sig selv om måneden end det her, men altså går på arbejde 37 timer om ugen alligevel.
Prøv at gå ud og tal med dem, vil jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, så kunne det være, vi finder ud af, at det her rent faktisk godt kan lade sig gøre.
Det, der er utrolig vigtigt for Venstre, er, at det kan betale sig at tage et job, og det kan det nu.
Så har jeg imødekommet forslagsstillerne på ét punkt: Vi skal også sørge for, at kommunerne bruger intentionerne rigtigt og anviser dem og hjælper dem ud i de job, der er til stede, i stedet for måske, som jeg i hvert fald har oplevet, at nogle sagsbehandlere og jobkonsulenter syntes, at det var synd for de mennesker, hvis de skulle ud og arbejde fysisk, både inden for rengøring og markarbejde og husdyrbrug osv., for så var det nærmest synd for dem.
Hvis det er den indstilling, der viser sig, har vi jo et problem, og det skal vi have samlet op på.
Der skal vi samle op via de gode kommuner, som kan det her.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
Jeg synes, at også den her diskussion bærer lidt præg af, at fru Irene Simonsen ser på det her i helikopterperspektiv og ikke kommer ned der, hvor befolkningen og de her mennesker egentlig befinder sig.
Man kan se på, hvordan virkeligheden er.
Jeg citerer fra Jyllands-Posten, altså ikke en eller anden venstrefløjsavis, fra den 5. oktober 2003, hvor virkeligheden for en iransk familie beskrives.
De er politiske flygtninge og er kommet hertil som konventionsflygtninge.
Det er altså nogle, som Danmark har hentet hertil.
Vi læser, hvordan de har ekstremt svært ved at klare sig for starthjælpen, og hvordan de simpelt hen ikke kan få hverdagen til at hænge sammen.
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Selvfølgelig – selvfølgelig skal en person, der har fået lov til at opholde sig i Danmark, men ikke har været her ret længe, ikke være ligestillet med en dansk borger.
Selvfølgelig ikke.
Man kan lige så godt sige, at man ophæver begrebet indfødsret, man kan lige så godt sige, at der ikke er noget, der hedder statsborgerskab.
Der skal være forskel på danske statsborgere og dem, der ikke er det – i hvert tilfælde i Danmark.
Og må jeg så sige, at jeg jo ikke kan lade være med at ryste på mit hoved, når jeg hører fru Karen J. Klint sige, at vi er ved at få styr på indvandringen i Danmark.
Hvis hun går ud på Nørrebro, vil hun opleve tilstande, vi aldrig har oplevet før.
Hun vil opleve, hvordan kriminalitet og mafialignende tilstande er ved at sprænge bydelen, og hun vil kunne gå til andre større byer i Danmark og opleve noget tilsvarende.
Der er den dybeste uro og det dybeste anarki på store områder.
Vi er stillet over for alvoren, og det er et anarki og en ulykkelig situation, der bl.a. er skabt af fru Karen Klints parti.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Jeg er faktisk også nede i de enkelte familiers hverdag og både taler med dem, følger dem og ser, hvad der foregår.
Og der, hvor jeg kan konstatere at noget halter, er, hvor de simpelt hen ikke får hjælp nok til at komme ud i de job, der er.
Det, der er ærgerligt, er, at vi gennem alt for mange år har haft nogle, der netop er blevet klientgjort, sat ud på de offentlige ydelser uden at få reelle integrationstilbud, hvor en arbejdsmarkedsindsats også er et integrationstilbud.
Jo længere vi har dem siddende som klienter, desto sværere bliver deres verden, og så ender det desværre sådan, at det, de kommer til at bruge alt deres krudt og energi på, er at slås mod systemerne i stedet for at slås for at komme væk fra systemerne.
Nu må jeg ikke stille spørgsmål heroppefra, men så kan jeg i hvert fald drage en klar konklusion: Det vil sige, at alle studerende i Danmark simpelt hen er så tynde, så man næsten ikke kan få øje på dem.
Det er den konklusion, jeg kan komme frem til, for de har nemlig heller ikke mere at leve for.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Jeg var lidt glad for den bemærkning, som fru Karen J. Klint startede med, nemlig at de studerende jo har en mor, der fylder kummefryseren osv. osv.
Er det nu også tilfældet hele vejen igennem?
Jeg synes faktisk, at det er en væsentlig debat at kigge på, når vi siger: Åh, det er så synd med starthjælpen, det er åh så forfærdeligt.
Hele årsagen til, at starthjælpen blev indført, var, at det så kunne betale sig at arbejde, det kunne sågar betale sig blot at tage nogle timers arbejde, deltidsjob, netop for at se det i et integrationsperspektiv.
Der tror jeg at fru Karen J. Klint og jeg er enige, nemlig at det er vigtigt, at de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Så jeg tror, det er der, vi skal tale sammen.
Så tilbage til de studerende: Jeg tror ikke, at det er alle mødre, der står og fylder en kummefryser.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at jeg ikke gør det for mine børn, det må de klare selv.
Jeg tror også, at der er mange andre mødre, der har den holdning.
Men hvad er det, de studerende gør?
De går ud og arbejder nogle timer, de går også ud og tager nogle job, de går ud og serverer, går med aviser, går som postbud osv. i nogle timer om ugen, så det kan betale sig.
Vil fru Karen J. Klint ikke godt bekræfte det?
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Der er i hvert fald nogle studerende, der har nogle væsentlig bedre netværk end de mennesker, vi taler om her, som kommer på starthjælp.
Jeg vil gerne gentage, at vi ikke er uenige i målene.
Vi har heller ikke nogen fine fornemmelser om, at det er dårligt arbejde at gå med aviser, eller at noget arbejde i det hele taget er dårligt arbejde.
Vi har ingen fine fornemmelser, men vi vil gerne sikre en økonomi, som gør, at mennesker bliver integreret i samfundet.
Vi synes faktisk, det er dybt tragisk, at der er nogle satser her, som er så lave, at måske halvdelen af de 36 pct. er kommet hjem i køkkenet uden økonomi til at kunne gå ud og være noget sammen med deres børn, blive integreret, være aktive i foreningslivet, fordi pengepungen ikke slår til.
Jeg siger ikke, at det offentlige skal betale det hele, men vi har netop over satspuljemidlerne bevilget penge til, at børnene får nogle ting, fordi vi har erkendt problemet sammen med regeringen.
Vi erkender nogle problemer sammen.
Vi kunne også godt erkende, at der er en anden vej til arbejdsmarkedet end lav starthjælp.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Det med boligen var dog den dårligste undskyldning, jeg har hørt endnu, for når vi snakker om folk på starthjælp, har de ret til at få en kommunalt anvist bolig; de får en bolig anvist.
Når forældrene køber lejligheder til deres unge mennesker, bliver de unge mennesker jo sat til at betale den huslejeværdi, der ligger for den lejebolig, og det bliver sandelig beskattet efter gældende regler.
Så der er slet ikke nogen forskel.
kan sige, at det da er godt, at der er nogle forældre, der kan hjælpe nogle unge mennesker til at få en bolig, for dem på starthjælp får automatisk en anvist.
Så der er virkelig en forskelsbehandling, hvis der er noget, der er forskelsbehandling.
Så vil jeg gerne sige til fru Karen J. Klint: Hvis vi er enige om, at man ikke skal have fine fornemmelser i forhold til, hvilke job de kan tage, og at det er vigtigt, at de kommer ud i job, kunne vi så ikke godt prøve at tage snakken mere intenst fremover om, at de kan komme i gang på samme måde som studerende, nemlig ved at de opkvalificerer sig?
De gør det bare via integration, så det kan betale sig at tage nogle timers arbejde.
For hvis vi skal til at ændre ydelsen på starthjælp, så kan det jo netop ikke betale sig for dem at tage et arbejde mere, det har vi jo set tidligere.
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Vi har den holdning, at det ikke kun er kroner alene, der gør, at mennesker synes, det er godt at gå på arbejde.
Der er faktisk meget værdighed i at gå på arbejde.
Og derfor tror jeg, at mange af de mennesker, der kommer til landet, og som ender på den lave starthjælp, faktisk godt ville have et arbejde, hvis det var tilgængeligt.
De vil også have et arbejde, der giver dem nogle kompetencer til at beholde deres værdighed, til at være selvforsørgende for hele familien.
Når jeg tillod mig at sammenligne med boligmarkedet, var det for at sige, at der er store pengepunge i danskeres netværk, men der er meget små pengepunge i indvandreres og flygtninges netværk.
Det var den sammenligning.
Til det med at få anvist en bolig: Jamen netop fordi økonomien til at betale en husleje er så utrolig lille og der ikke er nogen, der kan kompensere for det, så er det også med til at øge ghettoiseringen, for man finder boligerne med de billigste huslejer, det er dem, man kan anvise til folk, når de kun har starthjælpen.
Starthjælpen er en startspærre hele vejen rundt.
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
Det er altid farligt at tage korte bemærkninger til hr. Søren Krarup, der mestrer sproget lige så godt på denne her talerstol som på andre talerstole.
Men jeg vil alligevel sige meget, meget kontant, for hr. Søren Krarup sagde flere gange ting, som kan give seerne og lytterne indtryk af, at det at komme til Danmark og få starthjælp er et tagselvbord: Man kommer altså ikke direkte andre steder fra ved hjælp af menneskesmuglerne ind og får starthjælp.
Det får man først, når man er anerkendt som asylansøger, når man er godkendt til at være i landet, når man f.eks. er godkendt kvoteflygtning, der kommer her, fordi FN har lavet en aftale med Danmark om, at vi tager 500 mennesker om året.
Det er ikke et tagselvbord.
De indvendinger, som jeg kunne komme med ... Nej, jeg kan ikke nå mere, for lampen lyser, hvilket vi jo skal respektere, så lad mig dele spørgsmålet i to og bare tage det første nu.
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Jeg har udtrykkeligt sagt, at det jo altså gælder dem, der er kommet hertil og har fået lov at blive her, men som ikke har fået permanent opholdstilladelse.
Det betyder altså, at enhver, der kommer hertil og får lov til at være her, skulle være ligestillet, hvis starthjælpen blev ophævet, med danske borgere.
Det kalder jeg ganske uacceptabelt, og jeg vil slet ikke acceptere hele den propaganda, der føres mod starthjælpen, og jeg gentager: Hvis starthjælpen blev ophævet, var det diskrimination mod danske borgere.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
gende: »Vi er politiske flygtninge fra Iran, hvor vores liv var i fare.
Vi kom ikke hertil gennem Tyskland om natten.
Danmark hentede os hertil.«
Og de fortsætter: »Men siden vi kom, har vores tre-årige søn tabt fire kilo, og hans mor, som er højgravid, har tabt 10 kilo, fordi vi ikke har penge at købe mad for.«
Henriette Kjær (KF), 2005-06-03:
Vi Konservative synes, at virkningerne af starthjælpen og introduktionsydelsen peger i den helt rigtige retning.
Vi har det her tal på, at 36 pct. er blevet selvforsørgende efter starthjælpens og introduktionsydelsens indførelse, og vi mener, det er alt for tidligt at begynde at tale om at afskaffe den.
Der skal vi se nogle flere virkninger, og for os peger det altså i den helt, helt rigtige retning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg læse hans ordførertale op: Måske ligger der en udmærket tanke bag dette lovforslag.
Det skal vi overhovedet ikke forsværge i Enhedslisten.
Måske sætter forslaget en lille lap på et hullet område, men samtidig knaldes et par store ladeporte op et andet sted.
Faktisk er det brandærgerligt, at regeringen med dette forslag synes at tro, at de absurde spekulationsmuligheder nu bliver stoppet.
I Enhedslisten vil vi faktisk gerne være med til at kigge hele området grundigt efter.
Vi vil gerne være med til at stoppe spekulationsopløsM046S3931.fm Page 4006
Friday, September 16, 2005 10:38 PM ninger af foreninger; vi vil være med til at stoppe fiktive opløsninger med mere eller mindre kreative udformninger
; og vi vil være med til at indkomstbeskatte gevinster på salg af jord og fast ejendom, både andels- og ejersalg vel at mærke.
Men det er jo ikke det, forslaget her drejer sig om.
Opløses en andelsboligforening, kan der ikke dannes en ny forening inden for 5 år.
Afskaffelsen af tilbudspligten i 5 år efter en opløsning og et salg er helt og aldeles uacceptabelt.
Det er intet mindre end et kæmpestort tilbageskridt for lejere og andelsbevægelsen.
Det kan vi ikke lægge stemmer til.
Salg til private udlejere kan kun medføre en yderligere acceleration af § 5, stk. 2-moderniseringer, og man skal ikke have beskæftiget sig længe med boligområdet for at få øje på, at disse istandsættelser medfører en drastisk stigning i huslejeniveauet.
Mindre og billigere lejemål forsvinder – ofte på grund af fupmoderniseringer.
Studerende, enlige og pensionister har ikke råd til at blive boende.
Hvor skal disse mennesker snart sagt gå hen?
Hvilke muligheder tegner sig?
Hvordan er det lige, at regeringen indretter boligmarkedet for de svagere grupper?
Spekulation i den private udlejningssektor, salg af almene boliger, barbering af alle genopretningsbestræbelser, byfornyelse og kvarterløft, fjernelse af støtte til nye andelsboliger.
Listen er længere, men det må vi vende tilbage til, når der er et andet boligflertal.
Hvor gerne vi end ville støtte det her forslag fra regeringen og dens støtteparti, der sætter en stopper for de urealistiske værdistigninger på boligmarkedet, kan vi ikke se, at dette forslag vil sætte en stopper for spekulationen på andelsboligområdet, uden at det samtidig medfører nogle alvorlige, grimme forringelser.
Henriette Kjær (KF), 2005-06-03:
Jamen det er overhovedet ikke det, vi taler om, og det synes jeg også viser, at Enhedslisten vil misforstå, hvad incitamentet er, og hvad ideen er fra regeringens side med starthjælp og introduktionsydelse.
Fra Enhedslisten side vil man have det til at se ud, som om vi har foreslået det her for at gøre nogle mennesker ondt, men der skal jo være et incitament til, at folk går ud og bliver selvforsørgende, får sig et job.
Det er selvfølgelig ikke bare en avisrute en gang imellem, men der er faktisk nogle, der lever af at bringe aviser ud på den ene eller den anden måde, så det er et fuldtidsjob.
Det er klart, at der skal man arbejde meget, men det er jo også for at komme med et eksempel, og jeg kan på ingen måde være med til, at man skulle droppe modydelsen, altså det at trække i indkomsten.
M046S3931.fm Page 3987 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-03:
Socialdemokraterne er grundlæggende positivt indstillet over for alle tiltag, der fremmer ligestillingen i Danmark.
Det gælder også den idé, M046S3931.fm Page 3998
Friday, September 16, 2005 10:38 PM som nu er fremsat af Det Radikale Venstre om et ligestillingsudvalg her i Folketinget.
Vi synes, der er god grund til at se nærmere på de vilkår, som ligestillingsarbejdet her i Folketinget fungerer under i dag, og vi er enige med Det Radikale Venstre i, at rammerne, som de er nu, ikke er optimale.
Det er f.eks. kommet tydeligt frem her i foråret under behandlingen af kommunalreformen, hvor spørgsmålet om regeringens manglende mainstreaming af lovforslagene mere eller mindre tilfældigt er blevet rejst i de forskellige udvalg, som har behandlet sagerne.
Problemerne omkring de ligestillingsmæssige konsekvenser af kommunalreformen er druknet i debatten om de mange andre problemer, der er med kommunalreformen.
Placeringen af sager vedrørende det overordnede ligestillingspolitiske arbejde er i dag i Det Politisk-Økonomiske Udvalg, og det synes vi ikke er optimalt.
Der er en tendens til, at sagerne får en stedmoderlig behandling, og det synes vi hverken er gavnligt for udvalget eller for ligestillingens sag.
Oprettelsen af et ligestillingsudvalg vil ikke løse alle problemerne i denne verden omkring ligestilling.
Derfor synes vi også, at der forud for forslaget bør tages en grundig diskussion af, hvordan et sådant udvalg i givet fald skal arbejde, og hvordan vi sikrer, at det får den tilstrækkelige tyngde, og hvordan vi sikrer, at ligestillingsdebatten ikke forsvinder fra andre fora.
Men vi er enige i, at der er et behov for en diskussion af, hvordan vi kan opprioritere ligestillingsarbejdet i Folketinget, og derfor hilser vi det her forslag fra De Radikale velkommen.
Vi vil gå positivt ind i debatten om, hvordan det eventuelt kan udmøntes.
Louise Frevert (DF), 2005-06-03:
I første omgang, da jeg så det her forslag, må jeg indrømme, at jeg syntes, at det var meget sympatisk.
Jeg skal da også indrømme, at vi i Dansk Folkeparti er meget indstillet på at få gang i ligestillingsdebatten, og vi vil også gerne gøre en hel del for, at der skal være en ordentlig ligestilling for både mænd og kvinder her i Danmark.
Men da jeg kiggede nærmere på det, må jeg ærligt indrømme, at 14 dage til at behandle det her forslag altså er alt for utilstrækkeligt, samtidig med at der heller ikke er anvist nogen økonomi i det.
Ud fra det, jeg har kunnet høre mig til i dag under debatten, er det her forslag måske ikke så gennemtænkt, som man kunne have håbet.
Desuden mener jeg heller ikke, at det er relevant med et forslag om et ligestillingsudvalg som sådan, for jeg vil i min egen optik komme til at se det som en form for – her står der tværgående udvalg, men nærmere som et koordinerende udvalg.
Der vil der, som jeg ser det, være en hel del gråzoner omkring specifikke ressortområder, som man først skal behandle i ligestillingsudvalget og derefter sende ud til fagministeren.
Jeg mener, det vil være alt for kompliceret i længden, at man skal til at behandle sagerne flere steder, og det vil også øge sagsbehandlingstiden.
Summa summarum mener vi ikke, også i relation til, hvad der er blevet sagt tidligere, at det er et forslag, som vi kan støtte.
Desuden har jeg også en forståelse af, at alle gruppeformændene for partierne her i Folketinget er enedes om, at man skal tale sammen om en udvalgsstruktur i næste samling.
Så jeg tror, man skal se tiden an og vente på, at man får en tilbagemelding fra sin gruppeformand.