runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
For et parti som Socialdemokratiet er det vigtigt, at man kan skelne mellem, hvornår noget er sagligt, og hvornår noget er politisk.
For Vestre derimod er der ingen grund til det.
Det er ét.
Når Venstrefolk er politikere, så er de også saglige, så det er jo så dejligt nemt.
Men jeg kan godt forstå, at Socialdemokraterne bruger meget tid på at sondre: Jamen vi må vide, hvornår vi gør hvad.
Jo, det ser jeg jo mange eksempler på, men det problem har vi altså ikke, så derfor kan jeg ikke svare meget anderledes på det.
Og jeg kan sige, at det er præcis, som det skal være.
I Naturklagenævnet forholder vi os til det, der ligger i Naturklagenævnet, og i Folketingssalen præcis til det, som vi skal forholde os til her.
Og underligt er det jo, at de fleste gange, når Naturklagenævnet drages ind i debatten, så skyldes det sjældent dem, der sidder i Naturklagenævnet, men dem, der så gerne vil.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Jeg synes, det er på sin plads at stille det samme spørgsmål til den konservative ordfører, som er blevet stillet til Venstres ordfører.
Hvis det er så klokkeklart, at den her afgørelse er i strid med intentionerne i planloven, hvorfor har De Konservative så ikke stemt imod den i Naturklagenævnet?
Vi har spurgt Venstres ordfører adskillige gange.
Jeg synes ikke, der er kommet noget særligt svar, der er faktisk ikke kommet noget svar.
Det kan være, vi kan få det fra den konservative ordfører.
Henriette Kjær (KF), 2001-03-29:
Altså det, der er problemet, er jo, at i den her planlov, der regulerer detailhandelen, er, kan man sige, formuleringerne så vage, at man, når man skal håndhæve den lovmæssigt og træffe den beslutning, som man traf i Naturklagenævnet, ikke kan træffe anden afgørelse end at sige, at der ikke er nogen definition af, hvad de her særlige forhold, der skulle være, er. Det er meget svævende, og derfor kan det være særligt, at der er metro derud, at der er jernbane derud, og derfor kan man give tilladelse til at opføre et center. Men det er jo ikke det, der har været intentionerne i loven, og det er derfor, at det politisk er en anden sag.
Vi ser det på miljøministerens udtalelser til Information kort før valget i 1998, hvor der overhovedet ikke kan være tvivl om, hvad miljøministerens intentioner med loven har været, og hvad flertallets intentioner har været - overhovedet ikke.
Vi må så konstatere, at der sidder to højesteretsdommere
og gransker lovens bogstaver og finder frem til, at der faktisk ikke er belæg for at håndhæve de intentioner, der har været.
Det er jo dér, problemet er.
Man bliver så nødt til at acceptere det, men det burde være anderledes.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Jeg synes altså, det er en tynd argumentation.
Nu bliver der henvist til de to højesteretsdommere.
Vil det sige, at Det Konservative Folkeparti har den opfattelse, at man aldrig i Naturklagenævnet kan stemme anderledes end højesteretsdommerne?
Der er jo sådan set ikke så meget grund til, at den konservative repræsentant sidder der, hvis man alligevel bare stemmer det samme altid.
Men det var der da andre medlemmer af Naturklagenævnet, der kunne.
De mente, det var i strid med intentionerne, de stemte imod, ligesom Naturklagenævnet, når vi talte om de andre regionale centre, underkendte afgørelsen om overskridelse af butiksstørrelserne og sagde, at det kan vi ikke tillade.
Selvfølgelig kunne man også have gjort det i Ørestaden.
Sagen er bare, at Venstres og De Konservatives ordførere tilsyneladende gerne vil have storcentre, støtter dem i Naturklagenævnet, og så vil de føre en politisk sag herinde, som intet har med substansen at gøre, men som er valgtaktisk drilleri.
Henriette Kjær (KF), 2001-03-29:
Nu er vi ude i noget retorik, for hr. Jørn Jespersen vil jo ikke forstå, hvad det er, jeg siger. Jeg vil da sige, at selvfølgelig lytter jeg til juridisk ekspertise.
Der er da ingen tvivl om, at højesteretsdommere og også den formand, der sidder for Naturklagenævnet, er juridisk mere velfunderede, end jeg er.
Men én ting er så, hvordan man tolker lovens bogstav, en anden ting er, hvad intentionerne er, hvad vi kan gøre politisk herinde, og der har man altså lov til at agere forskelligt.
Vi har ikke været gode nok dengang, og vi stemte jo imod loven dengang, men har nu senere tilsluttet os den, og vi ønsker ikke noget storcenter i Ørestaden, vil jeg gerne præcisere.
Vi må bare acceptere, at loven er simpelt hen ikke lavet godt nok, og vi vil også gerne være med til at se på, hvordan man ændrer loven, hvis der skulle komme et sådant forslag.
Men hr. Jørn Jespersen vil altså ikke forstå det.
Nu er der kommet mange forklaringer også fra hr. Hans Christian Schmidt, og jeg har også forsøgt at forklare det, men jeg tror ikke, vi kommer længere.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg kan bekræfte, hvad hr. Ebbe Kalnæs lige har sagt, og det er jo sagt så præcist, som det kan gøres; så jeg ser ingen grund til at uddybe det yderligere. Jeg må så bare sige til fru Pernille Blach Hansen: Det var jo en interessant tanke, som fru Pernille Blach Hansen fik.
Hvis nu et parti har en holdning i Naturklagenævnet, så må det også kunne aflæses i en afstemning herinde bagefter.
Jeg glæder mig til at se, at hr. Jørn Jespersen nu skal stemme for det forslag, som om et øjeblik kommer til afstemning, for jeg noterede mig jo da i hvert fald, at SF's repræsentant i Naturklagenævnet havde den holdning.
Så det er jo interessant.
Fru Pernille Blach Hansen har sådan set lige bragt det op.
Desværre er det bare sådan, at fru Pernille Blach Hansen også er på vildspor.
Det er ikke sådan, det fungerer i et naturklagenævn.
Det skal vurdere, om det er retligt; det skal overhovedet ikke diskutere, om det er intentionerne i planloven; det skal ikke diskutere, om ministeren har haft den ene eller den anden grund til, at man har gennemført loven. Der vil man kunne få stor nytte ved at læse den artikel
af formanden for Naturklagenævnet, hvor han netop skriver: »Jeg ved overhovedet ikke, hvorfor ministeren har gjort det ene eller det andet, hvorfor han har nedlagt veto
, eller hvad ved jeg.
Jeg ved kun,« skriver han, »at det er den retlige klage, man skal diskutere.«
Og det er det, man går ind og gør, og der må man altså forholde sig til, om kommunen har skrevet det, den skulle, og ikke, om Ørestaden på den måde, den er blevet formuleret af ministeren i hans forhandlinger med Københavns Kommune, i øvrigt lever op til planlovens intention.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Ja, for at sige noget positivt er der én eneste bekendelse, som jeg er enig med fru Pernille Blach Hansen i, og det er, at vi skal stå fast ved planloven.
Men netop af hensyn til planloven, af hensyn til indholdet i den, bliver jeg ved at spørge og spørge: Hvor i planloven står der noget om et sådant stormagasin?
Og hvis fru Pernille Blach Hansen ikke svarer på det spørgsmål, er det så ikke korrekt vurderet fra min side, at så vil den handling, man har gjort, nemlig tryllet begrebet stormagasin frem, netop kunne danne præcedens?
Jeg gør i øvrigt opmærksom på, at Daells Varehus jo var lukket og slukket.
Det er jo også et tryllerylleri at sige, at vi flytter et stormagasin, som ikke eksisterer.
For det var lukket.
Hvordan kan man flytte noget, der er lukket?
Det er nonsens.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Det er Socialdemokratiets klare opfattelse, at vi står fast ved planloven.
Og vores klare opfattelse er, at her er der ikke tale om et eksternt center.
Det var også det, jeg redegjorde for i min tale.
Her er tale om en ny by besluttet i 1992 af et flertal i Folketinget.
Der er andre, som støttede flertallet, men som nu af politiske, taktiske, strategiske årsager synes, at det er sjovt at jagte ministeren.
Det kan jo minde om rent hykleri, at man har politiske partier som f.eks. Venstre, der mener, at de ville have gjort nøjagtig det samme, men alligevel føler anledning til at kritisere ministeren, uden at de dog vil bakke ud af de beslutninger, de tilsyneladende rundtomkring selv er med i.
Er det i virkeligheden ikke noget hyklerisk?
I forhold til hr. Ole M. Nielsen spørgsmål kan jeg sige, at Københavns Kommune af bevaringsmæssige årsager har argumenteret for, at der skulle være nulvækst i City, når det gælder butikker.
Det har vi sådan set accepteret og sagt, at det er et udmærket argument.
Men det er da klart, at der ikke er tale om, at alle andre byer kan begynde at argumentere for, at de vil have nulvækst og så flytte det ud til et eksternt center, for vi går ikke ind for, at der skal skabes eksterne centre rundtomkring i Danmark.
Vi går ind for en planlov som den nuværende, der gælder for hele Danmark og også for hovedstadsregionen.
Men her er tale om en hel særlig situation med en bydel besluttet af Folketinget, og det har man mig bekendt hverken i Viborg eller i Varde.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Når vi har rejst den forespørgsel her, er det, fordi vi synes, at der er utrolig langt imellem teori og praksis.
Som vi lægger op til i forespørgselsteksten, synes vi sagt på en anden måde, at der er tale om dobbeltmoral, når man på den ene side snakker om bæredygtighed og på den anden side ved hjælp af at behandle reglerne på en måde, som man kan diskutere, hjælper et projekt igennem, som bestemt ikke har noget med bæredygtighedsbegrebet at gøre.
Jeg vil læse nogle få eksempler op her fra det debatoplæg, som regeringen lige har sendt ud.
Det er let at få sine argumenter på den måde.
Vi havde også nogle før.
Debatoplægget kom for nogle dage siden.
Der står f.eks.: »Regeringen vil bl.a. gennem eksempelprojekter bidrage til at udvikle nye bystrukturer, som mindsker transportefterspørgslen og fremmer den kollektive trafik.
Der skal udvikles strategier for placering af butikker, kontorinstallationer og boliger i byen for at undgå en unødig stor trafikbelastning.«
Der står i kapitel 9: »Der stræbes på at genbruge eksisterende udtjente byområder, at udnytte de lokale sociale, naturmæssige og bygningsmæssige ressourcer bedst muligt, at blande boliger og byens forskellige funktioner samt at sikre god tilgængelighed.«
Og så står der sandelig: »Regeringen vil fortsat« - fortsat - »anvende miljøkonsekvensvurderinger i forbindelse med alle relevante lovforslag og andre regeringsforslag, herunder en ny infrastruktur, for at sikre de bedst mulige løsninger.«
Fortsat, det må være en misforståelse.
Jeg synes det er helt fint, at det er noget, man vil begynde med.
Men det er noget, man har gjort engang, det er noget, man holder op med.
Og jeg synes da, det er fint, at man vil genoptage den vane.
Så står der: »Byen med dens sociale liv, bygninger og infrastruktur skal organiseres og forvaltes med sigte på at opnå en betydelig reduktion af ressourceforbrug og miljøbelastning.
Jeg mener, at jeg egentlig har begrundet min forespørgsel tilstrækkeligt og glæder mig til at høre, hvad ministeren har at sige.
Besvarelse
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Det er jo et meget interessant forslag, der foreligger her, og også en meget interessant kreds af partier, der står bag.
Derfor synes jeg, det kunne være nyttigt allerede fra starten af debatten at få afklaret, hvad der sådan mere operationelt ligger i forslaget.
Vil det sige, at vi her har et flertal, som er parate til at stoppe udviklingen af Ørestaden, at stoppe storcentret i Ørestaden og at adskille finansieringen af den kollektive trafik i hovedstaden med det skandaleramte Ørestadsprojekt?
Er det det, der ligger i flertallet, for så er det jo virkelig noget, der flytter noget?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Da Venstre jo allerede har tilkendegivet, at vi kan støtte forslaget,
vil jeg da godt give et par bemærkninger i forhold til det, hr. Jørn Jespersen sagde.
Jeg vil sådan set
bare sige, at når vi kigger på, hvad det er, der står i selve forslaget her, kan vi støtte det, fordi der er tre ting deri, som vi har forstået på hr. Ole M. Nielsen skal være de ting, som er det bærende heri, og det er rent faktuelt.
Jeg vil gerne bede hr. Ole M. Nielsen om at bekræfte, at
det, der står i det forslag, som er blevet fremsat her, er det rent faktuelle.
Det er det, som hr. Ole M. Nielsen med det forslag, han er kommet med, har ønsket en tilkendegivelse om at få bekræftet, og det er det, jeg på Venstres vegne gerne vil bekræfte.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Det, som hr. Hans Christian Schmidt siger, kan jeg fuldt ud bekræfte.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er rigtig godt gået af ministeren på én gang at gøre sig uvenner med sin sædvanlige opposition - det er der sådan set ikke noget mærkeligt i - men også med de partier, som loyalt har støttet ministeren i den slags sager her.
Og det er det, der har givet det, man kan kalde et sammenrend omkring den vedtagelse her, hvor vi er enige om at udtrykke, at ministeren er gået for langt, at vi er stærkt utilfredse med den håndtering, der er sket.
Hvad vi i øvrigt er enige og uenige om, kommer ikke sagen ved.
Jeg ville meget gerne, om vi kunne stoppe Ørestadsprojektet, men jeg er ikke så blåøjet at tro, at det kan lade sig gøre.
At jeg har troet, det måske kunne lade sig gøre ved anden behandling i Naturklagenævnet, er noget andet, men der formåede ministeren jo - undskyld - at få forhindret, at det blev stoppet dér.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Nu var det jo hr. Ole M. Nielsen, der betegnede den kreds af partier, som han selv er med i, som et sammenrend.
Det skal jeg ikke blande mig i, men blot sige med hensyn til det, man render sammen om, at det jo er sådan lidt afgørende, om det er et snavset ærinde, eller om det er et legitimt ærinde.
Det var derfor, jeg prøvede at finde ud af, hvad der operationelt ligger i dette her forslag til vedtagelse. Hvad betyder det rent faktisk?
Derfor spurgte jeg: Betyder det, at man vil stoppe Ørestaden, betyder det, at man vil stoppe storcentret, betyder det, at man vil adskille finansieringen af metroen fra det skandaleramte Ørestadsprojekt?
Det fik jeg ikke noget svar på.
Så må jeg spørge hr. Ole M. Nielsen på en anden måde: Er det ikke rigtigt, at en meget stor del af de partier, der står bag det forslag, som hr. Ole M. Nielsen læste op, har stemt for Ørestaden?
De har ikke været med til at bremse storcentret, de har godkendt storcentret i Naturklagenævnet.
Hvad er så det operationelle i det?
Det må ordføreren for forslagsstillerne da kunne sige.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Der er ikke noget som helst snavset ærinde i det her.
Jeg mener, det er helt legitimt at udtrykke sin utilfredshed med en håndtering af en sag, også at man sammen, selv om man ikke er enige om alting her i livet, udtrykker sin utilfredshed med en sag.
Med hensyn til det operationelle tror jeg desværre ikke på, at der er noget operationelt i det.
Det ville jeg meget gerne at der var.
Jeg vil meget gerne stoppe projektet.
I den situation er jeg helt sikker på at de grunde derude bliver mange penge værd, i stedet for at man ødelægger en spændende idé om en ny by i Københavns Kommune med at give sig til at bygge det her indkøbs- og oplevelsesskur derude. Jeg mener ikke, at der er noget operationelt i det, men jeg mener, det er helt legitimt og ikke spor snavset, at en kreds, der tilsammen lider af frustrationer over den måde, regeringen håndterer tingene på, udtrykker det i en vedtagelse.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Hvis det bliver vedtaget, vil intet være anderledes, end det var før vedtagelsen.
Det vil ikke stoppe Ørestaden.
Det vil ikke stoppe storcentret.
Intet vil der ske.
Der er kun ét ærinde, og det er at sætte ridser i lakken på en miljøminister sammen med de partier, der har bakket op bag Ørestaden, sammen med de partier, som har godkendt storcentret i Naturklagenævnet, sammen med de partier, der har været med til at stemme motorvej for 5,2 mia. kr. i gang.
Jeg synes ikke, det er nydeligt.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Jeg vil gerne følge op på hr. Jørn Jespersens spørgsmål og spørge hr. Ole M. Nielsen: Hvad er det egentlig, de her partier er enige om i den fremtidige proces?
Hvad er det, man er enige om, der så skal ske nu?
Er det bare sådan rent politisk at genere ministeren, eller er man enig om noget?
For er sandheden ikke, at sammenrendet her består af partier, der er imod loven, men for centret, og så samtidig nogle partier, der er for centret, men imod loven?
Og hvad er det så egentlig, vi skal bruge en sådan vedtagelse til?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Jeg har jo ikke bragt emnet på banen.
Men når SF's ordfører gør det, og når ministeren gør det hernede på gulvet over for mig, kan vi lige så godt kalde tingene ved deres rette navn.
Hr. Jørn Jespersen siger: Er det ikke kun et spørgsmål om at give ridser i lakken til ministeren?
Jo, og det er vi enige om vi gerne vil, når ministeren i den grad skuffer os.
Der er nogle, der er generelt uenige med den minister, og så er vi nogle, som er enige med ham en gang imellem - glade ved ham ligefrem - men dybt skuffede i den sag her.
Og så siger ministeren til mig hernede på gulvet, at hvis det her forslag til vedtagelse får flertal, går ministeren af.
Ja, det er det operationelle i det, og jeg tror så, man finder en anden miljøminister.
Det tror jeg er en mulighed, der er til at klare.
Så det kunne godt være det operationelle i det, men det tyder jo ikke på, at vi får flertal for det, det kan jeg nok høre på det hele. Men det har vi ikke skrevet heri, og der må ministeren selv tage den konsekvens, og det burde ministeren måske have gjort, da han fik tommelskruerne på og blev nødt til at lave den her mulighed.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
I Socialdemokratiet står vi helt og fuldt bag ved planloven.
Den sikrer efter vores mening en holdbar og hensigtsmæssig planlægning i hele Danmark.
Planlovsformålet er da også at sikre, at samfundsudviklingen kan ske på et bæredygtigt grundlag.
Vi ser planlovens bestemmelser på detailområdet som et middel til at sikre en samfundsmæssigt bæredygtig struktur med liv i bykernerne i form af et varieret udbud af butikker.
Det er vores opfattelse, at planlovens bestemmelser er ført igennem i hele landet - også i hovedstadsområdet.
Naturklagenævnet har da også for ikke så længe siden konkluderet, at planlovens bestemmelser om detailhandel er overholdt i forhold til Ørestaden, når man ser bort fra den fodfejl, som Københavns Kommune undervejs har begået.
Det særlige i sagen om Ørestaden er netop, at Folketinget i 1992 vedtog, at der her skulle etableres en helt ny by.
Den by skulle selvfølgelig også indeholde indkøbsmuligheder.
Derfor er der ikke tale om, at Ørestadscentret bliver til et eksternt butikscenter i hovedstadsområdet.
Samtidig indgår Ørestadscentret som en integreret del af en samlet hovedstadsløsning, der er forhandlet på plads mellem miljø- og energiministeren, de tre hovedstadsamter og de to centralkommuner.
Tilladelsen til at opføre butikscentret er således afbalanceret i forhold til at opretholde en bæredygtig detailhandelsstruktur i regionen
omkring København.
Den aftalte løsning giver mulighed for at bygge et butikscenter i Ørestaden på 40.000 m2 plus en udflytning af et stormagasin på 17.000 m2 fra Københavns city med mulighed for at udvide det til 25.000 m2.
Det vil sige, at alt i alt taler vi om et center på maksimalt 65.000 m2.
Det er for øvrigt kun godt halvdelen af det, Københavns Kommune oprindelig havde planlagt.
Det er vel også en af grundene til, at alle de daværende regionplanmyndigheder som sagt har tilsluttet sig det samlede resultat.
Jeg vil gerne til slut fremhæve, at der for Socialdemokratiet ingen tvivl er om, at beslutningen om at etablere det nævnte center i Ørestaden er inden for lovens rammer.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at jeg ikke på nuværende tidspunkt vil deltage i nogen debat om, hvorvidt ministeren bliver eller ikke.
Jeg er sikker på, at ministeren med det jerngreb, han normalt har om visse partier, nok skal få det banket på plads, inden vi er færdige i dag.
Så der tror jeg sådan set, at ministeren ønsker at skabe lidt drama og forsøge at give et billede af, at det her godt kan ende på en eller anden måde i den retning.
Men det vil jeg være meget overbevist om at han med sin jernnæve for længst har kørt på plads. Det, jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører om, er følgende.:
I en artikel i Information den 7. marts 1998 af Peter Møhring Jensen
står: »»Hvis der kommer en borgerlig regering, så bliver det grønne flertal afløst af et kortsigtet forsvar for industrielle kræfter«, siger miljøministeren 4 dage før valget«.
»Jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan lade sig gøre at lave et storcenter i Ørestaden, hvis vi stadig har en SR-regering efter valget.«
« Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Finder den socialdemokratiske ordfører, at der er god overensstemmelse mellem det, ministeren udtalte 4 dage før valget, og så det, der efterfølgende er sket?
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Den socialdemokratiske ordfører udtalte, at hun både var tilfreds med planloven og tilfreds med dens anvendelse.
Hvordan kan man komme med en sådan udtalelse, når der i virkeligheden er tale om to vidt, vidt forskellige miljø- og energiministre i denne her sag?
Vi har hr. Auken 1 før den 9. juni 2000, som taler meget grønt, som har mange grønne sange om CO2-begrænsning og nærhed mellem bosted og indkøbssted, og som ytrer dyb, dyb, dyb, dyb betænkelighed over for ikke bare Ørestadscentret, men de enkelte butiksstørrelser.
Og efter den 9. juni har vi i bund og grund en radikal anden tolkning af planloven, nemlig under hr. Auken 2.
Og under hr. Auken 2 kommer der helt nye begreber ind i planloven, nemlig stormagasin, og helt nye begrundelser for at overskride den.
Hvem er det, den socialdemokratiske ordfører taler om?
Jeg må gøre opmærksom på, at der er tale om to vidt, vidt, vidt forskellige regimer.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Jeg ved, at andre partier har sværere ved at forklare tidligere bøger.
I denne sag er der jo tale om, at vi på daværende tidspunkt, i 1998, talte om et storcenter på 110.000 m2 med meget, meget store butiksstørrelser.
Der er tale om ca. halvdelen af projektet nu, og det indebærer bl.a., at Københavns Kommune har accepteret og selv peget på, at der er nulvækst i København City, samtidig med at der er et stormagasin, der flyttes ud.
Det synes jeg da er en markant forskel.
Projektet er halveret!
I forhold til hr. Søren Kolstrup vil jeg gerne sige, at jeg kun kender én miljø- og energiminister, og jeg synes, at planloven er overholdt.
Vi er ikke i tvivl: Her er ikke tale om et eksternt center, heller ikke i planlovens forstand; her er tale om en ny by, som Folketinget har besluttet.
I dette flertal var Enhedslisten godt nok ikke med, men man skal dog alligevel respektere folketingsbeslutninger.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg vil godt sige til fru Pernille Blach Hansen, at det ikke hjælper meget, at man begynder at gentage et eller andet, som man har læst, og hvor man mener, at der er nogle tal.
Det her er rent faktuelt.
Nu er det ikke sådan, at denne her regering er kendetegnet ved, at den løber fra alt, hvad den er kommet med.
Det gør den ikke, den løber bare fra meget.
Men her er det jo ikke til at tage fejl af, at vedkommende, hr. miljøminister, hr. Svend Auken, siger: Jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan lade sig gøre at lave et storcenter i Ørestaden.
Der står ikke noget om kvadratmeter, og i øvrigt er det på det her tidspunkt nede på 85.000 m2, så det er meget lidt, det kommer længere ned.
Men jeg vil bare sige, at det jo ikke er noget med, at ministeren begynder at vurdere det ene eller andet.
Han siger klart: Jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan lade sig gøre at lave et storcenter i Ørestaden.
Pling:
Efter folketingsvalget, hvor ministeren så også har nedlagt veto, ophæver ministeren i 2000, her sidste sommer, sit veto.
Jeg kan godt forstå, at den socialdemokratiske ordfører ikke kan forklare det, og det er da næsten urimeligt at spørge til det.