runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2001-01-18:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at vi kan være lidt i tvivl om, hvor seriøst regeringen mener dette lovforslag.
Jeg tænker på, at lovændringen skal træde i kraft allerede den 1. februar i år.
Det vil sige, at sagen skal hastes igennem Tinget, og det er vel i og for sig ikke rimeligt med et forslag af den her karakter.
Debatten her i dag kunne vel også tænkes at give baggrund for overvejelser hos ministeren, og i hvert fald forudser jeg en grundig udvalgsbehandling af spørgsmålet.
Med hensyn til den beregnede besvarelse må vi også spørge, hvad ministeren egentlig har tænkt sig i relation til de kontrakter, der foreligger med Danmarks Radio og TV 2, og hvor der er 1 års opsigelsesvarsel, kan dele af besparelsen jo ikke opnås.
Lovforslaget kan umiddelbart synes enkelt og overskueligt, og det er det for så vidt også, men det rummer alligevel både principielle og konkrete aspekter.
Principielt kan vi fra Venstres side dele den opfattelse, at finansieringen af tv-betjening af én erhvervsgruppe, her de søfarende, ikke nødvendigvis er en statslig opgave.
Men vi skal imidlertid også betænke, at det er en særlig erhvervsgruppe, som har anderledes arbejdsvilkår end alle andre erhvervsgrupper.
Der er en tradition, og der er også fra samfundets side en forpligtelse til, at denne gruppe medborgere kan holdes orienteret om, hvad der sker kulturelt, politisk og samfundsmæssigt i hjemlandet i de 6, 8, 10 måneder, hvor de er på søen.
Vi er derfor meget indstillet på, at de søfarende fortsat skal have en tv-nyhedsbetjening, kulturel betjening, som de har haft tilforn.
Jeg synes, sagen ligger lige til, at man havde prøvet ad den vej.
Jeg tror, det ville have været fremkommeligt.
Der er mange gode formål med den ordning, vi har i dag.
Det betyder noget socialt og kulturelt om bord på skibene, og det er også væsentligt, når de søfarende kommer hjem på orlov og naturligt skal falde ind i samfundet og familielivet.
Vi vil sikre os, at betjeningen af de søfarende med danskproduceret tv kan fortsætte.
Det er et vigtigt erhverv, som vi skylder meget hensyn.
Der er øget valutaindtjening, der er øget beskæftigelse, der er øget skibstonnage.
Det er et meget betydende erhverv, som vi skal behandle godt på alle måder. Vi vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Vi vil stille en række spørgsmål.
Det synes vi forslaget lægger op til.
Jeg beklager, at man fra regeringens side ikke har forsøgt en forhandlingsløsning med rederne og arbejdstagerens organisationer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-01-18:
Blot lige for god ordens skyld: Venstre, Danmarks liberale parti, ynder jo at kalde sig selv modstander af støtteordninger, og da jeg hørte hr. Kim Andersens indlæg, så kom jeg lidt i tvivl, men det var måske mig, der ikke helt hørte efter.
Så jeg vil gerne give hr. Kim Andersen muligheden for at bekræfte fra talerstolen, at Venstre fortsat er principielt imod støtteordninger.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Bortset fra den sidste sætning synes jeg, der var mange gode elementer i hr. Egil Møllers ordførertale, så mit ærinde var sådan set - indtil han kom med den sidste sætning - at spørge, om han ikke på baggrund af det, han sagde, faktisk kunne støtte det af fru Sonja Mikkelsen, hr. Morten Helveg Petersen og undertegnede stillede forslag, for det imødekommer faktisk en stor del af ordførertalens indhold.
Så skal jeg sådan til almindelig brugeroplysning sige, at jeg skal meddele fra Enhedslisten, at de støtter det af fru Sonja Mikkelsen fremsatte forslag til vedtagelse.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
vil jeg gerne sige tak for den debat, vi nu har haft.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at når vi overhovedet rejste debatten, så er det, fordi vi føler, at regeringen ikke lever op til de løfter, regeringen har givet.
For 3 år siden lovede regeringen nemlig, at den ville reducere de administrative byrder med 20 pct.
Nu er der gået 3 år, og vi har ikke kunnet konstatere, at den reduktion har fundet sted.
Vi kan ikke stemme for det af regeringspartierne fremsatte forslag til vedtagelse, for vi synes ikke, at regeringen har taget og tager sagen tilstrækkelig alvorligt.
Det er ikke bare løftet her, som er begrundelsen, men jeg kan jo henvise til dagens udgave af Dagbladet Børsen, hvor organisationerne også siger, at de har svært ved at tage regeringen alvorligt.
De siger, at nu kan vi lige så godt opgive det her testpanel, som vi fik indført for nogle år siden, for regeringen bruger det jo alligevel ikke.
Og hvis man endelig bruger det, så bruger man det bare som et alibi for at lave endnu mere administrativt besvær.
Det fremgår af dagbladet Børsen i dag på side 14, og jeg synes, man burde sætte sig ind i organisationernes tankegang på det her område. Så vil jeg til sidst sige, at jeg beklager
, at vedtagelsen af dette forslag, som jo i øvrigt indeholder en række af de elementer, som vi også har i vores forslag, vil indebære, at et meget væsentligt element falder væk, nemlig det, som vi var flere, der gjorde opmærksom på, heriblandt ikke mindst Kristeligt Folkepartis ordfører, altså elementet om, hvor vigtigt det er, at organisationerne får en ordentlig tidsfrist til at behandle høringssvar, inden de skal afleveres.
Denne passus fjernes nu.
Jeg synes ellers, at SF, som jo i sin tid kom med 30-dages-reglen for fremsættelse af lovforslag, også burde hæfte sig på denne her regel, så man ikke får tunge lovgivningsforslag lagt på organisationernes bord, 3 dage før de fremsættes her i Folketinget, hvor organisationerne jo ikke har en kinamands chance for at give det en seriøs vurdering.
Vi havde gerne set tidsfrister indført, både hvad angår høringsspørgsmål, og hvad angår testpaneler, fokuspaneler
Men det falder altså ud, og det beklager vi stærkt.
Vi vil endnu en gang opfordre til, at man stemmer på det forslag
til vedtagelse, som er fremsat af de tre partier.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-18:
Ifølge Clara Pontoppidan har måner den farve, som måner skal have.
Og med hensyn til det der med trossager er der nogle, der påstår, at vi i mit parti dér er eksperter.
Det her er faktisk ikke så meget en trossag.
Hvis det skulle vise sig ikke at være tilfældet, så kommer vi efter erhvervsministeren med den store hammer.
Det er helt sikkert.
Så synes jeg - jeg tror aldrig, jeg kom så langt, at jeg fik nævnt det i min ordførertale - at det trods alt fremmer et initiativ, hvor regeringen velsagtens overraskede selv de borgerlige partier med forslaget om LetLøn, som er et godt skridt i den rigtige retning, og som oven i købet er både frivilligt og gratis.
Det opfattede jeg næsten som en revolution.
Nu har vi jo ikke revolutioner i Danmark på grund af vejret og spisetider og sådan noget, men jeg synes faktisk, at det er på kanten af en revolution, og det er faktisk grunden til, at jeg godt vil være med på den måde her.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-01-18:
Det er ikke altid lige nemt at starte og drive virksomhed i Danmark, og især for små virksomheder kan det være svært at overskue omfattende regelsamlinger, og der kan være meget administrativt bøvl forbundet med indberetninger af oplysninger til offentlige myndigheder.
Men de seneste tal viser dog heldigvis, at byrderne i år 2000 er stagneret i forhold til 1999.
I Det Radikale Venstre finder vi, at stagnation ikke er nok, ikke er godt nok.
Vi kommer ikke uden om, at der skal være regler for erhvervslivet, men hvor det overhovedet kan lade sig gøre, skal reglerne forenkles og virksomhedernes administration af reglerne lettes.
Jeg tror, alle politiske partier kan være enige om den målsætning, men djævlen ligger jo i detaljen også på dette område, så når man konstaterer denne enighed om målet, tilbagestår der altså en diskussion om midlerne.
Hvordan gør vi det her i praksis?
Fra radikal side lægger vi vægt på, at regeringens erhvervsstrategi, dk21, også har fokus på netop spørgsmålet om administrative byrder.
Højere kvalitet af regulering kræver et tæt samspil mellem den offentlige administration og erhvervene, men enkel lovgivning er altså lettere sagt end gjort.
Erhvervslivet skal inddrages endnu mere i udformningen af love og regler, og det skal nøje vurderes, hvilke administrative konsekvenser ny lovgivning har for virksomhederne.
Derfor kunne det være værd at overveje, om det kunne lade sig gøre at have en fælles dato om året, hvor lovgivning for virksomheder træder i kraft.
Vi lægger vægt på informationsteknologi, når det handler om lettelser i virksomhedens administration af reglerne.
Der er opgørelser, der viser, at virksomheder, der bruger informationsteknologi i kommunikationen med offentlige myndigheder, har ca. 25 pct. mindre administrative byrder end andre virksomheder.
Det er altså virkelig et potentiale, når det drejer sig om nedbringelse af administrative byrder.
Det indebærer bl.a. fælles indgangsportaler til offentlige myndigheder og et enkelt indberetningssystem
, så virksomheder ikke behøver at indberette de samme oplysninger flere gange til forskellige myndigheder. Derudover er der indført forsøg med en eliteordning, hvor virksomheder, der har styr på sagerne, belønnes i form af mindre kontrol. Initiativerne er gode, vi skal gerne endnu videre.
Når det drejer sig om en forenkling af virksomhedens indberetning af oplysninger til det offentlige, vil det være ønskeligt, hvis fokus kunne bredes ud fra de lønrelaterede poster til samtlige virksomhedsrelaterede poster, så vi kunne opnå endnu flere resultater.
For Det Radikale Venstre er målet klart.
Danmark skal være et land med en fornuftig og gennemskuelig erhvervslovgivning, vi skal være et land, hvor det er nemt at starte en virksomhed, og hvor det er nemt at drive en virksomhed.
Vi finder, der er en række fornuftige initiativer i støbeskeen, som vi ser frem til at følge op.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Hr. Ole M. Nielsen sagde for et øjeblik siden, at så må man jo tro på, at det går den rigtige vej, at byrderne er reduceret.
Ja, det kan jo kun blive en trossag.
Der er i hvert fald ikke blevet ført overbevisende argumentation for, at det, Folketinget bliver bedt om at vedtage i den første linje i denne vedtagelse, også er rigtigt.
Folketinget kan selvfølgelig godt vedtage, at månen er grøn eller rød eller blå.
Det er klart.
Jeg synes bare, at når embedsmændene selv er i tvivl om deres vurderinger, så er det lidt betænkeligt, at Folketinget ligefrem skal vedtage det.
Det er det ene.
Det andet og det væsentligste, som jeg godt vil sige, er, at jeg beklager meget, hvis det her nu betyder, at vi ikke får indført tidsfrister og tidsplaner for sager, der sendes til høring i organisationerne, sendes til testpaneler, fokuspaneler osv. Jeg forstod på hr. Ole M. Nielsen, at det var vigtigt, at der var sådan nogle tidsfrister.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-01-18:
»Folketinget noterer sig, at den første opgørelse af udviklingen i virksomhedernes samlede administrative byrder viser, at byrderne ikke er steget fra 1999 til 2000.
Jeg kan oplyse, at det her forslag til vedtagelse står
både Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti bag, og jeg vil selvfølgelig gerne bede hr. Ole M. Nielsen om at bekræfte, at vi kan enes om en tekst, der også her viser en imødekommelse over for de ting, som hr. Ole M. Nielsen fremførte i sit indlæg.
Erik Larsen (V), 2001-01-23:
Jo, jeg mener også, at jeg sagde, at det selvfølgelig i forhold til denne her lovgivning er en administrativ lettelse og en forenkling for de virksomheder.
Men det er klart, at vi ikke kan lukke øjnene for, at den administrative lettelse på en eller anden måde ikke bliver effektueret i den udstrækning, som vi måske i forhold til lovforslaget kan tiltænke virksomhederne skal have.
Så alt i alt: Ja i forhold til lovforslaget, og vi vil så, jeg vil ikke sige, bekymre os, men vi vil i hvert fald være opmærksomme på, hvorvidt den administrative lettelse også bliver effektueret og ikke bliver sat over styr i forhold til, hvad andre myndigheder end Erhvervsministeriet måtte finde ud af, der er behov for.
Børge Klit Johansen (KRF), 2001-01-23:
Jeg skal sige, at Kristeligt Folkeparti grundlæggende er positivt indstillet over for intentionerne i disse lovforslag, og ikke mindst forsøget på at samle alle virksomhedens regnskabsbestemmelser i én lov finder vi prisværdig.
I en globaliseret verden må vi også hilse det velkommen, at man vil harmonisere den danske lovgivning med internationale standarder.
Vi glæder os f.eks. også over § 14 i L 138, der taler om socialt ansvar, viden, medarbejderforhold, etisk målsætning, og hvad vi oplever som et sigte om at inkorporere de grønne regnskaber i årsregnskabsloven, så der kun bliver én redegørelsesproces.
Det gælder naturligvis også de bløde elementer i ledelsesberetningen, hvor der kommer krav om at give supplerende oplysninger om betydningsfulde hændelser efter regnskabets afslutning, i hvert fald for klasse B og C, hvor man også kommer med en antydning af vidensregnskaber.
Vi finder, at lovforslaget følger en udvikling med hensyn til forskydning fra materielle til immaterielle aktiver, men vi forudser også, at loven i løbet af meget kort vil have behov for en revidering, fordi udviklingen går hurtigt.
Frank Aaen (EL), 2001-01-23:
Enhedslisten indgår gerne i den videre drøftelse af disse lovforslag.
Vi mener på mange måder, at det er et fremskridt og er positive over for dem, men der er nogle områder, hvor vi helt sikkert ønsker realdrøftelser med henblik på ændringer, hvis det i givet fald skulle være sådan, at vi stemmer for lovforslagene.
Det ene drejer sig om den definition af en koncern, som ligger i lovforslaget her, herunder kravene til, at man skal kunne lave et konsolideret regnskab vedrørende datterselskaber.
Der ved vi jo i dag, at f.eks. en koncern som A.P. Møller er fri for at aflægge koncernregnskab, fordi den tilfældigvis kun direkte ejer 49 pct., men gennem sindrige konstruktioner har fuld kontrol over hele biksen, så i formel forstand er den ikke en koncern.
Det forhold vil vi gerne have ændret på, og så vidt jeg kan se, er der ikke ændret på det med det foreliggende lovforslag.
Havde der været det, havde der nok været en stor protest, ikke fra A.P. Møller, men fra Rederiforeningen selvfølgelig, som jo altid er dækorganisation for Møllerkoncernen.
Det bringer mig videre til det næste, at man jo kan se, at rederierne, igen læs A.P. Møller, har været fremme med at ville have en lang række undtagelser fra de generelle bestemmelser, og jeg kan i hvert fald se, at mindst i ét er Rederiforeningen blevet imødekommet.
Det må jeg sige at vi ikke er tilhængere af.
Så det vil være nr. 2 punkt, at vi vil have støvsuget det her lovforslag for alle de bestemmelser, der er begunstigende for enkelterhverv, og hvis der er flere end rederierne så også de øvrige erhverv.
Dermed vil jeg selvfølgelig ikke rode mig ind de generelle undtagelser.
Det er klart, at det ikke er dem, der er omfattet af Finanstilsynets regelsæt osv., jeg er ude efter, men hvor der er tale om meget branchespecifikke undtagelser.
Så er der spørgsmålet om økonomisk kriminalitet.
Der er jeg enig i det, der er foreslået, at vi skal afvente implementeringen af EU's nye hvidvaskningsdirektiv. Det ser ud, som om EU på det område er mere progressivt end flertallet i Folketinget, men da flertallet i Folketinget jo altid bøjer sig for EU, ser jeg frem til, at vi kan få gennemført nogle af de skærpelser, der er lagt op til.
Det er helt i orden.
Til gengæld er jeg enig i den indvending, der er fra Statsadvokaturen for Økonomisk Kriminalitet.
Jeg er med på, at det selvfølgelig er ledelsens ansvar, men jeg synes, det ville være fint med lidt mere demokrati på det område.
Det er i hvert fald noget, jeg umiddelbart vil gå dybere ned i.
Så er jeg på et enkelt punkt enig med Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, når den foreslår, at minoritetsaktionærer i et firma skal kunne kræve, at der kommer en statsautoriseret revisor ind.
Jeg mener sådan set, man bør give minoritetsaktionærerne den rettighed.
Jeg forstår ikke, hvorfor den er afvist.
Der er givetvis flere ting, som vi vil tage fat på under udvalgsarbejdet, men de her meldinger bare i dag om, at vi gerne vil være positive under udvalgsarbejdet, men vi har altså også nogle ting, vi gerne vil have strammet op.
Egil Møller (DF), 2001-01-23:
Lovforslag nr. L 138 lægger op til adskillige ændringer i forhold til den nuværende lov, som er fra 1981, og som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, har man stort set fulgt anbefalingerne fra det nedsatte sagkyndige regnskabsråd, som har haft bred deltagelse af relevante parter inden for erhvervslivet og de offentlige instanser.
Selve lovforslaget er, som det også er sagt af andre ordførere herfra, omfattende med mange tekniske og detaljerede bestemmelser.
Det er positivt, at man strukturerer loven efter byggeklodsmodellen ved at inddele regnskabsbestemmelserne i regnskabsklasserne A, B, C og D. Når det drejer sig om de mindre virksomheder, vil der kunne ske administrative lettelser, så de ikke bliver underlagt de samme regler og krav, som gælder for de større virksomheder. Dansk Folkeparti vil foreslå, at grænsen mellem regnskabsklasserne A og B forhøjes, således at A-gruppen omfatter virksomheder med en omsætning på op til 20 mio. kr. Når det drejer sig om de mellemstore og større virksomheder, er det af betydning for både dem og samfundet, at regnskabsaflæggelsen er af en sådan art, at både den enkelte virksomhed og samfundet har fælles fordele af et regelsæt for regnskabsaflæggelsen med gennemsigtighed. Vi må forvente, at der i de kommende år vil ske en endnu stærkere international påvirkning af den danske økonomi.
Det kræver, at der i stadig større omfang indføres globale regnskabsregler.
Dette vil være til gavn for virksomhederne, når de søger finansiering via de udenlandske kapitalmarkeder.
En afskaffelse af kravet om to revisorer i børsnoterede og statslige aktieselskaber vil reducere omkostningerne for disse virksomheder og medføre mindre arbejde i den samlede revisorstand.
At standen alligevel ikke bør frygte for sit levebrød, skal politikerne her i landet og vel også i EU nok råde bod på.
Dansk Folkeparti har forståelse for, at man ikke påfører danske virksomheder unødige regnskabsmæssige byrder, men samtidig sikrer sig de nødvendige regnskabsoplysninger.
Som jeg har sagt tidligere, er lovforslaget omfattende, og Dansk Folkeparti vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, både hvad angår dette lovforslag og L 139.
Sonja Albrink (CD), 2001-01-23:
På CD's vegne skal jeg meddele, at vi også er positive over for de to fremsatte forslag.
Det er jo, som også andre ordførere har sagt, utrolig vigtigt, at man følger både med udviklingen her i landet og så sandelig også internationalt. Jeg skal ikke komme nærmere ind på det, der er blevet kaldt byggeklodssystemet.
De fleste af høringssvarene er positive. Der er dog et par enkelte stykker, som vi i CD gerne vil have lov til at stille nogle opklarende spørgsmål til under udvalgsbehandlingen for eventuelt at få oplyst de spørgsmål, som bliver rejst i høringssvarene.
Også de administrative byrder er jo allerede omtalt.
I CD er vi af den opfattelse, at der er tale om en administrativ lettelse i hvert fald for de virksomheder, som falder ind under A og B i det byggeklodssystem.
Som sagt er det to spændende lovforslag, der er omfangsrige.
Jeg vil på CD's vegne også tilkendegive, at vi vil gå konstruktivt ind i den udvalgsbehandling, som ligger foran os.
Ole Sohn (SF), 2001-01-23:
På et tidspunkt ville jeg have spurgt den konservative ordfører, hvorfor en moppe altid skal være en dreng.
I disse ligestillingstider kunne det jo lige så godt have været en pige.
Det ligger måske lidt uden for årsregnskabsloven, men alligevel er det et ret væsentligt spørgsmål at få belyst.
Det vil jeg sige indledningsvis, for vi vil gerne gå konstruktivt ind i det udvalgsarbejde, der forestår.
En af de ting, som vi har bidt mærke i, er, at man samtidig forsøger at gøre regnskaberne mere informative og brugervenlige.
Det er der bestemt behov for.
Men på en eller anden måde tror jeg, det kunne være sundt, hvis vi kan få nedsat en arbejdsgruppe, der kan prøve at belyse de her nye former for regnskabsaflæggelse og se dem i forhold til den traditionelle økonomiske regnskabsfacon.
Vi mener af flere grunde, det er vigtigt, at der er informationer om eksempelvis en virksomheds arbejdsmiljø.
Det er dels meget omkostningsfyldt for samfundet, og det er dels også meget belastende for den enkelte virksomhed.
Vi mener faktisk, at med et arbejdsmiljøregnskab vil man kunne komme til at fortælle meget om en virksomheds image og dermed også om virksomhedens fremtidige indtjeningsmuligheder. Så på den måde mener vi, det er vigtigt, at de her nye regnskabsformer bliver beskrevet bedre, og at der kommer en koordinering, sådan at det bliver et fælles grundlag for de forskellige regnskabsformer.
I høringssvarene har der været en hel del kritik fra revisorerne.
Det synes jeg da også giver anledning til nogle spørgsmål under udvalgsarbejdet, også fordi jeg har lidt svært ved at gennemskue, om kritikken primært skyldes revisorernes bekymring for, at der bliver færre revisorjob, og så er der jo ikke så meget at tage hensyn til, eller om det er, fordi sikkerheden i revisionen bliver mindre.
Det er nogle af de ting, vi godt vil have undersøgt nærmere under udvalgsarbejdet. Umiddelbart går vi ind i behandlingen af de to lovforslag med en søgende og kritisk, men positiv ånd.
Erik Larsen (V), 2001-01-23:
Jeg vil starte med at sige, at Venstre er overvejende positiv over for de fremsatte lovforslag.
Også i forhold til EF's direktiver har der jo været et behov for at modernisere lovgivningen på det her område.
De forskellige muligheder, der er nævnt i det såkaldte byggeklodssystem, er også i sig selv en ganske fornuftig ting, når man på den måde diffenrentierer kravene og forventningerne til de enkelte virksomhedstyper.
Men vi har noteres os i bemærkningerne, at det testpanel, som man har haft til at se på tingene, sætter spørgsmålstegn ved, hvorvidt og i hvilken udstrækning den administrative lettelse, som man i forhold til lovgivningen lægger op til, bliver udmøntet i praksis.
Det er klart et spørgsmål, som vi kan sige står åbent, fordi behovet for disse virksomheder for at lave en egentlig årsberetning og et årsregnskab jo kan variere meget.
Men det er såmænd ikke det, der bekymrer os så meget, for vi tror, at det overvejende vil betyde en administrativ lettelse.
Det, jeg gerne vil fokusere lidt på, er derimod denne virksomhedstypes forhold til minimumsbekendtgørelsen i vores skatteadministration, for her kan vi jo ikke sige, at der er frit slag for den type virksomheder til at aflægge regnskaber, som man nu måtte have lyst til.
Et andet positivt element er efter vores opfattelse, at der nu ikke længere bliver stillet krav om, at der skal være to revisionsfirmaer på de børsnoterede selskaber.
Vi mener ikke nødvendigvis, at ansvarsplaceringen bliver mere entydig og mere præcis af den gældende regel.
Alt i alt vil vi fra Venstres side gå positivt ind i udvalgsarbejdet, og vi er, som jeg startede med at sige, tilfredse med de udviklingstræk, der lægges op til i lovforslagene; men som sagt kan der være nogle små krøller, som vi vil dyrke under udvalgsbehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-23:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om ikke Venstre er enige i - jeg gjorde lidt ud af det i min ordførertale - at det er et spørgsmål om administrativ lettelse.
Det må være en administrativ lettelse, hvis det offentlige ikke stiller krav om, at op imod 300.000 virksomheder skal aflægge et årsregnskab. Der kan så være andre forhold, som gør, at andre myndigheder, eksempelvis en bank eller andre virksomheder, som man samhandler med, forlanger et årsregnskab.
Men vi kan i hvert fald fra vores side i det, der ligger fremme her, dokumentere, at det er en administrativ lettelse, når der ikke fra offentlig side er krav om et årsregnskab.