Carina Christensen (KF), 2002-11-12:
I de seneste år har de private lejeboligers andel af den samlede boligbestand været stærkt faldende.
I dag udgør de under en femtedel af den samlede boligbestand, mens andelen af almene boliger og andelsboliger i samme periode har været stigende.
Til sammenligning udgjorde det private udlejningsbyggeri i 1970 over en tredjedel af den samlede boligbestand.
Faldet i det private udlejningsbyggeri hænger primært sammen med, at der i dag ikke er noget økonomisk incitament for de private til at gå i gang med at bygge nyt.
Det er det, vi nu gør noget ved.
Med de to lovforslag her skaber vi grundlag for, at det nu bliver økonomisk attraktivt for pensionsinstitutter og selskabspligtige investorer at opføre private udlejningsboliger og indrette nye tagboliger - et forslag, der vil betyde, at afkastet af byggeinvesteringen vil være konkurrencedygtigt i forhold til kapitalanbringelser i obligationer.
Der er visse krav, der skal overholdes af investorerne, for at de kan få andel i investeringsrammen. Mindstegrænsen for det enkelte byggeris størrelse er 15 lejligheder, der skal være tale om et samlet byggeri, og der er også sat begrænsninger i størrelsen af anskaffelsessummen pr. lejlighed.
Målet er at sikre, at der bygges nye lejligheder, der har en husleje, som kan betales af en bredere del af befolkningen.
Landet bliver inddelt i fire grupper på baggrund af grund- og byggeomkostninger i de enkelte områder, og den maksimale anskaffelsespris pr. lejlighed varierer mellem 1,8 mio. og 1,38 mio. kr.
Det er selvfølgelig svært for indeværende at vurdere, om de beløbsgrænser, vi har fastsat, vil fungere efter hensigten.
Det tror vi selvfølgelig de vil, men nu må vi se.
Det er klart, at hvis det viser sig, at rammerne ikke fungerer, ja, så må vi tage spørgsmålet op igen og så tilpasse rammerne.
Det vigtigste er, at tiltaget virker efter hensigten.
Investeringsrammen bliver delt op i to puljer a 500 mio. kr., som vil blive fordelt to gange årlig.
For at sikre, at alle dele af landet kan få andel i investeringsrammen, opdeles puljen ved den første tildelingsrunde i to kvoter a 250 mio. kr., som reserveres til henholdsvis kommuner med mindst 90.000 indbyggere og så andre kommuner.
Også dette tiltag er vi i Det Konservative Folkeparti meget glade for.
Det er nemlig vigtigt, at hele landet får gavn af de her forslag.
Som loven er i dag, må livsforsikringsselskaber og pensionskasser ikke opføre ejendomme med henblik på salg.
Det laver vi også om på.
Fremover vil de her virksomheder kunne opføre privat udlejningsbyggeri, hvor indtil halvdelen af lejlighederne kan sælges som ejerlejligheder, uden at de har været lejet ud forinden.
Mindst 15 lejligheder i ejendommen skal dog forblive udlejning til helårsbeboelse.
Også det vil bidrage til, at vi får flere private udlejningsboliger.
Med lovforslaget forbedres også mulighederne for, at private kan indrette nye lejelejligheder i eksisterende tagetager.
Også dette tiltag vil bidrage til at øge udbuddet af private lejelejligheder.
Fra konservativ side er vi meget tilfredse med de her forslag, som regeringen har fremsat.
Også vi er glade for, at der er et bredt forlig på det her område, og vi kan støtte forslagene.