runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Det er fair nok, at man har det principielle synspunkt i Dansk Folkepartis program, at man vil af med grundskatterne – om det så er generelt, eller det kun er for landbruget, det gælder, ved jeg faktisk ikke.
Det kan jeg langt bedre bruge som argument, end at man påstår, at det her er en kompensation for noget, man reelt ikke mister, men faktisk får mere af.
Konsekvensen af det her lovforslag er, at den yngre landmand, som for at have harmoni i sin drift har behov for tillægsjord, skal ud og erhverve det.
Alt andet lige vil det her lovforslag medføre, at den landmand skal betale en højere pris og derved får sværere ved at få en landbrugsvirksomhed, som kan hænge sammen, og som kan give et udkomme fremover.
Det er det, jeg synes, Dansk Folkeparti har glemt at tænke ind i sine holdninger.
Uno Larsson (DF), 2004-11-26:
Jeg må bøje mig lidt for hr. Ole Stavad, for Dansk Folkeparti vil jo gerne støtte de erhvervsdrivende, utrolig meget endda, og også de unge mennesker, der vil frem i verden.
Det trænger vi til, det giver jeg hr. Ole Stavad ret i.
Men det er et helt andet lovforslag, vi så er inde på, og jeg vil forholde mig til det her.
Det er godt for landmændene, at jorden bliver billig for dem.
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Men det, jeg godt ville spørge hr. Uno Larsson om, er, om ikke der også i Dansk Folkeparti er en overvejelse af, om det er rigtigt at støtte den ældre del af dansk landbrug, som skal betales af den unge generation, som skal drive landbruget fremover.
Jeg går ud fra, at hr. Uno Larsson er enig i, at når man fjerner grundskylden eller reducerer den, som tilfældet er her, så siger al markedsøkonomisk teori, at det vil betyde, at prisen på jord stiger.
Så er det ikke at modarbejde den del af dansk landbrug, som jeg troede, der var en enighed her i huset om, at vi gerne ville fremme?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-26:
Jeg takker for svaret, for det er jo krystalklart, at uanset om den samlede støtte fra EU til landmændene bliver nedsat eller ej, vil man fortsætte ad denne her vej, indtil grundskylden er helt væk.
Dansk Folkeparti har altså den prioritering, at skatteydernes midler skal bruges til at forgylde de ældre jordbrugsejere på bekostning af alle andre områder i samfundet, hvor der ellers er behov for penge, pensionister, de ældre på plejehjem og alle mulige andre – finansiering af denne strukturreform og alt muligt andet.
Det er jo en klar prioritering.
De, der virkelig kommer til at nyde godt af det her, er jo de ældre landmænd, som har en stor formue stående i deres gårde, som bliver endnu mere værd, så det kommer til at stå i vejen for generationsskiftet.
De skal altså forgyldes.
Det er jo en klar melding, når man hidtil gang på gang har hørt, at det var de ældre og pensionisterne, der skulle tilgodeses.
Sådan er det altså ikke mere, nu har man lagt prioriteringen om.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-26:
Da SF's ordfører på området, hr. Kristian Touborg, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne sige følgende: Venstre benytter enhver festlig lejlighed til at fortælle, at de åh så gerne vil afskaffe EU's landbrugsstøtteordninger, men når det bliver dagligdag og vi kommer til realiteterne, så vil de absolut ingenting.
Det bærer dette forslag meget tydeligt præg af.
EU har for første gang i mange, mange år reduceret landbrugsstøtteordningerne med et mindre beløb.
Her kunne Venstre have benyttet lejligheden til at påbegynde en nedtrapning af støtteordningen.
Men nej, straks kommer regeringen med et forslag om, at landbruget naturligvis skal kompenseres med det samme beløb, som EU har skåret støtten ned med.
Det er dobbeltmoral, så det klodser.
Den form for politik deltager SF ikke i, og derfor stemmer vi imod forslaget.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-26:
Også i Det Radikale Venstre har vi bemærket, at fremtrædende politikere fra V og K gang på gang har lovet at arbejde for en nedtrapning af landbrugsstøtten.
Venstres Karin Riis-Jørgensen har udtalt, at Europa må gøre op med sig selv, om vi vil være et vidensamfund eller fortsætte i en planøkonomisk verden af i går; fødevareminister Hans Christian Schmidt har sagt, at de danske landmænd ville stå langt stærkere i en verden uden landbrugsstøtte; og Gitte Seeberg glæder sig i et ugebrev over valget af Mariann Fischer Boel, der kan opfylde konservative mærkesager om at skære i planøkonomiske støtteordninger og skrue op for forskning og uddannelse.
Endelig har EU-ordførerne fra både V og K sagt, at de ville hjælpe med at nedbringe landbrugsstøtten, når den kommende forfatningstraktat giver Europa-Parlamentet mere magt.
Landbrugsstøtten er urimelig og utidssvarende, og den lever på lånt tid.
EU tog et klogt skridt frem mod at nedtrappe støtten; med finanslovaftalen trådte regeringen et skridt tilbage.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Jeg glemte til at begynde med at sige, at det er jo fru Margrethe Vestager, der er Det Radikale Venstres ordfører, men hun kunne desværre ikke være til stede i dag, så det, jeg fremfører, er hendes bemærkninger til lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-26:
Som en del af finansloven for 2005 er lovforslaget her en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, og det forbedrer adoptanters rettigheder, når de opholder sig i det land, de henter barnet i.
Det giver adoptanter ret til 4 uger med dagpenge før modtagelse af et barn, når de opholder sig i afgiverlandet.
Det her er et længe ønsket forslag om et emne, det ved behandling af lov om barselorlov blev lovet at der ville blive set nærmere på.
Det vil være med til at give det par, der mange gange rejser flere tusinde kilometer for at hente et lille barn, de har fået lov til at adoptere – mange gange efter flere års mislykkede forsøg og mislykkede behandlinger og andre tiltag, der skulle skabe en graviditet – en tryghed for, at de hundrede procent kan koncentrere sig om den opgave, de har påtaget sig med at adoptere.
Det er ikke altid lige let at komme til et fremmed land for så derefter at måtte vente flere uger, før man kan tage hjem med det lille barn igen.
Derfor har det også været vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi fik lavet denne aftale, som er en stor hjælp for de familier, der må igennem meget, før de får mulighed for at få det barn, som de længe har ønsket sig.
Dansk Folkeparti kan selvfølgelig varmt støtte det her forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-26:
For os i Det Konservative Folkeparti er det meget vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at sikre, at familierne har mulighed for at have sammenhæng i deres familie- og arbejdsliv.
Vi vil gerne bidrage med fra politisk side at skabe rammerne om, at familierne kan indrette sig, sådan som det passer bedst til den enkelte familie.
I en situation, hvor man har valgt at adoptere og altså valgt at tage ansvar for et barn fra et fremmed land og give det barn en betydelig bedre skæbne, vil vi derfor naturligvis også gerne støtte det her forslag, der nu giver mulighed for, at man har ret til barselorlov, inden man kan modtage barnet.
Som flere andre ordførere også har været inde på, er der ofte behov for, at man er i det land, barnet kommer fra, i en længere periode for at klare papirer og andre ting, og man har derfor haft brug for at bruge noget af sin barselorlov der.
Når man kommer hjem med et barn, hvis skæbne måske ikke har været helt heldig de første par måneder, inden man får lov at overtage det, og hvor barnet skal lære de nye forældre at kende, de nye omgivelser at kende og vænne sig til det, er det naturligvis vigtigt, at man har mindst de samme muligheder som alle andre forældre for at have barselorlov med barnet, efter det kommer til Danmark.
Derfor er vi meget glade for det her forslag, som giver mulighed for at få den ekstra barselorlov, inden man modtager barnet, og også den mulighed for at udvide de 4 uger til 8, hvis det er nødvendigt af hensyn til forskellige procedurer i modtagerlandet.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-26:
Forslaget drejer sig om at sikre, at forældre, der adopterer børn, har ret til dagpenge i den periode, hvor de kommende forældre opholder sig i et afgiverland for at modtage et adoptionsbarn.
Som tidligere nævnt kan det være 4 uger, og det kan så forlænges til 8 uger.
Vi støtter det her forslag.
Vi har tidligere fra SF's side fremsat forslag vedrørende adoption.
Det vil vi også fortsat arbejde på, og jeg tror, Kristendemokraterne også har været med på forslaget, nemlig at sikre, at det bliver billigere at adoptere børn
Når det er vigtigt, er det jo, fordi adoption løser to problemer på én gang.
Denne verden har desværre flere forældreløse børn end nogen sinde.
Samtidig løser vi et problem for de barnløse forældre, der synes, at det her er en god mulighed.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-26:
Også Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Der er sagt så mange positive ting om forslaget, at vi ikke skal forlænge det her.
Vi ser det som et praktisk forslag, der er gået ind i de realiteter, som adoptivforældre står over for, når de skal modtage børnene.
De får mulighed for at være i afgiverlandet og få ordnet de praktiske ting og få en god ramme om det.
Det kan vi varmt støtte.
Der er et par enkelte småting, som vi gerne vil have afklaret under udvalgsarbejdet, men det ser vi ikke nogen problemer i.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-11-26:
Det bedste i verden er at få børn.
Uanset om det sker ad biologisk vej eller via adoption, er det livsbekræftende og vidunderligt at få lov til at være forældre.
Men alle ved vi, at børnefamilierne i Danmark er hårdt pressede økonomisk.
Det er ikke billigt at have børn.
Faktisk skal man tjene 100.000 kr. ekstra for at få to børn passet i vuggestue og børnehave.
Vi Socialdemokrater har foreslået, at det bliver billigere at få børnene passet.
Desværre er regeringen ikke enig med os.
Den mener, det er i orden, at det er så dyrt at få børn passet i Danmark.
Derfor er vi alligevel glade for, at regeringen med det her forslag anerkender, at man skal lette økonomien i hvert fald for én gruppe af forældre, en gruppe, der bruger mange penge på at få børn, nemlig forældre, der adopterer deres børn fra udlandet.
Vi Socialdemokrater mener, at det er rimeligt, at også forældre, der opholder sig i udlandet for at modtage deres barn, får ret til dagpenge i op til 4 uger.
Vi er også enige i, at der skal være mulighed for at udvide denne periode, hvis det er nødvendigt.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-26:
Mit enkle spørgsmål til ministeren burde egentlig være, og jeg skal nok begrunde det senere: Hvad er forskellen på et træ, der står plantet i en landmands jord, og så et træ, der står plantet i en skovejers jord?
Det er ud fra det, som jeg nævnte i min ordførertale.
Vil ministeren tage initiativ til enten at ændre den pågældende lov eller få vedtaget en ny, jeg erkender det, meget lille lov, som omfatter de to tredjedele af skovejerne, som ikke er indeholdt i det her lovforslag?
, så jeg skal ikke kunne stå og redegøre for, hvilke træer der vokser hvor, men jeg kan sige, at det, der er sigtet her, det, vi ønsker at kompensere, er selvfølgelig landbruget.
Så kan jeg forstå på de henvendelser, vi har fået, at der på grund af vurderingskoder så falder noget skovbrug med, som er, kan man sige, accessorisk virksomhed til noget landbrugsdrift.
Det er jo baggrunden for, at den skovdrift, der er samvurderet med landbrugsjorden, så at sige trækkes med ind her.
Det er jo i givet fald det, man skulle.
Det er klart, at sigtet med det her ikke er at kompensere dansk skovbrug, for vi er jo enige med hr. Keld Albrechtsen i, at man ikke skal kompensere nogen, der ikke har haft et tab.
Hele rationalet her er altså, at der afkobles direkte støtte til dansk landbrug, som ikke vender direkte tilbage.
Det ønsker vi at kompensere.
Så er der nogle administrative, tekniske forklaringer på, at der opstår den problemstilling, hr. Mogens Nørgård refererer til.
Også det punkt vil jeg selvfølgelig gerne belyse nærmere under udvalgsarbejdet.
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Det er klart, at det konkrete beløb selvfølgelig er noget, man må udfinde, når man kender grundskylden for 2006.
Jeg mener faktisk, som jeg husker det, men det kan vi jo tjekke efterfølgende, at den løsning eller ordning, man har valgt for det provenu, der kommer fra loftet over den kommunale grundskyld, har man valgt at forlænge, frem til der kommer en udligningsreform i 2007, og at det er lovfæstet.
Men det er et problem, som jeg, uanset hvor uenige vi er om lovforslaget, vil foreslå, vi lige prøver at få løst på en måde, så vi rent faktisk kan nå det resultat for de amter, det her handler om, med den økonomi, de skal have klaret.
Forskellen mellem det primærkommunale og det amtskommunale er selvfølgelig, at økonomien omkring det enkelte amt er mere robust, og forskellen amterne imellem er mere beskeden end i det aktuelle landskab vi har med 271 kommuner.
Men der er jo ikke grund til på det punkt at stå og tale sig fra hinanden.
Jeg har gjort rede for, hvad der er rationalet bag, at vi gør det på den måde, og det synes jeg, vi skal se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Jeg tror endda, jeg sagde, at det, der i princippet kommer ud som en check, var det, der faldt med de der 168 mio. kr. Men efter ministerens svar så får dansk landbrug driftsstøtte på yderligere 800 mio. kr.
Det, jeg godt vil spørge ministeren om, er, at som jeg læser lovforslaget, betyder § 3, stk. 2, at det kun er i 2005, man efter lovforslaget vil kunne kompensere direkte.
Det, man derfor i juni måned når frem til i kommuneforhandlingerne med amterne for 2006, skulle fordeles efter de almindelige principper med skattegrundlag.
Hvis vi derfor skal have mulighed for at kompensere direkte, så forudsætter det, at vi får 2006 ind.
Det er helt i orden, hvis vi skal vende tilbage til det under udvalgsbehandlingen, men jeg mener faktisk ikke, at man bare kan aftale sig til det.
Det kræver vel lovgivning?
Det er sådan set mit spørgsmål.
Vi kommer nu med en regelændring, der forrykker, kan man sige, det enkelte amts indtægtsside.
Og derfor giver vi en målrettet kompensation til det enkelte amt i 2005.
Så vil det derudover være sådan – som det nu også har været de andre gange, hvor vi har været inde og lægge loft på grundskyld til produktionsjord – at virkningen af provenutabet indgår i de provenuskøn over grundskylden, der ligger til grund for forhandlingerne om den kommunale økonomi.
Så i den forstand har hr. Ole Stavad selvfølgelig ret.
Uno Larsson (DF), 2004-11-26:
Som et led i EU's landbrugsreform reduceres de direkte tilskud fra EU til landbruget med virkning fra 2005.
Dansk Folkeparti blev sammen med regeringen under forhandlingerne om finansloven for 2005 enige om at nedsætte landbrugets indenlandske omkostninger tilsvarende.
Det sker gennem lavere beskatning af produktionsjorden, og det foreslås derfor, at den amtskommunale grundskyldpromille reduceres med 2,3 promillepoint fra 2005 svarende til 168 mio. kr. Vi i Dansk Folkeparti er meget tilfredse med, at der nu kommer nogle lempelser for det her erhverv.
Det er et af de forslag, hvor man kan sige bedre sent end aldrig, da vi i Dansk Folkeparti er af den helt klare opfattelse, at denne beskatning af produktionsjord skal afskaffes.
Det har faktisk stået i vores partiprogram i næsten 10 år, så vi har snart 10 års fødselsdag.
Med forslaget nedsættes grundskyldpromillen fra 3,8 promille til 1,5 promille svarende til som sagt 168 mio. kr.
København, Frederiksberg og Bornholm kompenseres i 2005 individuelt for provenutabet som følge af nedsættelsen.
Efterfølgende vil virkningen heraf indgå i provenuskøn, der ligger til grund for forhandlingerne om den kommunale økonomi.
Vi vil selvfølgelig meget gerne støtte forslaget, og vi vil meget gerne hurtigt have en tredje behandling på dette område.
Svend Auken (S), 2004-11-26:
Jeg går ud fra, at når ministeren ikke sagde noget om dette med aftaler, så er det, fordi det er vi selvfølgelig enige om.
Det ville jeg bare gerne have bekræftet at vi var, for det er en langtrækkende aftale, og så skal den selvfølgelig holde i hele det forløb.
Ministeren brugte det udtryk, at det eneste, det gjaldt om, var at få billigst mulig strøm.
Det er ét vigtigt hensyn, men det kan vel ikke være det eneste vigtige.
Vi har også i Danmark en interesse i udvikling, vi har en interesse i forsyningssikkerhed, så det er ikke bare et spørgsmål om billig strøm her og nu, det er også på lang sigt, at vi har energi til rådighed og til overkommelige priser.
Så det er vel et mere sammensat billede end bare dette med billig strøm.
Leif Mikkelsen (V), 2004-11-26:
Jeg synes da, det er interessant virkelig at få synliggjort for alle, at vi er helt enige om, at det vil være godt for et liberalt erhverv at nå dertil, at man klarer sig på markedsvilkår, altså uden EUstøtte, og at den skal afvikles.
Det synes jeg er et godt mål, vi kan have i fællesskab, Socialdemokratiet og Venstre.
Så er forskellen åbenbart den, at Socialdemokratiet er klar til at lade et erhverv sejle sin egen sø i sådan en afviklingsfase, hvorimod en ansvarlig regering selvfølgelig peger på, at vi vil sikre et erhverv med alle dets arbejdspladser i Danmark og med en væsentlig eksportindtægt.
Det er man i Socialdemokratiet fuldstændig ligeglad med, fordi man ikke ønsker at understøtte et sådant erhverv i en afviklingsfase.
Det er interessant for et erhverv at vide, at det nu er Socialdemokratiets politik, selv om vi er enige om afsættet, for når vi er det, kan det jo ske, at støtten bliver afviklet, og så må man jo i landbruget kunne forudse sine ulykker.
Nu er det jo ret betryggende, at vi ikke har Socialdemokratiet i regering, og det vil givetvis vare længe, inden det sker, så vi har måske afviklet den inden den tid, men teoretisk set kunne ulykken jo ske.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-11-26:
Jeg vil godt starte med at tilslutte mig fru Ester Larsens anerkendende ord til de mange engagerede mennesker rundtom i landet, som i mange år har kæmpet for denne her sag.
I meget gamle dage var det en helt naturlig ting, at syge og gamle mennesker døde i deres hjem omgivet af de mennesker og de ting, der havde fyldt deres liv, og som de holdt af.
Gradvis udviklede samfundet sig i en retning, hvor den måde at afslutte livet på er blevet erstattet af døden i en hospitalsseng, og selv om personalet på vore sygehuse også i de situationer har udført et flot arbejde, har mange ønsket, at nærheden til hjem og familie også i den sidste fase af livet blev større igen.
Det hører med til et værdigt liv at få en værdig død.
I dag er der heldigvis flere valgmuligheder også omkring livets afslutning.
Man kan vælge at dø på et sygehus, hvor der er et dygtigt, professionelt og omsorgsfuldt personale, man kan vælge at dø hjemme med støtte af familien og derudover af palliative team og med tæt kontakt til bl.a. den praktiserende læge, og endelig kan man så vælge at dø på et hospice, hvis der vel at mærke er plads til det.
Gennem mange år har der her i Folketinget været en meget bred enighed om, at antallet af hospicepladser i Danmark var for lavt.
Det har været baggrunden for, at der i flere omgange er afsat betydelige midler til etablering af flere pladser, men det har forudsat, at der var driftsoverenskomst med et eller flere amter, og det sidste har det i mange tilfælde ikke været så let at få etableret.
Derfor er jeg og Det Konservative Folkeparti meget glade for, at der i en aftale i forbindelse med finanslov 2005 nu er afsat midler til så vel etablering som drift af hospicepladser, sådan at hvert amt har driftsoverenskomst med private hospicer om mindst 12 hospicepladser.
Aftalen, som altså udmøntes i dette lovforslag, øger antallet af hospicepladser i Danmark med ca. 50, og det er Det Konservative Folkeparti meget, meget glade for.
Den anden del af lovforslaget, som vitterligt jo er noget helt andet, nemlig behandlingsgaranti på alkoholområdet, skal også lige have en omtale.
Det bliver nu en ret for alkoholmisbrugere at komme i behandling inden for 14 dage.
Det er dog præciseret i bemærkningerne, at alkoholmisbrugerne ikke selv kan vælge frit mellem behandlingstilbuddene.
Hvis flere af de desværre alt for mange alkoholmisbrugere, der er i Danmark, skal hjælpes ud af deres misbrug, så er en kort tidsfrist vigtig.
For hvis motivationen til behandling er der, så handler det om at slå til, ellers er chancen fortabt.
Også denne del kan Det Konservative Folkeparti tilslutte sig.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-26:
SF vil gerne melde sig til den gruppe af partier, der med glæde ser frem til, at der oprettes hospicer i alle amter.
I sidste samling støttede vi forslaget fra Kristendemokraterne om palliativ behandling, men Kristendemokraternes forslag præciserede, at hvert amt skulle sikre et sammenhængende, fleksibelt tilbud til de uhelbredeligt syge, så støtten også kunne gives i eget hjem og af palliative team.
Ministeren sagde dengang, at døende skal have en reel mulighed for at vælge mellem at dø på hospice, i eget hjem eller på sygehus, og at der alle steder skal være kvalificeret palliativt tilbud.
Det forslag, vi behandler i dag, drejer sig jo om en pulje penge på finansloven de næste 2 år, hvorfra der kan søges midler til etablering og drift.
Det er vel egentlig ikke helt trygt.
Om det bredere tilbud anbefales amterne i forbindelse med indgåelse af driftsoverenskomst at skabe et samarbejde, f.eks. via palliative team, mellem sygehuse og hospicer i amtet, hjemmesygeplejen og de praktiserende læger.
Ministeren bemyndiges til at fastsætte antallet af hospicepladser, dog minimum 12 pladser pr. amt, og også vilkårene for driftsoverenskomsten, så vilkårene bliver centralt fastsat.
Så kan vi vel egentlig kun håbe på, at det bredere tilbud bliver tilbudt i de amter, som endnu ikke har et sådant tilbud.
SF støtter som sagt forslaget.
Men som jeg har sagt tidligere, kan det bekymre, at der ikke er sikret penge til driften.
Og hvordan er det med de allerede etablerede hospicer?
Vil de også kunne modtage driftsstøtte?
Som hr. Poul Qvist Jørgensen også var inde på, undrer det, at det kun er de private hospicer, der er omfattet af forslaget her.
Vores bekymring ligger jo i, at hvis det ikke sikres, at der er tilstrækkeligt med penge til driften ved kommuneaftalerne, så vil det være nødvendigt, når hospicerne er oprettet, at tage pengene fra andre patientgrupper.
Her ved vi jo, at det kirurgiske område er urørligt på grund af takstfinansieringen.
Og kan vi så være sikre på, at det medicinske område ikke igen må holde for?
Så til den anden del af forslaget, der omhandler, at alkoholmisbrugere får en ret til at modtage og amterne en pligt til at tilbyde behandling, senest 14 dage efter at misbrugerne har henvendt sig.
Forslaget er, som det er blevet sagt tidligere, en del af satspuljeforliget, som SF er en del af.
Og derfor støtter vi selvsagt også den del af forslaget.
Det er glædeligt, at der nu er skabt mulighed for at tilbyde behandling i det øjeblik, misbrugeren er motiveret, så man ikke forpasser en behandlingschance.
Det er også godt, at der med forliget er skabt mulighed for at forøge antallet af døgnplejepladser, at fængslerne bliver omfattet, og at der kan ske en efterregulering af det afsatte beløb, når vi kender det endelige træk på ordningen.
Så som sagt støtter SF forslaget.
Og jeg skal sige fra Enhedslisten, at de støtter indholdet i forslaget, men da pengene tages fra satspuljen, må de undlade at stemme for loven.