Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-24:
Men selv fundamenter skal vedligeholdes og renoveres med jævne mellemrum.
At gøre DTU til en selvejende institution mener vi fra konservativ side er en rigtig god og visionær idé.
Det er en tiltrængt renovering, der forhåbentlig kan medvirke til at give hele det naturvidenskabelige område et tiltrængt løft.
Der er behov for øget samarbejde med erhvervslivet for at få højere udnyttelsesgrad af forskningen på DTU.
Men samtidig er der også, som vi alle ved, et kolossalt behov for øget optag af studerende.
Samspillet med erhvervslivet, som der lægges op til i lovforslaget, er essentielt for vores vedkommende.
Hvis universiteterne skal overleve i den globale verden, er det vigtigt, man åbner sig op.
Man åbner sig op for det omkringliggende samfund.
Man åbner sig op for et bedre og mere professionelt samspil med erhvervslivet.
Den jomfruelighed, der har karakteriseret dele af universitetssektoren, holder jo slet ikke i den verden, vi lever i.
Hvis samfundet og universiteterne skal have glæde af hinanden, er det vigtigt med samspil.
Hvis universiteterne - hermed tænkes der også på DTU - skal have mulighed for en fantastisk god grundforskning, hvis man skal have udnyttet det potentiale, der ligger i DTU, så skal der åbnes op for et bedre og mere koordineret samspil med erhvervslivet.
Det lægges der op til i det her forslag, og det synes vi er fantastisk godt.
Overgangen til selveje skal medvirke til at skabe nye attraktive studiemiljøer mulighed også for at påbegynde en særdeles tiltrængt modernisering af såvel bygninger som apparaturer.
De, som har været ude på sletten og har set DTU's bygninger, ved, at de desværre minder lidt for meget om østeuropæiske bygninger, hvor der slet ikke er moderniseret, og hvor et gevaldigt løft er tiltrængt.
Modernisering er et meget væsentligt element.
Vi ved alle, hvor hurtigt den teknologiske udvikling sker, og det er selvfølgelig vigtigt, at netop DTU formår at holde trit med udviklingen og udbudsmæssigt forstår at afspejle samfundet.
Det er også vigtigt, at de bygningsmæssige rammer formår at understøtte en påtænkt modernisering af hele undervisningen.
I enkelte af de høringssvar, vi har fået, er der lidt tvivl om, hvorvidt de i loven beskrevne rammer levner plads til de nødvendige moderniseringer.
Derfor vil vi i Det Konservative Folkeparti under udvalgsarbejdet sikre os, at der med den fremlagte model for selveje faktisk levnes økonomisk mulighed og råderum til at igangsætte moderniseringen.
Vi forlanger selvfølgelig ikke, at det hele skal sættes i gang med det samme.
Det er utopi.
Men det er altså af stor betydning, at man på DTU teknologisk er på omgangshøjde, og at man kommer i gang med det tiltrængte løft snarest muligt.
Fra konservativ side lægger vi stor vægt på, at universitetet som konsekvens af overgangen får en bestyrelse som den øverste myndighed på DTU.
I ansøgningen om overgang til selveje lægges der op til etablering af en ny ledelsesstruktur, der skal være mere effektiv, og den skal bidrage til en hurtigere beslutningsproces, end tilfældet er i dag.
Det kan vi kun kraftigt bifalde.
Vi synes nemlig, det er en glædens dag med det her forslag.
Det giver et tiltrængt løft, en tiltrængt modernisering, og det betyder også, at man får en anden ledelsesstruktur.
I modsætning til den socialdemokratiske ordfører synes vi ikke, at det er særlig smart, at der i bilag 2 til forslaget står, at rektor skal være anerkendt forsker.
Stillingen som rektor er en stor og betydningsfuld post at besætte, der ikke alene stiller krav om faglige forudsætninger, men også om ledelsesmæssige evner og erfaringer.
En fremragende forsker er jo ikke nødvendigvis en fremragende rektor.
Det kræver mere end stor faglighed, nemlig gode ledelsesmæssige kompetencer.
Derfor skal der selvfølgelig først og fremmest tages højde for ledelsesmæssige kompetencer ved ansættelsen af rektor, og det bør tydeligere fremgå på linje med kravet om, at rektor skal være en anerkendt forsker. Ellers synes vi, at forslaget som helhed er aldeles glimrende.
Det lægger op til, at man følger mange af de udviklinger, der er i de fleste andre vesteuropæiske lande, hvor niveauet for forskning virkelig er blevet løftet igennem de seneste år.
Vi er også sikre på, at man med den nye bestyrelse vil kunne få input og inspiration, som vil være til gavn for hele den danske universitetsverden. Så alt i alt er det et aldeles glimrende forslag.