runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
Vi har jo hørt, at ministeren har fortalt om de her ligelønsstatistikker og om sammenlignelighed.
Jeg vil godt høre ministeren, hvordan den her sammenlignelighed skal bedømmes, hvordan man bedømmer, om det er sammenlignelige grupper.
Det er om det her lige løn for lige arbejde.
Hvordan vurderer man, om det er lige arbejde?
Jeg synes, der er så mange ting, der gør, at det kan være vanskeligt at bedømme, om der er tale om lige arbejde.
Selv om der er ti kvinder og ti mænd i en virksomhed, kan det være svært at afgøre, om der er tale om et sammenligneligt grundlag, om der reelt er tale om lige arbejde.
Hvordan får man den sammenlignelighed?
desto mere detaljeret er jobbeskrivelsen.
Når vi er på den sekscifrede DISCO-kode, kan det være kassearbejde i én type virksomhed, det kan være i pantelånervirksomhed, og det kan være andre ting.
Der får man et meget detaljeret arbejdsredskab at arbejde med.
Det, der for mig er helt afgørende i det her arbejde, er jo, at vi får taget konkret fat i det og spørger: Er der lige løn for lige arbejde?
Det er jo sådan set det, de DISCO-koder medvirker til, for det er de koder, medarbejderne er indberettet i.
, er de indberettet i den samme DISCO-kode.
Det er jo derfor, vi kan se, om der forskel, når man så har en gruppe på ti i hver.
Grunden til, at det er ti, er jo for at sikre den enkeltes anonymitet i gruppen, så man ikke bare kan pille den enkeltes lønninger ud og identificere, hvem der får hvad.
Har jeg forstået det ret, hvad ministeren siger med de her DISCO-koder, at man så kan tage en gruppe fra en virksomhed og sammenligne mænd og kvinder, og så kan man tage en anden virksomhed, der har samme DISCO-kode, og så skal de have samme løn.
Det er jo ikke den måde, overenskomsterne og lønforhandlingerne foregår på udeomkring.
Der er de overliggende overenskomstforhandlinger, hvor man forhandler løn hjem til sine kolleger i fagforbundet, men derudover er der lønforhandlinger ude lokalt, hvor tillidsmanden forhandler ekstra løn hjem til sine kolleger.
Er ministeren ikke enig i, at det kan være meget svært med den reelle sammenlignelighed der?
Det er ikke sådan, at man kan få tallene fra alle mulige andre virksomheder.
Det, en virksomhed kan, er at få sine egne tal.
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-18:
Det er i anledning af det eksempel, som ministeren nævner, når han taler om det tidligere lovforslag.
Jeg vil gerne høre, hvor ministeren har det fra, og om ministeren har læst – apropos at læse lovforslag – § 5 a i det tidligere lovforslag, hvor der godt nok er tale om en arbejdsgiver med ti ansatte, men i lønstatistikken må der ikke vises lønoplysninger for grupper på mindre end fem personer.
Hvordan kan ministeren så stå og postulere, at der er tale om ni personer og en HK’er?
Af disse er 6 kvinder med en given gennemsnitsløn og 5 mænd med et givent løngennemsnit.
Kvinderne laver rengøringsarbejde, mændene laver gartnerarbejde for virksomheden.
Der vil jeg bare sige, at en sådan statistik eller lønoplysninger intet siger om lige løn for lige arbejde.
Det er jo derfor, der er en voldsom kritik af det tidligere forslag, for det var jo bare egnet til at lave konflikter på virksomhederne uden at afdække den reelle forskel i aflønningen mellem mænd og kvinder, når de udfører samme arbejde.
Jeg har forstået af det, der sådan set står i direktiver og i andre sammenhænge, at det er arbejde af samme værdi.
Og det er noget ganske andet end samme arbejde.
Jeg vil gerne igen spørge: Synes ministeren så ikke, at det er tendentiøst under alle omstændigheder at tage et eksempel frem med ni-en?
Så har ministeren et andet eksempel med fem-seks, det er jeg enig i.
Men hvad ville der i øvrigt kunne ske ved, at man fik frem, at folk, der laver rengøringsarbejde, altså er rimelig meget dårligere lønnet end mennesker, der laver gartnerivirksomhed?
Hvad ville der kunne ske?
Tror ministeren ikke, at det ville være muligt på arbejdspladsen at få forklaret helt logisk for arbejdsgiveren, at sådan er lønforskellene i det danske samfund nu engang, så det ikke giver noget grundlag for konflikt?
Så jeg tror ikke, at det er den form for statistik, vi har brug for.
Det er jo det, DA’s og LO’s redegørelse viste, nemlig at når man tager højde for alle mulige forskellige ting, bliver der til sidst som rest en uforklarlig lønforskel mellem mænd og kvinder, og det er jo den, vi gerne vil tage fat i her.
Og den afdækkes altså ikke ved det tidligere lovforslag og ved det beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Marion Pedersen (V), 2006-01-18:
Lovforslag nr. L 99 og beslutningsforslag nr. B 13 handler, som ministeren også sagde, om samme sag, nemlig ligelønsstatistik.
Det vil i stedet føre til mere bureaukrati og flere administrative byrder for virksomhederne.
Vi mener derimod, at løsningen skal findes i regeringens lovforslag, L 99, fordi dette forslag vil være med til at øge opmærksomheden og intensivere arbejdet for, at kvinder og mænd får lige løn for samme arbejde.
Forslaget omfatter alle virksomheder med mindst 35 ansatte, og ministeren har i sin tale begrundet, hvorfor det er lige der, skillelinjen ligger.
Disse virksomheder bliver efter forslaget forpligtet til at udarbejde en lønstatistik for de medarbejdergrupper, hvor 10 kvinder og 10 mænd eller flere har det samme arbejde.
Virksomhederne behøver dog ikke selv at udarbejde lønstatistikken, og herved undgås det at lægge endnu en administrativ byrde på virksomhederne.
Virksomheder med over 10 ansatte skal nemlig i forvejen indberette lønstatistik til Danmarks Statistik, og de er så dermed i besiddelse af alle de nødvendige oplysninger.
Således kan virksomhederne gratis rekvirere den kønsopdelte lønstatistik.
Virksomhederne har imidlertid mulighed for at slippe for lønstatistikken, såfremt medarbejderne på virksomheden går ind for det.
Så skal virksomheden i stedet udarbejde en redegørelse om ligeløn.
Redegørelsen udarbejdes med inddragelse af medarbejderne efter de retningslinjer, der gælder for arbejdet i samarbejdsudvalget.
Redegørelsen skal omfatte alle medarbejdere på virksomheden og skal omhandle vilkår, der har betydning for aflønning af kvinder og mænd på virksomheden; f.eks. kan den inddrage rekruttering, tildeling af tillæg, personalegoder, og hvordan kønnene er repræsenteret i virksomhedens forskellige udvalg.
Redegørelsen er en mulighed, som virksomheden kan benytte sig af, hvis den ønsker at gå videre end det minimum, som den obligatoriske lønstatistik er.
Det er altså ikke sådan, at virksomhederne kan søge at omgå loven ved i stedet at udarbejde en redegørelse.
Regeringen synes, det er vigtigt, at der med lovforslaget sikres metodefrihed, i erkendelse af at ligeløn ikke sikres alene gennem kønsopdelte lønstatistikker, men at der er mange forskellige veje til at opnå ligeløn.
For at have hånd i hanke med, at udviklingen går i den rigtige retning, indebærer forslaget også, at beskæftigelsesministeren og ligestillingsministeren hvert tredje år udarbejder en redegørelse, som skal vise, om indsatsen for at opnå ligeløn mellem mænd og kvinder har båret frugt.
Venstre kan på det grundlag støtte lovforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Jeg skal bare lige høre, om Venstres ordfører er opmærksom på, at lovforslagets bestemmelse om, hvordan man skal rubricere de enkelte mennesker i forhold til de her bestemte DISCO-koder, betyder, at lovforslaget ikke er i overensstemmelse med hensigten med ligelønsloven, der jo ikke alene opererer med lige løn for lige arbejde, men også med lige løn for arbejde af samme værdi, og samme værdi betyder ikke nødvendigvis, at man har samme arbejdsfunktion; man kan have personer med forskellige arbejdsfunktioner, hvor der alligevel er lige løn for arbejde af samme værdi.
Det vil så ikke falde ind under det her lovforslag.
Hvad siger
Venstres ordfører til dét?
Marion Pedersen (V), 2006-01-18:
Egentlig synes jeg ikke, at jeg behøver at svare på det, for det har ministeren lige gjort.
Jeg tror faktisk, at ministeren tænkte på min virksomhed, da han gav eksemplet med én HK’er og ti på værkstedet.
Det er nemlig lige nøjagtig sådan en virksomhed, jeg har.
Og jeg sendte faktisk, dengang loven sidste gang blev fremsat af S og R, lige nøjagtig den anke ind, at det ville betyde, at jeg skulle til at lave indberetning til lønstatistik.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Ifølge det beslutningsforslag, som vi har fremsat, vil det eksempel her ikke skulle indberettes.
Det er bare for lige at få afkræftet det.
Men lad mig så tage et eksempel, som går lidt ud over eksemplet med fru Marion Pedersens egen virksomhed.
Man kan jo tage en virksomhed som f.eks. en porcelænsfabrik.
Lad os lave sammenligningen mellem en, der støber porcelæn, og en, der maler porcelæn, typisk rene mandegrupper og rene kvindegrupper.
Det vil sige, at det er et godt eksempel på, at dette forhold selv på en virksomhed, hvor der notorisk er ligelønsproblemer, ikke vil kunne blive afdækket ved hjælp af den ligelønsstatistik, som ministeren foreslog.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-01-18:
Jamen det er sandelig også meget teknisk, for det er jo sådan, at de her DISCO-koder, som vi snakker om i den her forbindelse, går ud på, hvordan man kategoriserer de grupper, der kan sammenlignes, og der er det sådan i regeringens forslag, at der vil man kun sammenligne grupper på den allermest detaljerede kode.
I den lov, som er blevet suspenderet, men som jo blev vedtaget, var det sådan, at man på den enkelte arbejdsplads kunne snakke sig frem til: Hvordan synes vi, at det giver mening at gruppere medarbejderne?
Hvordan synes vi, at det giver mening at sammenligne?
Der var lagt op til, at det skulle være på et meget højere niveau, sådan at det, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr var inde på, nemlig arbejde af samme værdi, også ville indgå i lønstatistikkerne, og ikke kun det, som var det samme arbejde, hvilket jeg også hører at ministeren hele tiden bliver ved med at nævne.
Det er den problemstilling, vi gerne vil have at Venstres ordfører forholder sig til.
Marion Pedersen (V), 2006-01-18:
Jamen det er jo lige netop for at undgå, at man ikke kan være hundrede procent anonym i en statistik, at vi indretter det sådan, som det ligger her i forslaget, for ellers ville man kunne pege den enkelte medarbejder ud, og det har jo aldrig været tanken med det.
Man skal kunne være hundrede procent anonym i denne her forbindelse.
Ole Sohn (SF), 2006-01-18:
Virkeligheden er jo, at der selvfølgelig kan være andre årsager end kønsdiskriminering til lønforskelle, men forudsætningen for, at man kan se, om der er forskel, er, at der en statistik.
Det er det ene.
Det andet er, at med den argumentation, som hr. Bent Bøgsted kommer med, kunne jeg godt tænke mig at spørge: Er Dansk Folkeparti generelt imod loven om ligeløn?
For vi har sådan set en lov om ligeløn, som siger, at der skal være lige løn for lige arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
Jeg har lige et par enkelte spørgsmål til fru Kirsten Brosbøl.
Fru Kirsten Brosbøl nævnte restaurationsbranchen, hvor der var ulighed.
Har jeg forstået det ret, at hvis der er fem mænd og fem kvinder, der er tjenere, så skal de have nøjagtig den samme løn i den restauration, hvor de er ansat?
Kirsten Brosbøl (S), 2006-01-18:
Som sagt kan der jo være grunde til ulige løn.
Der kan jo f.eks. være anciennitetsgrunde, men i udgangspunktet ja.
Hvis det er arbejde af samme værdi, så skal der være ligeløn.
Det står i ligelønsloven.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
Vil det, som fru Kirsten Brosbøl siger fra talerstolen, betyde, at hvis der er fem kvinder og fem mænd, der laver nøjagtig det samme arbejde på en restauration – de er tjenere, de har samme arbejdsrytme hele tiden, de går på skift og laver det samme – men kvinderne er bedre til at forhandle løn lokalt end mændene, de går til deres chef og siger, vi vil altså have noget mere i løn, og chefen siger, det er i orden, det kan I godt få, bliver mændene på den løn, de har, fordi de ikke er gode til at forhandle løn?
Vil det så betyde, at restauranten ikke må give kvinderne mere i løn end mændene, men at de alle sammen skal hæves op til samme niveau, og at man fratager den enkelte muligheden for at agere selvstændigt og prøve at skaffe sig en større indtjening ved at være god til at forhandle løn hjem?
Kirsten Brosbøl (S), 2006-01-18:
Hvis man har en overenskomst, ja, så skal man da have den samme løn for samme arbejde af samme værdi.
Jeg synes også, det lyder meget mærkeligt, at kvinderne skulle forhandle løn uden om mændene.
Der kan som sagt være forskellige årsager til det, og det, man efterfølgende så skal se på, er, hvad årsagen er til, at man har de her forskellige lønninger for de to køn.
Men det vigtige her er jo, at man hermed får et redskab til at gøre noget ved det, som man ikke har i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-01-18:
Jeg synes, der var mange spørgsmål, man godt kunne stille på baggrund af ordførertalen, men først vil jeg bare gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han mener, vi har et ligelønsproblem i Danmark, for det kunne godt lyde lidt, som om ordføreren siger: Det er da o.k., at der er nogle forskelle mellem mænds og kvinders løn.
Mener Dansk Folkeparti, at vi har et problem med ulige løn i Danmark?
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
Der er jo nogle uforklarlige årsager til, at der er nogle tal, der siger, at der er ulige løn.
Det har vi jo set, men samtidig har vi også set, at der er flere steder, hvor man har sagt, at man begynder at aflønne efter resultatløn, og i den forbindelse – når man aflønner efter resultatløn – er der stadig væk tale om lige arbejde, men det er et spørgsmål om, hvorvidt nogle producerer mere.
Så går man ind og snakker om resultatløn.
Det også et bevis på, at tiden måske er løbet fra at lave statistikker.
Det er helt andre ting, der skal til, for resultatløn giver netop ulige løn.
Så skal man afskaffe al den resultatløn, der findes.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-01-18:
Nu er det jo kun lønforskelle, der alene er baseret på køn, der er problemet i virkeligheden.
Jeg sagde også i min ordførertale, at der selvfølgelig er nogle af lønforskellene, der kan forklares.
Jeg vil tro, at når man forhandler resultatløn, er det sådan noget med: Hvilken uddannelsesbaggrund har man?
Hvor meget anciennitet har man?
Hvilken erfaring har man, og hvor meget andet har man at byde på, som gør, at man kan forhandle noget givet hjem?
Mener Dansk Folkeparti, at vi har et sådant problem i Danmark?
Ordføreren sagde også, at han stoler på fagforeningerne.
Nu er det jo sådan, at alle lønmodtagerorganisationerne faktisk i høringssvarene har sagt, at de mener, at det her er et meget nødvendigt redskab, for at de kan kontrollere, om ligelønsloven bliver overholdt.
Har Dansk Folkeparti bemærket det, og gør det ikke noget indtryk på Dansk Folkepartis ordfører?
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
For lige at tage det sidste først: Jeg ved da godt, der er mange, der har sagt, at der er behov for en lønstatistik.
Det er, fordi de har låst sig fast på, at de tror, en statistik kan løse de problemer, de har, og der er jeg bare af den opfattelse, at en statistik ikke kan løse de problemer.
Jeg erkender, at der er nogle problemer, men når man så begynder at se på, hvilken løn folk får, hvordan afgør man så, om den lønforskel, der er, skyldes, at det er kvinder og mænd?
Hvordan kan man afgøre, at det er, på grund af at en person er en kvinde, at hun får mindre i løn?
Der skal man igen ind og se på, hvilket arbejde vedkommende laver.
Det er ikke udelukket.
Men det er ikke en statistik, der giver ligeløn der, hvor problemerne er.
Ole Sohn (SF), 2006-01-18:
Hvis man nu forestiller sig, at der ligger en lønstatistik, og hvis man nu tager eksemplet med en mand og en kvinde, der står og laver det samme og ikke får samme løn, så vil man jo i kraft af statistikken se, at de ikke får samme løn.
Så er det op til arbejdsgiveren at dokumentere ud fra nogle objektive kriterier: Hvad er årsagen til, at eksempelvis manden får mere i løn?
Det kunne være, han havde taget nogle kurser, eller at der var nogle andre objektive kriterier, som gjorde, at han var berettiget til en højere løn, hvis det er det, der ligger inden for den virksomheds overenskomst eller aftaler.
Men en forudsætning for, at man kan få dokumenteret, at der er andet end kønsdiskriminering, er jo, at der ligger en statistik.
Marion Pedersen (V), 2006-01-18:
Jeg må tilstå, at jeg ikke helt forstod den sidste del af spørgsmålet.
Men med hensyn til den første del af spørgsmålet mener jeg, at man har afdækket dette, ved at man jo kan lade være med at lave lønstatistikken, man kan gå videre og udarbejde en redegørelse om ligeløn i stedet for.
I øvrigt kan det undre lidt, at Socialdemokratiet i den grad er oppe på dupperne over det her.
Så vidt jeg ved, lavede LO et ligestillingsregnskab i april 2005, hvor der var 4 ud af 22 LO-organisationer, der overhovedet havde den type.
Jeg ved godt, at det i mellemtiden er blevet 5-6 stykker, men det er stadig væk under en fjerdedel af LO’s egne organisationer, der har den slags statistikker.
Ole Sohn (SF), 2006-01-18:
Jeg bekymrer mig da oprigtigt for ministerens hukommelse – for jeg formoder da, at ministeren har læst beslutningsforslaget.
Det er jo sådan set et beslutningsforslag, som henviser til en lov, som har været vedtaget i Folketinget under den forrige regering aktivt støttet af SF, en lov, som gennemførte en kønsopdelt ligelønsstatistik.
Historien er jo, at beskæftigelsesministeren, som er den samme som i dag, efter valget i 2001 som sin allerførste opgave fik at imødekomme arbejdsgivernes kritik og sløjfe loven. Loven var jo vedtaget.
Så er der nogen, der aktivt har forringet mulighederne for kønsopdelt lønstatistik, er det ministeren.
Nu kommer ministeren så med et forslag, som omfatter 15 pct. af det private arbejdsmarked, og vi er kommet med et forslag, som omfatter langt flere.
Så er det jeg spørger: Kan man ikke finde et sted derimellem?
Jeg glæder mig mest til at få en diskussion om selve princippet om, at det er for arbejde af samme værdi, samme arbejde, at vi skal drøfte aflønningen mellem mænd og kvinder, for jeg synes, at det er noget meget konkret.
Og så tror jeg, at jeg gjorde alle en tjeneste ved at suspendere den tidligere lov, for den jo ville have ført til en endeløs række af konflikter på virksomheder, uden at det havde afdækket, om der var lige løn for lige arbejde på virksomhederne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Ja, men jeg håber på, at vi er enige om, at vi godt kan komme længere, end vi er kommet med det forslag, vi behandler i dag.
Nu lagde ordføreren jo selv så meget vægt på det der med, at det er svært at spå og især om fremtiden, men jeg vil bare godt høre en principiel holdning fra Det Konservative Folkeparti til spørgsmålet om en barseludligning på tværs af det offentlige og det private arbejdsmarked, som vil være en meget, meget stor udligning imellem kvindefag og mandefag og dermed få endnu mere vidtgående ligestillingsmæssige konsekvenser i den positive retning end det forslag, vi behandler i dag.
Inger Støjberg (V), 2006-01-18:
Jeg tror egentlig, at det er bedst at køre de her to barselfonde sideløbende, fordi det er helt forskellige problemstillinger, der gør sig gældende.
Nu er det korrekt, at februar måned er en meget kort måned.
Der er dog endnu kortere tid, til vi når februar, så derfor glæder jeg mig meget til, at vi i forligskredsen skal diskutere det her emne.
Igen vil jeg gerne sige, at vi fra Venstres side selvfølgelig er meget åbne for, om der er en mulighed for at få lavet en barselfond for selvstændige.
Der er bare nogle problematikker, som man skal tage hensyn til, og det er selvfølgelig de problematikker, som regeringen for øjeblikket er ved at sondere.
Når vi så når til februar, må vi tage drøftelsen i forligskredsen, oven i købet en forligskreds, der er så bred som overhovedet muligt.
Der vil hr. Thomas Adelskov også blive indbudt.
Thomas Adelskov (S), 2006-01-18:
Vi er jo noget bekymrede over, at der er meget få unge, som vælger at blive selvstændige.
Vi er meget bekymrede over, at der er meget få kvinder, der vælger at blive selvstændige.
Og vi må jo nok konstatere i fællesskab, at en af årsagerne dertil er, at det er forbundet med egne udgifter og dermed en økonomisk nedgang for den enkelte familie, hvis man får børn, når man er selvstændig.
Vi synes sådan set, at der findes enkle måder.
Man kunne bare slutte de selvstændige til den ordning, som vi diskuterer her i dag.
Vi er også villige til at høre, hvis regeringen har alle mulige andre ordninger.
Det eneste, vi sådan set bare har sagt til regeringen – det håber jeg i øvrigt at Venstres ordfører er enig i – er, at man ikke kan lave en ordning, der bygger på frivillig basis, for så ville det jo kun være kvinder i den fødedygtige alder, der som selvstændige ville melde sig ind i en sådan.
Derfor må det være obligatorisk og omhandle alle, og det går jeg ud fra at Venstres ordfører er enig i.
Inger Støjberg (V), 2006-01-18:
Jeg synes egentlig, at vi havde sådan et utrolig positivt klima, da vi diskuterede den her barselfond, og da vi forhandlede den.
Og jeg kan også forstå, at hr. Thomas Adelskov er meget åben over for de sonderinger, som regeringen foretager.
Men jeg vil gerne igen sige, at vi i Venstre er interesserede i, hvis det på nogen måde kan lade sig gøre, at lave en barselfond for selvstændige.
Der er nogle problematikker, som gør sig gældende, som vi bliver nødt til at forholde os til.
Det vil vi gøre til februar.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det jo ikke kun er en barselfond, der gør, at man får flere eller færre selvstændige.
Det er mange andre ting i hele iværksætterkulturen, og derfor er det jo også sådan, at regeringen rent faktisk har sat iværksætteri på dagsordenen og taget en lang række initiativer på det her felt.
Men jeg er selvfølgelig positivt stemt over for de ideer og muligheder, som regeringen senere fremlægger til februar, og jeg glæder mig meget til den debat, vi skal have på det tidspunkt.
Elisabeth Geday (RV), 2006-01-18:
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at stille et spørgsmål til Socialdemokratiet.
Vi er jo enige om, at det her forslag virkelig skal flytte noget med hensyn til ligestillingen, og en af de ting, det jo gerne skulle bevirke, er, at der er flere mænd, der tager barselorlov, for nu er der i hvert fald en sandsynlighed for, at der er flere virksomheder, der vil give en højere kompensation under barsel.
Hvad skal der til, for at Socialdemokratiet vil opfatte det her forslag som det kvantespring, fru Inger Støjberg tidligere omtalte?
Altså hvor stor en andel af mændene skal til at tage barselorlov?
Og hvis andelen ikke bliver så stor, som Socialdemokratiet kunne ønske sig, vil man så være villig til at se på en ordning, som giver en højere kompensation end den på de 142 kr. i timen, som vi ser i dag?
Kirsten Brosbøl (S), 2006-01-18:
Nu ved fru Elisabeth Geday jo også godt, at jeg mener, der er mange andre redskaber til at sikre, at fædrene tager mere barsel, end lige præcis denne ordning, så en kombination af de forslag, vi har fremsat fra Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, nemlig at der skal øremærkes mere barsel til fædrene, er jeg helt overbevist om vil give en mere ligelig fordeling af barselorloven mellem mænd og kvinder.
Så hvis vi kan få vedtaget det forslag, er jeg helt sikker på, at der vil ske et kvantespring på det område.