runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-02-03:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg nøjes med at læse hans forholdsvis korte tale: Kristeligt Folkeparti er som udgangspunkt positive over for regeringens forslag til lov om fuldbyrdelse af straf og de deraf følgende ændringer i øvrige lovgivning.
Vi finder det langt at foretrække, at der finder en samlet lovændring sted som alternativ til den regulering, der i dag finder sted igennem administrative forskrifter.
Indsattes rettigheder og pligter bør grundlæggende være fastlagt ved lov og ikke ved administrative forskrifter.
Besøgsbestemmelserne giver de indsatte ret til mindst et ugentligt besøg af mindst en times varighed, hvilket Kristeligt Folkeparti finder rimeligt. Men her er det naturligvis altafgørende, hvordan besøgsbestemmelserne praktiseres. Besøgstidspunkter og besøgsdag kan være meget afgørende for, om det er muligt for pårørende til indsatte at møde frem.
Det er vigtigt, at der tages hensyn til ægtefæller, arbejdstid og børns skolegang, hvis besøgsbestemmelserne skal kunne anvendes i virkeligheden. Det er et af de spørgsmål, Kristeligt Folkeparti gerne vil søge belyst nærmere under udvalgsarbejdet.
Jeg har bemærket mig, at Fængselspræsteforeningen i sit høringssvar finder det utilfredsstillende, at formuleringen af § 35, stk. 2, ikke sikrer de indsatte ret til at tale med en fængselspræst i fortrolighed og under beskyttelse af præstens tavshedspligt.
Også det spørgsmål vil vi se nærmere på under
udvalgsbehandlingen
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg siger tak til ministeren for, ja, ikke den helt positive velkomst til forslaget, men i hvert fald for hans kommentarer
til forslaget, men jeg kunne da godt tænke mig at høre, når ministeren og regeringen nu er så afvisende over for at gribe ind over for de her grupper, hvad det så er, regeringen vil.
Jeg kan kort nævne, at baggrunden for forslaget jo er, at man på Langeland havde en nazigruppering - Blood and Honour - der igennem lang tid terroriserede lokalområdet, flygtninge og personer, der boede i nærheden af den.
Vi bad så justitsministeren og regeringen om at tage rockerloven i anvendelse for at få opløst det her sted.
Det ville man ikke.
Justitsministeren har selv sagt, at rockerloven måske kunne bringes i anvendelse over for sådanne grupperinger, og derfor er det, vi prøver at komme med et forslag, som giver et bud på, hvad man så kan gøre, for det står jo meget klart i grundlovens § 78, at man ikke kan have foreninger i Danmark, der virker ved vold.
De skal opløses.
Derfor er det, jeg spørger justitsministeren, hvad regeringen så mener man skal gøre i sådanne tilfælde.
Hvad mener regeringen så, man skal gøre efter Nørrebrourolighederne den 7. november, hvor man har anholdt meget få?
Frank Jensen (S), 2000-02-03:
De initiativer, regeringen har taget både imod bandekriminalitet og imod kriminalitet i vores samfund, kan ikke have forbigået Dansk Folkepartis ordførers opmærksomhed, og derfor kan jeg henvise til de tidligere debatter, vi har haft i Tinget om det spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg synes, det er meget nemt af regeringen og ministeren at stå heroppe på Folketingets talerstol og henvise til, hvad der tidligere er sagt, og hvad der tidligere er gjort.
Men kendsgerningerne er altså, at der stadig væk findes de her naziborge rundtomkring i landet, og at der udgår vold og hærværk fra de steder - det har bl.a. politimesteren i Svendborg sagt meget klart - og det er også en kendsgerning, at der efter de uroligheder, der var på Nørrebro, hvor det er politiets vurdering, at der deltog ret mange mennesker, kun er anholdt meget få. Jeg synes, det ville være rimeligt her set i bakspejlet,
efter at det har vist sig, at man ikke har kunnet gribe ind over for de her ting, at regeringen så svarer på, hvad den har tænkt sig at gøre.
Jeg forstår, at man ikke ønsker at vedtage det her forslag, nr. B 65, som Dansk Folkeparti har fremsat, og det er for så vidt også o.k., hvis regeringen så bare vil finde på noget andet, der kan gøre det muligt at komme omkring de her problemstillinger, men det synes jeg ikke rigtig jeg hører, og derfor synes jeg, det vil være rigtigt, at regeringen svarer på det.
Frank Jensen (S), 2000-02-03:
Den store interesse, som hr. Skaarup udviser over for dem med nazisynspunkter i Danmark, kan man ikke finde nogen steder i beslutningsforslaget.
Nu er det måske, fordi hr. Skaarup har siddet nede på sin plads og er blevet lidt urolig i stolen over, at vi andre - ikke kun jeg, men jeg tror faktisk flere ordførere med mig - er beskæmmede over, at Dansk Folkeparti benytter enhver lejlighed til at tage dem af en anden etnisk oprindelse frem.
Hver eneste gang man taler om kriminalitet, prøver man at finde legitimitet ved at tage folk med nazistiske synspunkter frem.
Det er en interessant lille teknik, hr. Skaarup benytter sig af.
Jeg vil bare sige til hr. Skaarup, at hvis det er de faktiske oplysninger, hr. Skaarup er interesseret i, så kan jeg fortælle, at den pågældende naziborg i Kædeby på Langeland ikke eksisterer længere.
Det kan forhåbentlig glæde hr. Skaarup; det glæder i hvert fald mig.
Nu vel, hr. Skaarup har ret: Man skal over i bemærkningerne for at finde noget, der knytter sig til det, som hr. Skaarup ligesom trækker frem her fra talerstolen.
Men af selve beslutningsforslaget, det, som lægges frem i Folketinget til beslutning, fremgår der ikke noget om det tema; men det er rigtigt, at det fremgår af bemærkningerne.
Det, der fremgår, er, at folk med en anden etnisk baggrund - det er jo lidt interessant, ikke? - skal trækkes over i selve beslutningen, og det var det, der gjorde, at jeg endnu en gang følte mig påvirket af det menneskesyn, som hr. Skaarup og Dansk Folkeparti repræsenterer.
De benytter enhver lejlighed, når vi taler om, hvordan vi kan bekæmpe kriminalitet i vores samfund, til at tage folk med anden etnisk oprindelse frem, og det i sig selv gør, at de kan rykkes frem, men ikke dem med nazisynspunkter; de skal gemmes ovre i bemærkningerne.
Må jeg så sige til hr. Skaarup, at det, som er min og regeringens bestræbelse, er at bekæmpe enhver form for kriminalitet, der begås.
Derfor har vi styrket politiet
ganske klækkeligt og vil gøre det i de næste 4 år med det politiforlig, vi har indgået med en bred kreds af partier.
Og vi har skærpet lovgivningen på en række områder og givet politiet bedre redskaber til at forfølge den kriminalitet, der begås i vores samfund, gennem en udvidet adgang for politiet via bestemmelser i retsplejeloven.
Men når hr. Skaarup med det her forslag lægger op til, at fordi man har en bekendt, der begår kriminalitet, skal man også selv straffes, vækker det i hvert fald hos mig mindelser
om et andet forslag, som kom frem på Dansk Folkepartis landsmøde, om, at man kunne straffe folk i flere generationer.
Det er et menneskesyn,
og det er udtryk for omsættelse af et menneskesyn i retsprincipper og en retspolitik, som jeg på ingen måde finder sympati for.
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-03:
At kriminelle gadebander og deltagere i demonstrationer, der medvirker til voldelige handlinger, skal forfølges og straffes,
Ser vi på Dansk Folkepartis forslag, må vi konstatere, at det er et håndfast brud med dette retsprincip, for ifølge forslaget skal man kunne dømmes uden på nogen som helst måde selv at have begået kriminalitet eller medvirket dertil, blot man omgås en gruppe eller en klike, hvor en eller flere begår kriminalitet.
Man får efterhånden en fornemmelse af, at for Dansk Folkeparti er retssikkerhed noget, som skal omfatte de pæne, de lovlydige, de ordentlige,
medens de andre, lovovertræderne, eller som i dette her tilfælde dem, der omgås lovovertrædere, ja, de er jo selv ude om det, og derfor har de ikke krav på nogen form for klare regler eller anden form for retssikkerhed.
I det socialdemokratiske retssamfund skal folk, der begår kriminalitet eller vold, og folk, der medvirker til det, straffes, men man skal aldrig kunne straffes for overtrædelser, man ikke har lod eller del i, Socialdemokratiet kan under ingen omstændigheder støtte forslaget, som vi faktisk ser som et skridt på vejen til at undergrave vores retssamfund, fordi det lægger op til at straffe folk, der faktisk intet ulovligt har begået.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg synes ikke, at jeg fra ministerens side hørte nogen løsningsforslag, og derfor synes jeg, at det vil være rigtigt at spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad man vil gøre ved situationen på Nørrebro f.eks., hvor vi stadig væk har ganske få anholdte efter urolighederne den 7. november, vel vidende at alle, politiet og andre, der bor på Nørrebro, siger, at der altså var en meget, meget stor deltagelse både af andengenerationsindvandrere og autonome grupper i det hærværk, der fandt sted. Hvad vil regeringen egentlig gøre for at give politiet de virkemidler, der skal tages i anvendelse her?
Vi anviser med forslaget den mulighed, at politiet kan sige: Jamen grupper, der har et tilhørsforhold til de her autonome grupper, som begår hærværket, skal man have mulighed for at tage fat i fra politiets side.
Det svarer lidt til maskeforbudet, som regeringen nu selv vil indføre, hvor det er et princip, at politiet har den mulighed at tage maskeforbud i anvendelse.
Vi vil gerne give politiet lidt flere muligheder.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre her?
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-03:
Jeg var inde på det tidligere på dagen, at når man stiller noget konkret over for Dansk Folkeparti, så glider de.
Når Dansk Folkeparti ikke kan få medhold i det, som er intentionen i det her, så glider man over i noget andet.
Det her handler for Socialdemokratiet om, at man vil ud og have mulighed for at straffe folk, der intet andet har gjort end at omgås nogle folk, der muligvis har gjort noget kriminelt.
Det er en blankocheck af et format, som jeg aldrig tror, jeg har været ude for i dansk retspolitik.
Når nu hr. Peter Skaarup siger: Hvad vil vi gøre, der er
kun nogle ganske få anholdte,
så vil jeg stille et spørgsmål til hr. Peter Skaarup.
Synes hr. Peter Skaarup, at det er fint at gå ud og få 10 gange så mange anholdte, bare fordi de kender nogen, der kender nogen, der kendte nogen, som gjorde noget kriminelt?
Det handler dog om at få anholdt de rigtige, dem, der har medvirket.
Man skal bare have kendt nogen, der har gjort det.
Det er et grundlæggende skred i dansk retspolitik, som vi ikke vil medvirke til.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Undskyld jeg siger det, men det er altså noget pjat at komme med, at det her handler om, at man bare skal have kendt nogen, der har gjort noget kriminelt.
Vi taler om personer, der f.eks. opholder sig i en naziborg, hvorfra der udgår vold og hærværk.
De personer har selvfølgelig et ansvar for at holde øje med, at de ikke færdes i en gruppering i en nazistisk sammenhæng, hvorfra der udgår vold og antiparlamentariske metoder, og derfor siger jeg, at det bør være politiets mulighed at kunne gribe ind over for sådan nogle personer.
Jeg siger ikke, at politiet skal gøre det.
Det er ikke sikkert, politiet vurderer, at den enkelte situation er en god lejlighed til det, men jeg siger, at politiet skal have den mulighed.
Det burde da være en mulighed, som politiet skulle have, uden at de dermed skulle kunne sige, at lige netop den person begik det her overfald eller det her hærværk. Det er jo lidt mærkeligt, at Socialdemokratiet ikke konkret herfra kan sige, hvad man så vil gøre. Hvis man ikke vil give politiet den mulighed, hvad vil man så gøre?
Det er det, jeg spørger fru Dorte Bennedsen så inderligt om.
Hvad skal man gøre fra samfundets side, når man ikke vil være med til et forslag som det her?
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-03:
Jamen konkret på hr. Skaarups forslag kan jeg da svare, at det da næppe er nogen hemmelighed, at hverken jeg eller mit parti har været dybt forelsket i tanken om maskeforbud.
Vi har imidlertid haft en dialog med politiet, og politiet lyttede til politiet, og derfor kommer det her.
Jeg ved ikke, hvornår høringsfristen er, men i hvert fald ligger der et forslag, som er sendt ud til høring blandt en række organisationer.
Det er, fordi vi heller ikke synes, at folk skal kunne putte sig bag masker, når de begår kriminalitet.
Det tror jeg vil være et meget effektivt instrument over for Nørrebro
f.eks.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jamen jeg anerkender da, at Socialdemokratiet nu er parat til at indføre det maskeforbud.
Efter at partier herinde i Folketinget har tigget og bedt Socialdemokratiet om det her i årevis, så er det lykkedes at overbevise dem.
Ikke fordi man åbenbart er varm på det i Socialdemokratiet, kan jeg forstå, nej, men fordi politiet siger, at det altså er vigtigt at gøre.
Så kan det godt være, at Socialdemokratiet kan lytte til det efter mange, mange år, hvor det her forslag har været fremsat dels af De Konservative, dels af Venstre, dels af Dansk Folkeparti.
Så det er da glimrende.
Og så er det, jeg spørger
: Vil Socialdemokratiet så også være med til - hvis politiet går ud og anbefaler at kunne tage de personer i varetægt, der f.eks. var årsag til Nørrebrourolighederne den 7. november, få flere af dem taget ind til anholdelse - at gennemføre forslag, der kan sikre det?
For det ville da være et fremskridt.
Så hvis politiet kommer og beder om det, så følger Socialdemokratiet op på det?
Det er ligesom det, jeg efterlyser.
Man kommer med en afstandtagen til et forslag fra Dansk Folkeparti, og man kritiserer i øvrigt, at vi aldrig kommer med nogen forslag.
Det har jeg set fru Ritt Bjerregaard kritisere i flere aviser: Dansk Folkeparti kommer aldrig med nogen forslag.
Men nu, hvor vi så kommer med et, så kuler man det ned og vil ikke komme med noget andet i stedet.
Det forstår vi simpelt hen ikke.
Derfor ligger der altså en byrde på de partier, der kommer med kritik af sådan nogle forslag; de skal komme med noget andet, der virker.
Søren Søndergaard (EL), 2000-02-03:
Nu skal jeg jo ikke lave nogen alliancer her med hr. Skaarup, men jeg glæder mig til at høre fru Dorte Bennedsens tale, når vi skal diskutere maskeforbudet, for der ligger jo et forslag, der skal behandles i regeringen.
Det forslag, der ligger på nuværende tidspunkt, giver jo mulighed for, at man faktisk kan anholde folk, der er i besiddelse af et halstørklæde, og det er der jo temmelig mange, der kan være i besiddelse af ved en demonstration.
Så jeg glæder mig meget til lige præcis de ord, som fru Dorte Bennedsen brugte i sin ordførertale, og som jeg synes var meget velvalgte ord og meget gode ord, at vi får dem at høre igen, når vi diskuterer maskeforbudet om nogle uger.
Frank Jensen (S), 2000-02-03:
Jeg tager bare ordet, for at de, der måtte følge debatten, ikke skal forblive i den misforståelse, hr. Skaarup gjorde sig skyldig i på et tidspunkt, hvor han sagde, at han nærmest havde indtryk af, at min opfattelse af naziborgene afhang af, hvor i landet de var placeret, om det var i Nørresundby eller i Kædeby på Langeland.
Det er ingenlunde tilfældet.
Jeg har nøjagtig samme opfattelse, uanset hvor borgene er placeret, med hensyn til den utryghed, de skaber, og det ubehag, det er for naboer osv. Den holdning, jeg gav udtryk for i forbindelse med etablering af naziborgen i Nørresundby, var netop, at hvis forholdene tilsiger det, kan politimesteren bruge den lovgivning, som er vedtaget af Folketinget, og som populært går under betegnelsen rockerloven.
Sådan er det både i Nørresundby og andre steder, hvor der måtte være sådan nogle borge.
Der er nemlig sket det, at lovgivningen er blevet gjort permanent, og den retter sig ikke alene mod rockere, men mod alle grupperinger, der udgør en fare og en risiko for naboer og sagesløse i øvrigt.
Dette blot sagt for at rette den misforståelse.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-02-03:
Man kan jo have mange diskussioner om, hvad begrebet multietnicitet indebærer, og jeg vil da gerne spørge, om det f.eks. også betyder en forsamling bestående af danskere, svenskere og nordmænd.
Bliver den også opfattet som multietnisk i hr. Peter Skaarups verdensbillede?
Den konservative ordfører sagde, at det var en smutter, det her.
Jeg er alvorligt bange for, at det overhovedet ikke er nogen smutter.
Jeg er alvorligt bange for, at det her forslag er dybt alvorligt ment. Jeg vil også gerne sige, at jeg er meget nervøs for, at vi eventuelt kan stå over for et forslag, som er fremsat af en kommende justitsminister i en VKO-regering - det kan man ikke vide, men det kunne måske tænkes - og jeg synes, det ville være interessant at høre, om hr. Peter Skaarup har tænkt sig at fremsætte det, hvis han en dag bliver justitsminister. Så vil han komme i alvorlig konflikt med det, der står uden på portalen til indgangen til salen her.
Jeg synes, det er et ulækkert forslag, det her,
jeg synes, det er ubehageligt; det er krænkende for vores retssikkerhed, for vores retsbevidsthed, for vores retstradition.
Jeg bryder mig ikke om det, Det Radikale Venstre kan ikke støtte det.
Vold er strafbar, når den er begået, eller når der er fremsat trusler om den.
Sådan som det er formuleret her, kan man risikere at komme i fængsel, hvis man har en søn, der er voldelig.
Det er fuldstændig som det forslag, der blev fremsat af Dansk Folkepartis formand ved dets landsmøde engang i efteråret.
Det er principper, der er fuldstændig uantagelige i et europæisk retssamfund.
Og jeg skulle hilse og sige, at det samme synspunkt deles af Centrum-Demokraternes ordfører.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg synes, det var meget rart, at justitsministeren slog det fast, for det vil sige, at hvis der er tale om rivaliserende grupper, også i forbindelse med en naziborg, kan man altså bruge rockerloven til at gribe ind over for dem.
Så er mit spørgsmål: Hvis der nu er tale om ikkerivaliserende grupper, hvis der f.eks. var tale om, at der fra rockerborgen på Langeland udgik overfald på og vold mod anderledes tænkende, men de anderledes tænkende ikke reagerede på det, og der altså ikke var tale om rivaliserende grupper, ville man så kunne bruge rockerloven?
Jeg forstår justitsministerens svar sådan, at det kan man ikke, fordi der ikke er tale om rivaliserende grupper, og så er det, vi siger i Dansk Folkeparti: Nu fremkommer vi med et forslag, hvor der ikke behøver at være tale om rivaliserende grupper, men om voldelige grupper fra f.eks. en naziborg.
Det er det forslag, vi behandler her i dag, og så er det, jeg spørger justitsministeren: Ville det egentlig ikke være rimeligt at støtte det?
Det kunne jo godt være, at der fandtes en gruppering, som ingen rigtig turde reagere imod, selv om den var voldelig, og det var faktisk det, der skete på Langeland.
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-03:
Da vore taletidsregler efterhånden er blevet så snørklede, at det er svært at stille spørgsmål til en ordfører, har jeg altså valgt at tage ordet i anden omgang, fordi hr. Peter Skaarup adskillige gange i løbet af denne time har sagt, at det drejer sig om vold og hærværk, og da hr. Skaarup senest var heroppe for et øjeblik siden, drejede det sig om voldelige grupperinger, og det var det, forslaget gik efter.
Enten taler hr. Skaarup mod bedre vidende, eller også er det et ualmindelig slet udformet forslag, der foreligger.
Jeg vil godt henvise til bemærkningerne på side 3, spalte 1 forneden, hvor der står: »Et tilhørsforhold eller omgang med enhver af ovenstående grupperinger eller grupperinger, der kan sidestilles hermed, vil være omfattet af beslutningsforslaget.
Politiet må i lighed med, hvad der er intentionerne bag et maskeringsforbud, have mulighed for at vurdere bredt, om en person med rette kan antages at have et tilhørsforhold til en gruppering.
I den endelige udformning af lovteksten må domstolene gives mulighed for at tolke gruppering og et tilhørsforhold hertil meget bredt.«
Her står ikke en lyd om, at det skal være voldeligt.
Her tales om et tilhørsforhold eller omgang med disse grupperinger.
Der står intet om, der er intet krav om, at personen, der skal straffes, skal have begået noget kriminelt.
Han skal bare være så tåbelig at kende Hans Peter, der har lavet et eller andet kriminelt, så bliver han omfattet af forslaget.
Vi kan ved en anden lejlighed diskutere, hvad vi gør med hensyn til Nørrebro og naziborge osv., men det er jo ikke det, der er essensen af forslaget her.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg synes egentlig, det er meget underholdende at følge fru Dorte Bennedsen og fru Anne Baastrup i denne debat.
Fru Anne Baastrup sagde på et tidspunkt, at det ikke var så afgørende, hvad der stod i bemærkningerne - nej, det, det handlede om, var, hvad selve forslaget gik ud på - og nu siger fru Dorte Bennedsen her fra talerstolen, at det ikke er så afgørende, hvad der egentlig står i forslaget, men at det er bemærkningerne, det handler om.
Men nu kan fru Dorte Bennedsen altså ikke læse indenad, for det afsnit, fru Dorte Bennedsen læste op, henviser lige præcis til de grupper, som begår vold og hærværk.
Det er selvfølgelig kun, hvis de grupper begår vold og hærværk, det overhovedet er interessant at beskæftige sig med dem, og det står også på forsiden af forslaget.
Sådan er det bare, og derfor er der ingen grund til at skabe mistænkelighed om forslaget, for det er kun vold og hærværk, der er tale om.
Der er ingen grund til at diskutere andet, og hvorfor skulle vi spilde Folketingets tid med at fremsætte forslag, der ikke har noget med vold og hærværk at gøre?
Det er dog underligt at have en sådan opfattelse.
Selvfølgelig har forslaget kun ét eneste formål, og det er at komme vold og hærværk til livs.
Det er det, det handler om.
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-03:
Jeg er nok ikke så optimistisk med hensyn til, om det kan lykkes at overbevise hr. Peter Skaarup om noget som helst.
Jeg er da selvsagt klar over, at de grupperinger, forslaget taler om, er grupperinger, der udøver vold eller hærværk.
Men det, som jeg hæfter mig ved, er, at tilhørsforhold til eller omgang med enhver af disse grupperinger eller grupperinger, der kan sidestilles med dem, er i sig selv strafbart. Nu kommer hr. Tom Behnke gående, og hvis hr. Tom Behnke er så tåbelig at kende nogle af disse grupperinger og omgås dem, er han omfattet af forslaget, og det skal oven i købet tolkes bredt af både politiet og domstolene, tolkes bredt.
Tom Behnke (FRI), 2000-02-03:
Jeg vil gerne sige til fru Dorte Bennedsen, at fru Dorte Bennedsen har fuldstændig ret.
Jeg er også nødt til at spørge fru Dorte Bennedsen, om fru Dorte Bennedsen har lagt mærke til, at der i den skriftlige fremsættelse, som er underskrevet af hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti, netop står »uro, ballade, vold, hærværk og frygt«. Lige præcis ordet frygt er også taget med, og derfor er de politiske partier også omfattet, og dem omgås jeg daglig.
Jeg er ikke selv medlem af et politisk parti i øjeblikket, men jeg omgås nogle, der er det, næsten daglig, og jeg ser også, hvad det er, de gør.
Det er ikke altid, jeg griber ind over for det.
Nogle gange argumenterer jeg imod det, men det er ikke altid, jeg griber ind over for det, så jeg kan ifalde straf, og jeg har endda forsæt til at være her.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Fru Dorte Bennedsen hæfter sig meget ved nogle bemærkninger i forslaget.
Jeg kan forstå, at fru Dorte Bennedsen og måske andre synes, at de er ikke skrevet på den helt rigtige måde, som fru Dorte Bennedsen og andre gerne ville skrive dem, og derfor skal mit spørgsmål til fru Dorte Bennedsen lyde: Hvis vi nu hjælpes ad med at finde nogle bemærkninger til intentionerne i forslaget, der er lidt mere tydelige og lidt mere forståelige for fru Dorte Bennedsen, vil man så være med til at støtte det i Socialdemokratiet? Jeg kan godt forstå hr. Søren Søndergaard, der tidligere under debatten spurgte fru Dorte Bennedsen, om fru Dorte Bennedsen vil sige det samme under den debat, vi skal have om regeringens forslag om maskeringsforbud, som hun siger her.
Intentionerne, virkemidlerne er nøjagtig de samme, vi ønsker her, for vi siger jo, at politiet må have mulighed for at bedømme i den enkelte situation, om der er tale om et halstørklæde, eller der er tale om et maskebal, eller hvad det nu er.
På samme måde siger vi med forslaget her, at politiet skal have de redskaber, det har brug for, og så kan det i den enkelte situation vurdere, om der er tale om noget, der skal bedømmes som noget kriminelt, eller om det ikke skal bedømmes som noget kriminelt.
Det er altså nøjagtig de samme principper, der ligger i forslaget her.