Ulla Tørnæs (V), 2003-05-09:
Med henvisning til målet om, at en større del af en årgang skal have en ungdomsuddannelse, har forslagsstillerne fra Enhedslisten fremsat forslag til folketingsbeslutning, der pålægger regeringen at sikre, at der maksimalt er 24 elever i en klasse på ungdomsuddannelserne.
Forslagsstillerne mener, at der presses for mange unge sammen på for lidt plads med heraf følgende risiko for såkaldt fabriksundervisning og for sundheden blandt eleverne.
Forslaget angår tilsyneladende udelukkende de bogligt orienterede dele af uddannelserne og ikke elevers og studerendes undervisningsmiljø i den mere praksisorienterede undervisning.
På regeringens vegne må jeg afvise forslaget, der synes at hvile på en noget snæver og ikke tidssvarende opfattelse af undervisningssituationen og de muligheder, som en fri, fleksibel og varieret tilrettelæggelse giver for deltagernes muligheder for udvikling og læring.
Den store opgave for skolerne er at tilrettelægge undervisningen med brug af forskellige arbejdsformer, så den enkelte elev får bedst mulige betingelser for at tilegne sig den nødvendige viden og kompetence.
Denne proces kan foregå i mange forskellige rum og sammenhænge, hvoraf traditionel klasseundervisning kun er én mulighed. Fokus for moderne undervisning er som sagt læring, og det er f.eks. senest afspejlet i finanslovaftalen mellem regeringen, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti med den indgåede flerårsaftale om kvalitetsudviklingstilskud til ungdomsuddannelserne.
Aftalen indebærer, at der afsættes 240 mio. kr. her i 2003, stigende til 780 mio. kr. i 2006 til ungdomsuddannelserne.
Formålet med kvalitetsudviklingstilskud er at fremme særlige politiske målsætninger, herunder at motivere og styrke institutionernes arbejde med øget kvalitet i uddannelserne og øget gennemførelse.
Et af redskaberne for institutionerne her er netop en variation i anvendelsen af arbejdsformer og undervisningstilrettelæggelsen.
I erhvervsuddannelserne er der ikke afsat regler
om klassekvotienter.
Undervisningen foregår ikke nødvendigvis i klasser, den tilrettelægges på forskellig måde alt efter elevgruppens forudsætninger og kvalifikationer, tema for undervisningen og de faglige mål.
Skolerne får et bloktilskud fra staten og kan tilrettelægge undervisningen, som de finder det pædagogisk og økonomisk mest hensigtsmæssigt, selvsagt under forudsætning af, at de gældende regler for uddannelserne overholdes, og at målene nås.
Den enkelte elev deltager i løbet af sin uddannelsestid i projekter, cases, værkstedsundervisning, undervisning i open learning center vekslende med traditionel klasseundervisning.
Tager vi en butikselev på en handelsskole, kan hendes skoledag indeholde holdundervisning i et klasseværelse med måske 30 elever, hvor holdet samlet får gennemgået og drøftet fagelementer inden for markedsføring efterfulgt af et foredrag i auditoriet om udfordringer i detailhandelen.
Derefter følger et samarbejde med 2-3 andre elever i et lokale, der er indrettet som et simuleret firma.
Desuden bruger eleven tid i et open learning center til at tilegne sig viden og redskaber i økonomi.
Resten af elevens arbejdsdag består af forberedelse til de efterfølgende dages undervisning.
Fleksibilitet er et must for erhvervsuddannelserne, også når det gælder arbejdsformer.
Uddannelserne skal være så fleksible, at de kan matche erhvervslivets meget forskelligartede kompetencebehov. Samtidig skal den enkelte elev sikres det uddannelsesforløb, der imødekommer hans eller hendes forudsætninger og uddannelsesmål.
Skolerne optager eleverne løbende, og holdene kan derfor bestå af elever, der er startet på forskellige tidspunkter og gennemfører elementerne i uddannelserne i forskellig rækkefølge.
Lovforslaget lægger således vægt på, at eleven starter på rette sted i uddannelsen og får godskrevet det, han eller hun allerede har lært i forvejen.
Det at nå målene er i højsædet, og rammerne for undervisningen skal være så fleksible, at skolerne kan tilrettelægge undervisningen, så målene nås, og ressourcerne bruges mest hensigtsmæssigt.
Hvis forslagsstillernes beslutningsforslag måtte blive vedtaget, ville skolerne være afskåret fra at kunne tilrettelægge undervisningen med den fleksibilitet, der allerede er lagt op til i erhvervsuddannelsesloven. På de gymnasiale uddannelser betyder brugen af nye selvstændighedsfremmende undervisningsformer, som planlægges indført i forbindelse med gymnasie- og hf-reformen, at klassestørrelsen i den traditionelle betydning får mindre og mindre betydning.
Den klassiske opfattelse af undervisning som noget med én lærer, én klasse, ét fag er også her ved at blive afløst af et mere moderne undervisningsbegreb, hvor bl.a. brug af it og øget vægt på projektarbejdsformen ofte på tværs af fag betyder, at der findes mange nye måder at organisere undervisning på.
I nogle situationer kan et meget stort antal elever modtage undervisning af én lærer.
Det kan være en velvalgt undervisningsform, når formålet eksempelvis er at sikre et bestemt overblik hos eleverne.
Andre gange er der brug for, at én lærer blot underviser 2-6 elever ad gangen.
Det kan være vejledning i forbindelse med projekter eller arbejde i laboratorier, og atter andre gange kan den bedste form være en mere traditionel holdstørrelse.
Det sidste kan være velvalgt til eksempelvis at gennemgå et bestemt stofområde med mulighed for spørgsmål og diskussion.
Ministeriet har gennem de sidste år tilskyndet de gymnasiale uddannelser til at arbejde med forskellige måder at organisere undervisningen på.
Det er senest sket ved Udviklingsprogrammet for fremtidens ungdomsuddannelser.
Mange skoler har været og er i gang med udviklingsarbejder, og der er i dag en meget stor bredde med hensyn til de måder, som skolerne vælger at organisere undervisningen på.
Jeg vil samtidig gerne benytte lejligheden til at nævne, at der i stedet for lofter eller andre regler, der begrænser friheden - friheden ved tilrettelæggelsen af undervisningen - er fastsat regler om elevers og studerendes undervisningsmiljø i en lov om netop dette.
Til sikring heraf er oprettet Center for Undervisningsmiljø, som medvirker til at udvikle godt undervisningsmiljø i Danmark.
Der er også i loven fastsat en bestemmelse om elevernes deltagelse i uddannelsesstedets sikkerhedsarbejde, som giver dem indflydelse på såvel deres mulighed for udvikling og læring som på uddannelsesstedets miljø.
Jeg mener altså samlet set for alle ungdomsuddannelserne, at det er vigtigt, at skolerne har den nødvendige frihed til at tilrettelægge undervisningen, så den bedst tilgodeser bestemte pædagogiske mål.
Forslaget om et bestemt antal elever i en klasse i alle tilfælde,
Det er hensigten, at undervisningen skal foregå inden for det etablerede mål- og rammesystem med vægten på institutionernes ansvar for en tilrettelæggelse, der sikrer faglighed og kvalitet med mulighed for den pædagogiske fornyelse, der netop i disse år er i fuld gang.
Derfor skal vi ikke fra politisk side lægge et bestemt loft over holdstørrelserne i uddannelserne.