runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Jeg kan forstå, at man har diskuteret meget frem og tilbage omkring indenrigsministerens første udmelding om, hvordan integrationsydelsen skal se ud, i øvrigt på baggrund af en konstatering, man foretager allerede efter 3 måneder, og det fremgår jo klart og tydeligt af redegørelsen, at det er på et alt for tyndt grundlag, den undersøgelse er blevet foretaget.
Redegørelsen er fyldt med en række forbehold, så derfor er det alt for tidligt, man overhovedet træffer nogle beslutninger.
Men som fru Dorte Bennedsen sagde, så skal integrationsydelsen op på samme niveau som kontanthjælpen, således at det er muligt at leve af den.
Se, så er mit spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører:
Hvordan kan det lade sig gøre, at folkepensionister kan leve for et beløb, der er lavere end integrationsydelsen?
Hvordan kan det lade sig gøre, at unge studerende, der er på SU, kan leve af en ydelse, der er lavere end den nuværende integrationsydelse?
Eller hvor er det, man vil hen?
Er det kun lige den her gruppe, man vil gøre noget for, eller er det i det hele taget?
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Til hr. Peter Skaarup vil jeg sige: Der er ikke nogen modstrid mellem det, indenrigsministeren sagde, og det, jeg sagde.
Men hr. Peter Skaarup er måske vidende om, at jeg er ikke minister, det er ikke mig, der sidder og udarbejder forslagene.
Beslutningen om ændringen af integrationsydelsen blev taget i forgårs på baggrund af den første delrapport, delanalyse, og så skal der altså også lige udarbejdes lovforslag.
Derfor udtrykte jeg mig, som jeg gjorde.
Jeg er totalt enig i det, indenrigsministeren sagde. Og så om pengene: Ja, det tal, jeg har fået oplyst, er, at det vil koste ca. 150 mio. kr. Og nu ved jeg godt, at så vil hr. Peter Skaarup gå ud og bruge det og sige: »Ih, og det koster det.« Men så vil jeg bede hr. Peter Skaarup om også at føje til: Men det betyder også, at kommunerne ikke belastes på deres socialbudgetter.
Så sagt på en anden måde, hvis man ser på det totale samfundsregnskab, er det her jo ikke 150 millioner nye kroner, det er 150 millioner kroner, der kommer, fordi vi har konstateret, at de pågældende ikke kunne leve af integrationsydelsen, og derfor var kommunerne nødt til at give ekstra ydelser.
Nu får de, hvad der svarer til bistandshjælp, og derved vil behovet for ekstraydelser falde dramatisk.
Jeg har ikke mange illusioner om, at Dansk Folkeparti
også vil tage den tilføjelse med, for den passer jo nok ikke helt ind i deres billede.
Så kan jeg til hr. Jann Sjursen sige, at jeg forstår, at han har fået bilagt tal/personproblemet med regeringen.
Jeg kan kun sige, at ja, man kan diskutere, om man skal lægge en rapport frem på den manér eller ikke den manér, det er igen noget, jeg ikke vil blande mig i. Jeg synes, at det dér ungdomsproblem er et vigtigt problem at tage sig af, for vi skal også have den forebyggende indsats, vi skal have forhindret, at nye unge kommer ind i de problemer.
Det var jo det, regeringen allerede tog fat på - var det i foråret 1997 - da vi vedtog den såkaldte voldspakke med en række indsatser; det er en meget vigtig forebyggende indsats at gøre.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Allerførst skal jeg beklage, at jeg har misforstået præsentationen af rapporten i går om de utilpassede unge.
Der var kun tre ministre til stede, der var otte i udvalget.
Der opstod en misforståelse.
Jeg prøvede at tjekke oplysningerne lige før, men det tager jeg fuldstændig på min kappe.
Det ændrer nu alligevel ikke, synes jeg,
ved selve billedet i forbindelse med præsentationen af rapporten, og heller ikke ved, at rapporten netop blev præsenteret dagen før, vi skulle have det, der blev kaldt den store udlændingedebat.
Men ret skal være ret i den her sammenhæng også.
Så vil jeg godt i forhold til fru Dorte Bennedsen og diskussionen omkring administrationspraksis sige, at jeg er fuldstændig enig i, at Udlændingestyrelsen og dens embedsmænd kan man ikke kritisere for at have administreret forkert.
Sådan fungerer tingene ikke.
Der administreres på baggrund af en lov, på baggrund af forarbejder osv.
Det synes jeg er vigtigt at holde fast i.
Men så meget desto mere synes jeg, der er grund til også at spørge fru Dorte Bennedsen, om det så ikke er værd også at se på selve lovgivningen.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Jeg vil sige til fru Dorte Bennedsen, at ja, det var meget beklageligt med Rigspolitiets fejlagtige rapport om gadebander, som overdrev andengenerationsindvandrernes andel af gadebandekriminaliteten.
Det var meget beklageligt.
Det var også beklageligt, fordi den blev jo brugt i åbningsdebatten lige præcis af Dansk Folkeparti, som kunne stå heroppe og vifte med den som et sandhedsdokument, hvad den ikke var.
Den blev altså brugt, og det illustrerer jo efter Enhedslistens opfattelse, hvad der er problemet.
Problemet er ikke generelt det danske folk.
Det er alle de pæne mennesker med deres meget pæne stillinger og vellønnede stillinger, som er fuldstændig ude af stand til at sige flygtninge og indvandrere uden samtidig at sige kriminalitet.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Integrationsydelsens beløb forhøjes fra det nuværende op til, hvad der er parallelt med bistandsydelsen, men den er stadig væk givet som en integrationsydelse.
Og det er der god ræson i, for det betyder, at de mennesker, der får den, i højere grad kan eksistere for det beløb, de så får, uden at gå ud og søge om anden bistand.
Og det betyder, at kommunerne ikke fremover belastes på deres sociale budgetter.
Vi har fra starten sagt, at integrationsloven var en statslig udgift og ikke en kommunal udgift, og her går man ind og siger: Virkeligheden har vist, at kommunerne har brugt mange penge over socialbudgetterne; det er ikke rimeligt, og det ændrer vi så på.
Til hr. Peter Duetoft: Jo, jeg vil medgive så meget, at det er utrolig vigtigt - det kommer jeg også ind på i den næste debat, vi skal have - at følge med på det her område
Derfor er vi også godt tilfreds med de ændringer, som ministeren har besluttet sig for her i dette efterår.
Det er en proces, der skal fortsætte.
Vi skal med jævne mellemrum se, om vores håndværk passer til den virkelighed, det skal passe ind i.
Det er en løbende proces, men den bør ikke føre til, at man skælder ud og klandrer konkrete mennesker, for vi har alle en forpligtelse til at følge med i det.
Til hr. Knud Erik Hansen: Ja, det er en lov med en del skøn i, men problemet er, at al lovgivning, der handler om mennesker, er nødt til at have skøn i sig, fordi mennesker har den kedelige karakter, og deres skæbne har den kedelige karakter, at de ikke passer ind i en facitliste med sådan firkantede kvadrater, og hvis vi skulle lave en lovgivning, hvor der ikke var skøn, så måtte det blive enten en lovgivning, der åbnede totalt op eller blev ekstremt restriktiv.
Derfor er der nødt til at være et vist omfang af skøn i det.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Jeg er enig med fru Dorte Bennedsen i, at embedsmænd i Udlændingestyrelsen ikke foretager de politiske skøn efter egen formening.
Men det, der har været problemet, er, at vi har en lov, som er meget åben, som overlader meget til skøn, og dermed også, at embedsmændene rent faktisk skal følge en hel masse af de udtalelser og politiske retningslinjer, der kommer ud over loven fra Folketinget, at det har været problemet, plus også de retningslinjer, der kommer fra indenrigsministeren.
Så spørgsmålet til fru Dorte Bennedsen er egentlig: Er fru Dorte Bennedsen tilfreds med de politiske retningslinjer? For der har jo i dem klart ligget en opstramning til embedsmændene, som har gjort, at de har lavet de mange bureaukratiske skøn.
Dansk Flygtningehjælp er nu lige kommet med en hvidbog, som klart påpeger en hel masse forhold, hvor der ligger både nogle retningslinjer i loven til skøn, og også nogle konkrete ting, hvor der er problemer i selve loven.
Peter Duetoft (CD), 1999-11-25:
En ting har vi jo i al fald lært af sommerens debat, og det er, at det vigtigt, hvilke signaler der sendes fra Folketinget.
Og vi kan sikkert bruge lang tid på at diskutere, hvem der er skyld i hvad.
Det skal jeg så ikke gøre i dag, men blot spørge den socialdemokratiske ordfører
: Er det ikke vigtigt, at der i dag bliver udsendt et signal om, at der var problemer med skønnene i Udlændingestyrelsen, at en række af de situationer omkring dansk-udlandske ægteskaber, omkring visumansøgninger til Danmark, omkring udsendelse af syge osv., var uacceptable, og at vi nu har lavet nogle notater, der klargør og retter på den administration, og at det derfor er vigtigt, at man også følger efter i systemet og lever op til det, der ligger i de notater, som regeringen har spillet ud med.
Er det ikke farligt i dag at forsøge at sige, at det var ligesom noget, der skulle være; det bør ikke være der, men sådan noget kan altid ske?
Jeg vil gerne bede den socialdemokratiske ordfører
herfra bekræfte, at en række af de eksempler, der blev fremvist, var urimelige, og at reglerne nu er klargjort og rettet til, så det forhåbentlig ikke kan ske igen.
Jeg mener, at både embedsværket og den politiske debat har godt af, at Socialdemokratiet står ved det, de nu har gjort de sidste 14 dage.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-25:
Det er også til fru Dorte Bennedsen: Jeg talte i går med en, som var på SU.
Han havde 3.420 kr. om måneden, der var så boligydelse og sådan noget indregnet.
Så ved jeg godt, at det umiddelbare svar kunne være, at så kan man bare gå ud og tage noget arbejde.
De skal bruge deres tid på at studere, sådan at samfundet kan få gavn af dem senere.
Hvordan passer det ind i det her, og har man helt glemt den gruppe?
Det, man opnår ved at fjerne integrationsydelsen, er det ikke rent faktisk, at i stedet for at man giver incitament til, at folk kan blive aktive, så opnår man nu, at de bliver totalt passive, inaktive, og at man får større sociale problemer?
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-25:
Jeg vil gerne sige til fru Pia Kjærsgaard og hr. Peter Skaarup, at den måde, vi lavede introduktionsydelsen på, var sådan, at der var et særligt incitament til at gå i arbejde, såfremt man havde erholdt den ydelse i 3 år.
Men sådan spiller klaveret ikke.
Det bliver helt det samme.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Jeg vil godt sige tak til hr. Søren Søndergaard, fordi han gentog spørgsmålet om administration.
Jeg vil gerne sige, at den holdning, der har været givet udtryk for i sommer og det tidlige efterår, hvor der er blevet sagt ord, som at Udlændingestyrelsens folk var fremmedfjendske og negative og andre slige, smukke betragtninger, deler vi ikke.
Embedsmændene gør deres arbejde efter de retningslinjer, de får, og de gør det så godt, de kan.
Det er klart, at i visumbehandlingen, hvor der skal behandles mere end 100.000 ansøgninger om året, kan der ske svipsere.
Det bør der ikke gøre, men det gør der, men generelt at klandre embedsmænd på den måde, det er sket i sommer, er vi dybt uenige i.
Så med hensyn til politiets rapport: Jeg bruger ikke lige hr. Søren Søndergaards sprogbrug, men jeg vil gerne sige, at i det omfang, jeg har hørt - og jeg har hørt om to tilfælde - at rapporten ikke skulle være korrekt - synes jeg, det er dybt, dybt beklageligt, og hr. Søren Søndergaard ved også udmærket godt, at der er stillet spørgsmål om det i Retsudvalget.
Så langt kan jeg være enig, men jeg bruger ikke ord som løgn, og hvad det ellers var, hr. Søren Søndergaard sagde.
Men jeg synes, det er dybt beklageligt, og jeg synes, vi har behov for en tilbagemelding om, hvor langt den rapport holder.
Til hr. Sjursen vedrørende ministres antal
: Nej.
Der er også mange med ren dansk baggrund, der hører til den gruppe, og det er her, der skal sættes ind.
Til hr. Skaarup: Det er rigtigt, at folk på bistandshjælp skæres krone for krone i forhold til det, de måtte tjene
, og er man i aktivering, må man beholde 10 kr. i timen.
Jeg sagde før, at der er taget principbeslutning om, at integrationsydelsen skal op på bistandsniveau, og så skal loven udarbejdes, og så vil der blive taget stilling til disse spørgsmål.
Det kan hr. Skaarup være ganske tryg ved.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Jeg skal blankt erkende, at fru Dorte Bennedsen bestemt ikke kan have kompetence med hensyn til, hvor mange ministre regeringen stiller op med, når den præsenterer en rapport, og det skal jeg heller ikke gøre til hovednummeret her i debatten.
Men fru Dorte Bennedsen var selv meget optaget af det billede, der bliver tegnet af problemerne med de etniske unge på området her, og i den forbindelse synes jeg trods alt, det er bemærkelsesværdigt, at der var otte ministre til stede.
De tre præsenterede rapporten, men der var otte ministre til stede i går.
Man skulle næsten tro, landet simpelt hen var på afgrundens rand, når sådan noget sker.
Det er ikke hver dag, en rapport bliver fremlagt af regeringen med deltagelse af otte ministre, og det er det, jeg synes er helt ude af proportioner, og at regeringen derved bidrager til det billede, som fru Dorte Bennedsen ikke bryder sig om.
Med hensyn til administrationspraksis er det jo det, debatten handler om, og når jeg synes, det er interessant, er det, fordi den kritik, som især hr. Peter Duetoft og hr. Jørgen Estrup har rejst mod Udlændingestyrelsen siden i sommer, jo har gået på, at administrationspraksis var helt af lave.
Jeg vil godt høre, om fru Dorte Bennedsen er enig i, at den er det.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-11-25:
Debatten her i formiddag har jo på visse tidspunkter gået meget på at piske en stemning op.
Piske en stemning op i vores samfund.
Jeg kan nu konstatere, efter at fru Birthe Rønn Hornbech har været på talerstolen, at også Venstre bidrager til en oppiskning af denne stemning.
klart og tydeligt sige: Der skal ikke være økonomisk forskel på en kontanthjælpsmodtager og en person, der modtager integrationsydelse.
Alligevel kan vi opleve, ja, vi må jo desværre finde os i det, at høre på, at fru Birthe Rønn Hornbech står her på talerstolen og siger: At løfte integrationsydelsen vil være en positiv særbehandling i forhold til kontanthjælpsmodtagerne.
At løfte integrationsydelsen er en diskrimination af danske kontanthjælpsmodtagere.
Det vil jeg gerne have dokumenteret.
Kan vi så få nogle eksempler på bordet i stedet for den der udenomssladder, som der har været så mange tilfælde af her fra Folketingets talerstol i formiddag.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-25:
Det, der bringer mig herop, er den tale, fru Birthe Rønn Hornbech kom med før vores frokostpause.
Jeg følte så meget for den, at jeg i min frokostpause valgte at lade være med at spise.
For jeg kunne forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech havde været engageret siden 1983, og så tænkte jeg, at jeg ville bruge tiden på at gå ind på Venstres hjemmeside og se, hvor mange initiativer Venstre egentlig havde taget på udlændingeområdet.
Og det nærmeste, jeg nok kunne komme det,
Jeg vil bare høre, hvornår der så begynder at ske lidt.
Peter Duetoft (CD), 1999-11-25:
for det samarbejde, vi har haft i sommerens løb for at få administrationen styret plads i forbindelse med nogle bedre regler.
Jeg synes, det er et arbejde, der er godt, og det er ikke en hovsaløsning eller noget som helst andet.
Det er et godt og gedigent stykke arbejde, der er gjort der.
, men det er fuldstændig ligegyldigt at diskutere med fru Pia Kjærsgaard, for hende kan man jo ikke rykke noget sted alligevel.
Derfor tog vi en dialog med V og K, for der er noget, der kan diskuteres.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Mener hr. Svane virkelig, at man allerede efter 3 måneder kan lave en undersøgelse af en ordning, som skal strække sig over 3 år for den enkelte udlænding, og så allerede efter 3 måneder, når der ligger et notat fra indenrigsministerens side - som jo alt andet lige er behæftet med en masse forbehold, fordi man netop siger, at efter så kort en periode, er det ganske svært at trække noget generelt ud af den ordning, der har været - beslutte sig for, at nu vil man til at lave om på det hele? Det er da ganske logisk, at en ny ordning, der lige er startet, først skal nå at virke i samfundet, hvor erhvervslivet - hvis det var det, der var meningen med det - skal nå at se, at der altså er et potentiale, som det kan trække på.
Det har det slet ikke haft mulighed for at nå at gøre.
Men selv om loven dårligt nok har været i funktion, og der ligger et meget tyndt notat på det her område, så farer man alligevel til en konklusion allerede nu.
Er det rimeligt?
Er det forsvarligt at gøre?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Jamen vi må jo holde debatten i gang, hvis vi skal få noget ud af det her.
Nu havde man jo planlagt ikke at tage ordet til mig, kedeligt, men sådan er det også i Folketinget.
Men jeg vil så godt tage ordet endnu en gang til hr. Henrik Svane: Hvad skal der gøres, for lovgivningen er jo slet, slet, slet, slet ikke på plads?
Skal udlændinge endnu en gang have positiv særbehandling?
Eller hvad?
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Denne manøvre er lykkedes, og det er vi fuldt tilfredse med.
Nu har det vist sig igennem de første måneders virke, at vores arbejdsmarked ikke er rummeligt nok til at opfange mange af de mennesker, vi havde håbet ville komme i gang fra starten.
Derfor har indenrigsministeren justeret på integrationsydelsen.
Det er vi tilfredse med.
Men integrationsydelsen har stadig væk den karakter, som den også havde for to dage siden.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Jeg kan ikke lade være med lige at sige, at hr. Søren Søndergaard åbenbart gerne må sige lokumspapir fra talerstolen, og hr. Henrik Svane må sige hængerøv i bukserne, men fru Pia Kjærsgaard, og det er mig, må ikke sige: Gud ved, hvad alt det her koster?
Nå, men sådan er det.
Men jeg vil godt lige sige til hr. Henrik Svane, som nu omtaler, hvor mange ting der er længe siden, at det sandelig er længe siden, alt for længe siden, at hr. Henrik Svane ikke har været folketingsmedlem.
Sådan fornemmede jeg i hvert fald denne her tale.
Det, jeg godt vil spørge hr. Svane om, er stadig væk denne her berømte introduktionsydelse, som hr. Svane jo var ophavsmand til, der endnu ikke har fungeret i et år, og hvor hr. Henrik Svane og hr. Jørgen Estrup og alle de andre - eller ikke alle de andre, for de er jo ikke så mange - men De Radikale har lagt et gevaldigt pres på indenrigsministeren. Hvordan ser De Radikale på det her træk, som indenrigsministeren sagde der skulle være på lige fod med danskere, hvis man påtog sig et arbejde, men hvor fru Dorte Bennedsen var langt, langt mere usikker?
Hvad siger De Radikale?
For det er jo De Radikale, der kommer til at bestemme det.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
»Integration tager tid, lang tid«, siger Niels Hausgaard.
Det tager ifølge hans udsagn tre generationer, før en fynbo bliver integreret i Vendsyssel, og så kalder man stadig væk efterkommerne for »fynboens børn«. Den generelle debat om flygtninge og indvandrere er tilsyneladende vanskelig for os. Frygten eller usikkerheden over for det fremmede har en tendens til at polarisere den almindelige diskussion og de politiske partiers meldinger.
Debatten spidser til med jævne mellemrum, uden at vi kommer
særlig konstruktivt ud af den.
Jeg synes, at vi efter debatten i dag er kommet bedre på vej, men hvor er det længe siden, at jeg som en højskoleidealist, der skulle karikere mig selv fra dengang, sådan en golden retriever med hængerøv i bukserne, sagde: Mad, musik og mavedans, så skal det nok gå alt sammen.
Det var sådan den ene ende af diskussionen, og i den anden ende stod så Den Danske Forening med Seem-præsten og andre også nu repræsenteret i Folketinget og sagde noget helt andet, og i det store, brede, folkelige felt tav man alt for længe, fordi man var bange for at blive dømt racist, hvis man
Vi er kommet meget længere.
Hvor er det også længe siden, at fremmedarbejdere, som vi først kaldte dem, siden gæstearbejdere, kunne ansættes på arbejdsmarkedet uden at kunne læse og skrive dansk.
Det er også længe siden, Benny Andersen i et digt sagde: »Når nogen siger, jeg er ikke racist, men - så er det med at springe til side, før de brækker sig over dig.« Flere politikere er ved at få øjnene op for en diskussion, som handler om, at forholdet til fremmede i Danmark er i en blindgyde og bør afløses af en værdidiskussion, som tillader os at kæmpe for vores samfunds fundamentale værdisæt og bekæmpe, hvad vi anser for forkerte, ja, reaktionære holdninger til forholdet mellem mænd og kvinder, til børneopdragelse, til solidaritet i samfundet, til religion etc.
, etc.
I denne diskussion vil vi ikke have rene etniske og næppe heller traditionelle partipolitiske skillelinjer, men en tværgående, samfundsmæssig debat om vort demokratis væsentligste grundpiller.
De etniske mindretal er dem, som har skoen på, de ved
derfor, hvor den trykker, og de bør inddrages mere i samarbejdet, hvad enten det skal være som ambassadører for sig selv eller for at fortælle, hvilke løsninger der fungerer, og hvilke der ikke gør.
Det er væsentligt, at alle relevante parter aktivt deltager i integrationslovens nye fora: de kommunale integrationsråd og sprogcenterrådene.
Ad den vej kan det bedre lykkes at inddrage danske borgere på arbejdspladserne, i skolerne, på uddannelsesinstitutionerne, i foreningerne, og jeg kunne blive ved.
Skal det her lykkes, kræver det folkelig forankring.
Det kræver selvfølgelig en lødig debat, en
værdidiskussion
Vi tror også, at med den diskussion, der har været i dag, er der skabt et bredere grundlag for at tro på, at der også politisk set vil være et større flertal end tidligere for en fælles, god, fornuftig indsats for at hjælpe de fremmede ind på arbejdsmarkedet og dermed gøre dem selvhjulpne og give dem en bedre mulighed, end de har haft tidligere.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Men det, jeg snakker om, er det lange seje træk, som vi skal i gang med, hvor vi har brug for, at de unge med anden etnisk baggrund oplever, at vi faktisk tager imod dem.
Det, vi oplever med bøllerne på Nørrebro, er jo ekstremt på den måde, at de givet har oplevet det danske samfund på mange måder lave afvisninger, og de får nogle tanker og nogle forestillinger om det danske samfund, hvor man bagefter står tilbage og siger: Hvordan kan det være rigtigt?
Hvordan kan det gå til, at nogen faktisk kan tænke på, at det, man laver på Nørrebro, er o.k.? Men det var situationen. Det er klart, at der skal en anden indsats til over for dem, men dér, hvor vi i det lange, seje træk skal forsøge at undgå de optøjer, jamen så skal vi have fat i, at vi skal modtage de fremmede, dem, der kommer med en anden baggrund, på en hel anden måde, for det er generelt vores måde at modtage dem på, der skaber de her problemer, skaber de her konflikter.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Hr. Knud Erik Hansen var ligesom alle os andre ked af det, der skete på Nørrebro, bl.a. den 7. november
Hr. Knud Erik Hansen sagde så: Hvis det skal undgås i fremtiden, er det vigtigt, at man sætter ind i forhold til at sikre, at de unge udlændinge får arbejde og en uddannelse.
Jeg vil godt høre, om hr. Knud Erik Hansen virkelig mener, at det i sig selv ville gøre, at disse voldsbøller, der er langt uden for pædagogisk rækkevidde, ville afholde sig fra at lave den slags aktioner på bl.a. Nørrebro.
Vi ved jo, at den meget store indsats, der er gjort på Nørrebro, har bevirket, at kriminaliteten på Nørrebro generelt er faldet med over 40 pct., men det er jo vel at mærke over for dem, man kan nå ad pædagogisk vej.
Men de, der lavede ballade den 7. november, mener hr. Knud Erik Hansen virkelig, at hvis de havde et arbejde, så ville de ikke gøre det, som de gjorde?