runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Når Socialdemokratiet og SF har ønsket denne forespørgselsdebat, så er det, fordi vi ikke vil acceptere anvendelsen af illegal arbejdskraft her i landet.
Der skal gribes ind nu.
Den eksisterende lovgivning har vide beføjelser til at straffe arbejdsgivere og private, som anvender illegal arbejdskraft, og denne lovgivning synes vi skal udnyttes fuldt ud.
Det er mennesker, det her handler om.
Det er den danske befolkning, der snydes for mange millioner i skat hvert år, og det er en hån mod danske lønmodtagere, som oplever en underminering af de overenskomstmæssige forhold på arbejdsmarkedet.
Det er også unfair konkurrence over for ordentlige arbejdsgivere og virksomheder, ligesom det jo også er en grov udnyttelse af de mennesker, der bliver anvendt som illegal arbejdskraft.
Det er for os at se helt utilfredsstillende, at lovskærpelsen fra juni 2000 ikke effektivt har stoppet problemerne, men endnu mere beklageligt er det, at regeringen ikke har taget det her problem alvorligt.
Illegal arbejdskraft kan ikke accepteres.
Jeg vil godt starte med at takke justitsministeren for den klare udtalelse om, at den politimæssige indsats skal styrkes.
Det håbede jeg også, vi var enige om.
Må jeg så godt derudover spørge justitsministeren, om man er enig fra ministerens side og deler Socialdemokratiets ønske om at få strammet op, således at illegal arbejdskraft, som bliver taget her i landet, altid bliver afhørt, inden de sendes ud af landet?
En indenretlig afhøring, sådan at man rent faktisk er i den situation, at man har det bevismateriale, som måske er det stærkeste bevismateriale, vi overhovedet kan have i disse retssager.
Mangelen på det er måske netop grunden til, at for mange retssager efter vores vurdering er faldet alt for slapt ud.
Så jeg vil godt spørge: Deler ministeren Socialdemokratiets opfattelse, at der som udgangspunkt altid bør foretages indenretlige afhøringer, inden man sender illegale arbejdere ud af landet?
Det er lidt pudsigt at høre, hvordan regeringen pludselig er blevet optaget af det her spørgsmål.
Man kan sige, at optagetheden kom det øjeblik, man fandt ud af, at der var et flertal, der rent faktisk ikke mere ville acceptere de her tilstande.
Så langt så godt
Men så meget desto mere bliver jeg bekymret, når jeg hører beskæftigelsesministeren slutte af med tre kontante punkter med hensyn til, hvad regeringen vil.
Et af punkterne var, at politiets indsats skal fastholdes.
Der vil jeg gerne spørge: Er der uenighed i regeringen, eller betyder det, at beskæftigelsesministeren er kommet til at fortale sig her?
Jeg vil nemlig gerne spørge, om man i regeringen er enig om, at der skal ske en styrkelse af politiets indsats, således at vi ikke vil se, at der går flere dage, inden det reagerer, eller at det i værste fald slet ikke reagerer, når der kommer anmeldelser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-19:
På vegne af integrationsministeren skal jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at integrationsministeren er helt enig med ham i de betragtninger fra det sydfynske område.
Jeg vil gerne sige vedrørende det fagretlige system, at vi naturligvis bakker helt op om det system, der findes i Danmark og har været så godt for det danske samfund, inkluderende de kampskridt og de muligheder, som fagbevægelsen har for at opnå overenskomst.
Den eneste diskussion, der har været i den forbindelse, er jo de drøftelser, som føres mellem DA og LO i øjeblikket på de virksomheder, hvor der er overenskomst i forvejen, hvor man gennemgår retspraksis.
Men på et eller andet tidspunkt vil arbejdsmarkedets parter vende tilbage med en redegørelse for det; men ingen planer om ændringer fra regeringens side.
Anders Samuelsen (RV), 2003-02-19:
Jeg har et enkelt spørgsmål til justitsministeren.
Der blev her redegjort for, at nu skal vi have en ekstraordinær indsats eller en styrket indsats på det her område.
Der blev også sagt, at der ikke er flere penge til politiet.
Derfor må det logiske spørgsmål være: Hvor er det så, man skal nedprioritere?
Hvad er det for nogle opgaver, vi ikke skal løse fremover?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-19:
Jeg er også glad for den kovending, der er sket, fra vi havde samrådet i Arbejdsmarkedsudvalget og så til nu.
Det er jeg ikke mindst, fordi jeg i år 2000 var med til at udarbejde en rapport i Nordisk Råd omkring social dumping.
Der stillede vi også nogle forslag, og derefter så vi frem til, at man gennemførte disse ting.
Nu er vi så i den situation, at det ser ud til, at man ønsker at leve op til de beslutninger, som blev truffet i Nordisk Råd, og derfor må jeg stille det helt konkrete spørgsmål: Ønsker man at følge den rekommandation, der hedder »...gennem erfaringsudveksling at udarbejde kontrolsystemer til bekæmpelse og afsløring af virksomheder, der benytter sig af illegalt arbejde«?
Ønsker man også at tilslutte sig denne rekommandation: »...at indføre samordnede, strenge sanktioner over for virksomheder i Norden, f.eks. af bøder og skadeserstatninger eller erhvervsforbud, således at det ikke lønner sig at rekruttere illegal arbejdskraft eller arbejde med den«?
I så fald er vi jo kommet et langt, langt stykke videre, nemlig med det, der i dag godt kan betale sig.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-19:
Det var ærgerligt.
Nå, men sådan er livets barske realiteter jo.
Tak for svaret fra integrationsministeren.
Hvordan spiller det sammen med, at vi her har mulighed for at få 100 mennesker i arbejde og dermed spare noget på overførselsindkomst?
Så vil jeg godt spørge beskæftigelsesministeren, om det nu betyder, at vi i tiden, der kommer, bliver fri for flere angreb på det fagretlige system, på overenskomstsystemet, på den mulighed, parterne har for at gå ind og lave aftaler, også der, hvor arbejdsgiveren undslår sig for at være medlem af en arbejdsgiverorganisation, om man der giver mulighed for, at man kan lave aftaler, der siger, at på de og de områder er det bestemte vilkår, der gælder.
Og så har jeg næsten ikke grund til at skjule, at det også drejer sig om eksklusivaftaler.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-19:
Jeg skal bare over for hr. Bent Bøgsted bekræfte, at vi naturligvis vedkender os det danske arbejdsmarkedssystem,
sådan at det jo er op til organisationerne at sikre overenskomstdækning.
En del af det her vil jo løses ved, at der kommer overenskomstdækning på nogle flere områder.
Det er så op til fagbevægelsen.
Samtidig vil jeg da også godt opfordre nogle arbejdsgivere til at melde sig i fagforeninger og ad den vej blive overenskomstdækket.
Men vi bakker helt op om det nuværende system.
Lene Espersen (KF), 2003-02-19:
Tak først til hr. Ole Vagn Christensen, der var inde på flere forskellige gode initiativer fra Nordisk Råd.
Som jeg har forstået den ændring, der kom med udlændingeloven i 2000, og som vi har brugt meget tid på at diskutere i dag, var det jo en ændring, som den tidligere regering stod bag.
Og jeg har egentlig forstået, at der var fuldstændig enighed her i Folketinget allerede i år 2000 om, at vi skulle lave et system, så det ikke kunne lønne sig at ansætte illegal arbejdskraft.
De regler er nu trådt i kraft.
Vi kan se af Rigsadvokatens første undersøgelse, at for så vidt angår de mere almindelige sager - ikke de skærpende sager - har der desværre ikke været tale om, at bødeniveauet var højt nok.
Desuden har vi også stadig væk et udestående, for så vidt angår spørgsmålet om konfiskation.
Men jeg vil gerne til hr. Ole Vagn Christensen meget klart sige, at det, der er regeringens politik og intention, og det, jeg forventer, at et flertal i Folketinget også fortsat mener er rigtigt, er, at vi sikrer os, at der ikke kommer én eneste krone i økonomisk fortjeneste ud af at have illegal arbejdskraft. Derudover skal man have en bøde oveni.
Det håber jeg er en besvarelse af det, jeg mener var det centrale i hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål.
Fru Lissa Mathiasen forsøgte at så en slags splid i regeringen.
Som jeg hørte beskæftigelsesministeren, gik det nærmere ud på også at rose politiet for, at man allerede i dag har en engageret indsats på området.
Men jeg er fuldstændig enig med de mange, og det er jo en samlet regeringsindstilling, at vi skal gøre yderligere for at styrke indsatsen på området. De ting, jeg nævnte i mit indlæg, der hører under mit område, drejer sig jo bl.a. om, at vi sikrer os, at der bliver oprettet disse regionale og lokale netværk, så der bliver et bedre samarbejde mellem de forskellige aktører lokalt, lige så meget dog også, at vi i form af en central enhed under Rigspolitichefen sikrer os, at der bliver en systematisk indsamling og videreformidling af oplysninger om den illegale arbejdskraft.
Og jeg må sige til hr. Bent Bøgsted, at også når det gælder pizzeriaer og kiosker har der været tale om ulovlig beskæftigelse af udlændinge, selv om det måske ikke er der, de typiske eksempler er.
Bertel Haarder (V), 2003-02-19:
Jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at jobkortordningen ikke kører på den måde, at Integrationsministeriet nu lukker mange flere ind i landet, end arbejdsmarkedsrådene anbefaler.
Jeg har kun haft én strid med arbejdsmarkedsrådene, og den går ud på det modsatte, idet nemlig arbejdsmarkedsrådene i Frederiksborg Amt og Fyns Amt sidste efterår bad om og fik 100 ufaglærte - så vidt jeg husker - fra Central- og Østeuropa, og det harcelerede jeg noget over, for jeg syntes, vi havde så mange ufaglærte udlændinge i landet allerede, som kunne have varetaget det arbejde.
Så jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at det forholder sig nærmest modsat, at jeg agter at lægge en dæmper på arbejdsmarkedsrådenes lyst til at hente udlændinge, så længe vi har så mange udlændinge i Danmark, som ikke er i arbejde.
En udlænding, der kommer udefra, kan jo heller ikke dansk, jamen så skulle man da tro, at en udlænding, som trods alt kan lidt dansk, kunne være lige så god.
Jeg ved godt, det ofte har noget med kvalifikationer at gøre, men dette blot for at understrege, at hr. Bjarne Laustsen og jeg er fuldstændig enige om, at vi først og fremmest skal have dem i beskæftigelse, der er her.
Det er svært nok endda.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-19:
Det første er til justitsministeren vedrørende den lovstramning, der kom i 2000.
Blev der sendt nogen ressourcer med den lovgivning, således at politiet fik mere at arbejde med?
Så er der noget, jeg står lidt uforstående over for.
Justitsministeren talte om razziaer og socialt bedrageri i pizzeriaer og kiosker, men så vidt jeg ved, er det dem, der har fået asyl, der har det.
Det har jo ikke noget at gøre med illegal arbejdskraft, det er sort arbejde.
Det er lidt uforståeligt, at det bliver blandet sammen, for når vi snakker om illegalt arbejde her, er det jo inden for byggeri, landbrug, skovbrug og gartneri. Så til beskæftigelsesministeren: Beskæftigelsesministeren opfordrer til, at der skal laves overenskomster på alle områder hos alle arbejdsgivere for at dæmme op for det her.
Jeg kan da godt se, det bliver en meget spændende opgave.
Er det det, ministeren mener?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-19:
Jeg kan ikke lade være med at komme med den enkelte bemærkning, at det havde været rart, at vi havde fået de forklaringer i samrådet, at man sådan set ønsker at leve op til de rekommandationer, der var vedtaget i Nordisk Råd, når det drejer sig om bøder og skadeserstatninger.
Jeg fremførte jo ved den lejlighed, at der var et ægtepar, som havde haft nogle beskæftiget, og som havde haft en beregnet fortjeneste på 640.000 kr. De havde oplevet, at 120.000 kr. var det, der var blevet inddraget.
Det vil sige, at der var en fortjeneste på 520.000 kr.
Jeg håber, at med det, ministeren har sagt her, er det understreget, at det virkelig vil blive sådan omkring bøder og skadeserstatninger.
Jeg så også gerne, at man tog ordet erhvervsforbud i sin mund og sagde, at selvfølgelig skal vi have den mulighed.
Det drejer sig jo også om dem, der sælger illegale sodavand og den slags ting, for det er virkelig med til at kvæle de små bryggerier rundtomkring.
Lene Espersen (KF), 2003-02-19:
Såfremt hr. Tórbjørn Jacobsen ønsker økonomiske beregninger på, hvad forskellige typer åbne pladser koster alt efter den geografiske placering, vil jeg foreslå hr. Tórbjørn Jacobsen at stille et skriftligt spørgsmål om dette, da jeg i hvert fald ikke har beregninger med til brug i salen i dag som svar på spørgsmålet, men jeg er selvfølgelig indstillet på og villig til at spørge Kriminalforsorgen, såfremt hr. Tórbjørn Jacobsen ønsker at få belyst det talmæssige grundlag, der ligger bag.
, og derfor synes jeg egentlig, at det er mest hensigtsmæssigt at lade de drøftelser fortsætte med henblik på at se, om der er mulighed for en færøsk overtagelse af området.
Og så kan man sige, at så er det ikke længere et anliggende, vi behøver at diskutere her i salen.
Men indtil da må jeg altså sige, at der er de to forskellige og nogle gange modsatrettede hensyn, som bliver vejet op imod hinanden.
Det sker især på Færøerne, men det sker altså også indimellem i sager i Danmark.
Man har nogle hensyn at tage, og der er der altså en gang imellem en situation, hvor det ene hensyn må veje tungere i forhold til det andet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-19:
Så vil jeg godt spørge: Hvordan skal det her problem løses?
Er det kommunerne, der skal have nogle flere penge,
og vil ministeren tage initiativ til det i forbindelse med kommuneforhandlingerne og sørge for, at kommunerne har råd til at opfylde arbejdsmiljøloven?
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Jeg har slet ikke fantasi til andet end at forestille mig, at vi skal diskutere de svageste ældres økonomi.
Det er jo en diskussion, der pågår, og i og med at vi har et udvalgsarbejde kørende, som så kommer med nogle konklusioner, skal vi selvfølgelig diskutere ud fra dem.
Så den diskussion vil komme.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Petersen (S), 2003-02-19:
Jeg synes, det er for plat af ministeren at spørge: Hvad gjorde den socialdemokratiske socialminister?
Ministeren er bekendt med, at vi har valg i dette land, og at den tidligere regering stillede op til genvalg. Nu skal ministeren så ikke forsøge at sige, at fordi den tidligere regering ikke har gjort det, skal det være denne regerings figenblad.
Jeg synes, at ministeren enten skulle ofre det frimærke og sende det brev til kommunerne eller i det mindste tage en telefonopringning til KL og sige: Kan vi ikke tale om det her, sådan at I overordnet forpligter jer til, at vi får løst det her problem?
Jeg vil godt høre ministeren: Hvad er begrundelsen for at lade være med at gøre det?
Der er også en anden mulighed - de kunne endda supplere hinanden - for ministeren kunne nemlig tage kontakt til beskæftigelsesministeren og høre, om det ikke var et ambitionsniveau, vi kunne indfri, at vi fik de danske daginstitutioner op og fik igangsat handlinger, der løste arbejdsmiljøproblemerne dér.
Jørn Pedersen (S), 2003-02-19:
Jeg vil godt følge op på spørgsmålet fra tidligere, om ministeren kunne forestille sig at sende et brev til kommunerne, for det tror jeg at der kunne være god grund til. Hvis det nu er korrekt, som mange kommuner siger, at de har været nødt til på det her område at lave en hel del besparelser for at få deres budgetter til at hænge sammen, så kunne det måske være en idé, som ministeren gerne må overtage, at man afsætter en pulje, så man kunne gå ind, for ifølge ministeren er det jo ofte små problemer, der er tale om.
Det kunne jo være, at man via en pulje, som kommunerne kunne søge ind på,
kunne få nogle fremskridt.
Og hvis det kun er små ting, der skal til, kunne selv få midler i den forbindelse måske gøre underværker.
Men problemet er jo nok, at kommunerne sidder med en meget, meget stram økonomi, og at det kan være svært at finde ekstra ressourcer på børneområdet.
Så der er to spørgsmål: Var det ikke en god idé at få sendt sådan et brev ud, der præciserer det?
Var det ikke også en god idé at afsætte en pulje, så vi kan få ændret nogle af de ting, som vi jo forhåbentlig er enige om ikke er acceptable?
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-19:
Normalt er det sådan i onsdagsspørgetiden, at vi kan spørge ministeren om noget, men nu brugte ministeren så sin taletid til at spørge: Hvad gjorde den tidligere regering?
Det skal jeg oplyse om.
Vi har gjort det, at vi lavede en arbejdsmiljøplan, der sikrede, at alle de her områder, hvor der ikke var orden i sagerne, fik BST, at alle de virksomheder, herunder også kommuner og institutioner, fik pligt til at modtage rådgivning.
Det var der åbenbart god grund til, for ministeren siger nu, at institutionerne ikke er klar over, hvordan lovgivningen er; de kender ikke rengøringsnormerne osv.
Det har vi netop lavet.
Nu er der jo så god grund til at spørge ministeren, da vi er den erfaring rigere, om ministeren vil være med til at sige, at der her er behov for, at de institutioner får en rådgivningspligt.
Det kunne så være BST, som beskæftigelsesministeren har været inde på.
Der er også lagt andre modeller frem.
Der er åbenbart behov for et ekstraordinært tiltag.
Derfor ligger det jo lige for at spørge ministeren, om ministeren vil sige til de institutioner, der ikke har orden i sagerne, at der er en rådgivningspligt.
Sandy Brinck (S), 2003-02-19:
Ministeren siger: Hvem skulle dog ikke være interesseret i at få ændret ved det her?
Jeg må minde ministeren om, at der rent faktisk er sket store besparelse lige nøjagtig på børnepasningsområdet ude i kommunerne.
Derfor ville det have været oplagt, om ministeren nu havde vist det hensyn til børnene og havde sagt: Det her lyder alarmerende, det vil jeg tage med i kommuneforhandlingerne mellem regeringen og KL. Så siger ministeren, at det jo er små ting nogle steder, og selvfølgelig er der andre steder, hvor det er graverende. Jeg synes netop, at den her undersøgelse viser, at det ikke bare er nogle få steder, hvor det virkelig er skidt.
Faktisk pointerer Arbejdstilsynet, at daginstitutionsområdet som branche ligger som nummer tre, når det gælder dårligt indeklima.
Det er da ikke nogen behagelig tredjeplads at have
Ministeren kan sende breve ud om stort set alt muligt andet administrativt pjat, men kan ikke engang sende et frimærke ud om børnenes fysiske og psykiske rammer, som helst skulle være udviklende for deres ve og vel, deres sprog, deres motorik, alt det, som man altså ikke kan komme til, hvis det er sådan, at man skal råbe sig frem og i øvrigt blive fuldstændig sløv, fordi indeklimaet er så dårligt, som det her er dokumenteret.
Det er skuffende, fru minister.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Jeg tror nu ikke, at de fire spørgere, måske især fru Sandy Brinck, behøver at være så sortseende, for det er jo kommunerne og institutionerne, der direkte mærker konsekvensen af et sådant besøg.
Der kommer et tilsyn ud, der gør opmærksom på nogle problemstillinger, som man ikke selv er opmærksom på.
Vi kan se af rapportens resultater, at mange institutioner selv umiddelbart er i stand til at forbedre situationen.
Det har de selvfølgelig interesse i i institutionerne og i kommunerne.
Det er dem, der umiddelbart står med den rapport, der ligger tilbage, efter at tilsynet har været på besøg, og der er det min klare forventning - og det må da også være Socialdemokratiets - at kommuner faktisk agerer meget fornuftigt, og også at en institutionsleder gør det.
Selvfølgelig gør man det, og det har jeg altså tiltro til.
Til hr. Jan Petersen vil jeg sige, at i 1998 lavede BUPL jo en undersøgelse, der stort set viste det samme.
Det er netop på den baggrund, at Arbejdstilsynet nu har taget det op som et område, hvor man kontrollerer ekstra.
Og der sad altså en socialdemokratisk socialminister, der heller ikke satte de store ting i værk.
Det er igen ud fra det, at så kommer der fokus på problemet, og man forventer så selvfølgelig, at tingene bliver bragt i orden.
Det er den tillid, jeg mener
man må have til hinanden.
Hr. Bjarne Laustsen spørger, om Arbejdstilsynet mon har midler nok.
Ja, det tror jeg bestemt de har, når de sætter så stor fokus på daginstitutionsområdet.
Besøgene fortsætter ind i år 2003 og varer februar måned ud.
Man har været på besøg i mange daginstitutioner og har et godt billede af, hvad der skal til for at forbedre situationen.
Men jeg føler ikke, der er noget aktuelt behov for at tage det op i kommuneforhandlingerne også i forhold til, hvad kommunerne skal gøre, for som sagt: Det er ofte mindre virkemidler, der skal til.
Men man har jo altså også en forpligtelse som kommune, når man driver daginstitutioner, til at sørge for generelt, at der bliver lavet støjdæmpende installationer eller andet, og at der generelt er en rengøringsstandard, der gør, at der ikke kommer problemer af den grund, osv.
Det er altså kommunernes ansvar.
Jørn Pedersen (S), 2003-02-19:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om man har overvejet fra ministerens side at sende et brev til kommunerne på baggrund af den her undersøgelse.
For én ting er jo, at kommunerne har ansvaret, men der er jo et eller andet, der tyder på, at det ville være en glimrende idé, at man påpegede, at der var det dér ansvar.
Jeg synes også, det er lidt nemt at komme om ved det ved bare at sige: Jamen altså, det er jo kommunernes ansvar, det ved vi godt.
Det var stort set det, ministeren sagde.
Men ministeren har jo nogle muligheder.
En af mulighederne er at henvende sig skriftligt til kommunerne og gøre opmærksom på: Det er altså jeres ansvar.
Der er problemer her, og dem forventer jeg at I løser.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Først vil jeg sige, at de store besparelser på daginstitutionsområdet, det bliver nævnt sker i kommunerne, hænger sammen med, at der bliver færre børn.
At der så nogen steder, sådan som jeg har hørt det, er blevet skåret ned på åbningstiden eller andet, har jo ikke noget med arbejdsmiljøet at gøre.
Så jeg mener overhovedet ikke, at man kan drage en parallel til, at det skulle føre til dårligere arbejdsmiljø, at der er blevet sparet nogle penge.
Så bliver der spurgt, om jeg ikke kan sende breve ud.
Det kan godt være en god idé at gøre kommunerne opmærksom på, at her er et problem, der skal løses.
Jeg tror bare, at for dem, der har haft besøg af Arbejdstilsynet, virker det stærkere, at der ligger en direkte kritisk rapport, der går ind og påpeger nogle ting, som man selvfølgelig skal rette op.
Et brev fra mig vil selvfølgelig være en venlig hilsen om, at her er nogle ting, som man skal have orden i, men selve Arbejdstilsynets rapport er da meget stærkere.
Det er jo det, der ligger i institutionerne, og det, de kan gå frem efter.
Derfor synes jeg ikke, at et brev vil løse det problem, vi har.
Det skal løses i den enkelte institution og i kommunerne.
Så fortæller hr. Bjarne Laustsen, hvad den tidligere regering gjorde.
Jeg blev jo skudt i skoene af hr. Jan Petersen, at når der ligger en sådan undersøgelse, har man pligt til at reagere.
Så gør jeg bare opmærksom på, at der lå en lignende undersøgelse fra BUPL i 1998, og det er vel ikke unfair at gøre opmærksom på det.
Så bliver der igen spurgt, om det ikke vil være hensigtsmæssigt at sende et brev og evt. også tage en telefonopringning til KL.
Her vil jeg sige, at jeg har en god dialog med KL, som foregår løbende, og det er da bestemt et af de spørgsmål, som vi kan diskutere, og som jeg synes det vil være hensigtsmæssigt at få en diskussion af, men jeg mener stadig væk, at Arbejdstilsynets rapporter er mere effektfulde end et hyrdebrev fra ministeriet til kommunerne.
Sandy Brinck (S), 2003-02-19:
Ja, det svar var jo næsten lige så nedslående som resultatet af Arbejdstilsynets runde på daginstitutionerne.
Jeg synes, at ministerens svar var meget voksenrelateret.
Det handlede om de voksnes arbejdsbetingelser, og jeg synes faktisk, at når jeg har stillet spørgsmålet til socialministeren, så er det helt åbenbart, at det er ud fra børnenes perspektiv, for det er det, som er socialministerens ansvar.
Derfor skuffer det mig, at ministeren hverken påtager sig noget ansvar eller lægger op til, at der kommer en indsats fra regeringens side, og det må jeg jo så blot konstatere, men jeg skal ikke undlade at sige, at det er en konstatering, jeg foretager med stor, stor skuffelse.