runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2001-05-10:
Jeg vil også gerne sige mange tak for de mange positive tilkendegivelser til lovforslaget.
Jeg er glad for, at så mange er enige i, at vi skal gøre noget for at sikre, at man kan bo et trygt sted, at man i sit nærområde kan være tryg, og at man ikke bliver generet af hashbuler. Der var flere, der var inde på den enkeltes retssikkerhed - justitsministeren også - så blot en kort kommentar.
Det er afgørende, at vi finder balancen mellem den enkeltes retssikkerhed, og at vi skal beskytte de mennesker, der bor omkring den enkelte, som både fru Lissa Mathiasen, fru Sonja Albrink og hr. Jann Sjursen og mange andre var inde på.
Så vil jeg svare to konkrete medlemmer af Folketinget, der kom med spørgsmål til mit lovforslag.
For det første vil jeg sige til hr. John Vinther, at hr. John Vinther står heroppe og siger, at det er usædvanlig megen varm luft.
Jeg tror helt ærligt ikke, at den enkelte lejer, der bor ved siden af en hashbule, synes, at det er usædvanlig megen varm luft.
Tværtimod tror jeg, at den enkelte lejer, der bliver groft generet af at have en hashklub ved siden af, hvor vedkommede selv bor, synes, at det er ret fornuftigt, at vi her strammer op på to områder, nemlig sikrer hjemmel til ophævelsen og præciserer over for ejeren, at han eller hun har ansvaret for at holde ro og orden i ejendommen.
Det vil sige, at lejerne har en mulighed for at kræve lejenedsættelse, hvis ejeren ikke gør det.
Det tror jeg faktisk ikke at den enkelte lejer synes er varm luft, tværtimod.
Så siger hr. Frank Aaen, at vi i dag har rige muligheder via den gældende lovgivning.
Nu indfører vi en klar hjemmel i lovgivningen til at sige, at hvis man har fået forbudet, så kan man også bruge det til at kunne få hashbulen lukket eller til at smide lejeren, der har hashbulen eller hashklubben, ud.
Og det synes jeg faktisk er en ret god idé.
Derudover præciserer vi som sagt også udlejerens forpligtelse til at holde ro og orden.
Det vil sige, at hvis lejerne ikke synes, at udlejeren lever op til sin forpligtelse til at holde ro og orden, hvis udlejeren lader en hashklub blive, så kan man kræve huslejenedsættelse.
Det synes jeg faktisk er gode opstramninger af lovgivningen, som kan være med til at sikre det, vi alle sammen er enige om, nemlig at man der, hvor man bor, skal have tryghed.
Man skal ikke generes af hashklubber, som gør, at man har en utryg hverdag.
Tværtimod skal vi sikre, at den enkelte har tryghed i hverdagen, og det er bl.a. det, vi gør med de her to lovforslag.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-10:
Via L 230 sikres det, at forbrugerne får adgang til at købe
en programpakke, som enten alene indeholder de såkaldte »must carry«-programmer eller indeholder disse programmer plus andre ikkebetalingsprogrammer
Det er jo sådan, at de lokale kanaler bliver mere og mere betydningsfulde.
I en mere og mere globaliseret og internationaliseret verden er det ekstremt vigtigt, at man også har let adgang til lokale nyheder og lokale programmer i øvrigt.
Jeg noterer ligeledes med tilfredshed, at der i forslaget udtrykkes forventning om, at brede, folkeoplysende programmer som f.eks. DK 4 fortsat vil indgå i programudbudet.
I Kristeligt Folkeparti sætter vi stor pris på DK 4 og det enestående initiativ, som DK 4 for nogle år siden tog til ren public service-visning af Folketingets forhandlinger uden afbrydelse.
Vi hører fra rigtig mange mennesker ud over hele Danmark, at man sætter stor pris på DK 4.
Her er der ikke journalister, der vinkler udtalelser, som de nu synes de skal vinkles, men de sendes rent og uafbrudt.
Jeg hørte tidligere her i debatten, at man skønnede, at der var 25.000, der så DK 4.
Her vil jeg dog gerne minde om, at DK 4 faktisk har over en halv million abonnenter, altså brugere, der betaler for at kunne se DK 4.
Og jeg vil så gerne spørge kulturministeren direkte, om kulturministeren vil overveje dette.
Men Kristeligt Folkeparti synes, at forslaget ser meget fornuftigt ud, og vil arbejde positivt med det i udvalget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-10:
I Det Radikale Venstre er vi enige i sigtet med disse forslag.
Sigtet er at bekæmpe hashklubber, som har bredt sig, og hvor anden kriminalitet ofte følger med, og hvor vi har set, at disse hashklubber i en del tilfælde har været til meget betydelig gene for uskyldige omkringboende.
Derfor støtter vi forslagene.
Vi skal selvfølgelig nøje vurdere også i udvalgsarbejdet, om det er de rigtige midler i alle detaljer, der er fundet frem.
Det siger sig selv.
Men lad mig så sige, at jeg var meget forundret over hr. Karsten Nonbos indlæg.
Jeg var forundret over tonen i det, den meget harcelerende tone, især på baggrund af at der jo ikke var nogen konstruktive ideer til, hvad man ellers skulle gøre.
Jeg er helt enig med fru Lissa Mathiasen i det.
Det var nærmest, som om hr. Nonbo var blevet i dårligt humør eller havde fået dårlig samvittighed over at være enig i noget, som regeringen fremlagde.
Jeg glæder mig da over, at der er nogle af hr. Karsten
Egil Møller (DF), 2001-05-10:
De to lovforslag får Dansk Folkepartis fulde støtte, og som bekendt havde Folketinget førstebehandling den 30. marts i år af et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om at lukke ejendomme og lejemål, hvorfra der drives hashklubber.
De to lovforslag, vi nu har til førstebehandling, følger mange af de intentioner, som fremgår af Dansk Folkepartis tidligere beslutningsforslag.
Lovforslagene, vi nu har til behandling, vil forbedre de gældende regler for ophævelse af lejemål og ophold i bestemte lokaler.
Herved får hashklubber og andre former for organiseret kriminalitet vanskeligere ved at udøve deres virksomhed.
Det er politikernes opgave at lovgive til fordel for de lovlydige borgere, således at sikkerheden for den enkelte borger gøres så optimal som overhovedet muligt.
Derfor er det uacceptabelt, at kriminelle skal forpeste tilværelsen for den enkelte borger og skabe utryghed i nærmiljøet. Jeg vil gerne spørge justitsministeren, om lovforslaget også omhandler den omfattende kriminelle virksomhed, der foregår på Christiania.
Endelig vil jeg påpege, at det er i samfundets interesse, at hashklubber og anden kriminel virksomhed fjernes, og bør det derfor ikke også være en samfundsmæssig pligt at holde den udlejer skadesløs, som uforvarende er kommet i den situation, at hans lokaler bliver anvendt til ulovligt formål?
Har ministeren forståelse for det synspunkt?
Og hvis lovforslag nr. L 234 endelig skal forbedres, så bør ordet kan i fjerde linje i § 1 erstattes med ordet skal.
Vil ministeren være med til denne skærpelse?
Til slut vil jeg udtrykke ønsket om, at alle kræfter samles om et tryggere Danmark, og at alle gode kræfter forenes i at bekæmpe og straffe kriminelle handlinger.
Disse lovforslag er et skridt i den retning, og Dansk Folkeparti støtter naturligvis begge lovforslag.
Karsten Nonbo (V), 2001-05-10:
Jamen jeg kan kun tilsige, at det er at bruge de redskaber, vi har, på en ordentlig måde, og hvis det her kan medvirke til noget ekstra, så har jeg ikke sagt fra, jeg har sagt, at vi vil se konstruktivt og kritisk på det og være med til at komme til en fælles løsning.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-10:
Jamen så begynder vi forfra.
Det er ikke de bestående, de beder om at få lov til at beholde, de beder om at få nye.
Hvad er så Venstres svar på dét?
Det er dét, jeg ikke synes vi hører.
Vi hører ikke andet end kritik.
Frank Aaen (EL), 2001-05-10:
Da vores ordfører, hr. Søren Søndergaard, er forhindret i at være her, skal jeg på hans vegne meddele følgende: Vi har konstateret, at regeringen har besluttet at afskaffe de såkaldte brugerafstemninger, men vi anser det for uacceptabelt, hvis man bare ophæver reglen om brugerafstemning til fordel for kræfternes frie spil.
Det giver ikke forbrugerne nogen sikkerhed for kvalitetsprogrammer og rimelige prisaftaler.
Vi anser lovgivningen om radio og tv og distributionen heraf for at være af meget stor kulturpolitisk betydning og ikke noget, der bare bør betragtes ud fra forretningsmæssige hensyn.
Derfor støtter vi, at der bliver givet sikkerhed for, at seerne fortsat kan købe en pakke, som enten alene indeholder »must carry«-kanalerne eller alene indeholder disse kanaler og andre ikkebetalingskanaler.
Der bør ikke gives incitament til, at de kommercielle kabeloperatører vælger programmer, som hviler på en meget høj grad af reklamefinansiering frem for tv-programmer, som er finansieret af brugerbetaling.
En konsekvens af det vil formentlig blive, at kabelnettet bliver domineret af udenlandske kanaler, som sender efter udenlandske reklameregler.
Enhedslisten ønsker, at den hidtil gældende alsidighedsbestemmelse videreføres i radio- og fjernsynsloven i en opstrammet form. Men det må sikres, at der er programmer for alle aldersgrupper, at der indgår et bredt udsnit af nabolandsprogrammer, at der i vidt omfang indgår tv- og radioprogrammer med danskproduceret indhold og dansk musik, at der gives plads til et eller flere nicheprogrammer, som henvender sig til et begrænset udsnit af de tilsluttede brugere - det kan være radio- og tv-stationer, som indeholder kulturprogrammer og debatprogrammer - og at der tages hensyn til herboende sproglige mindretal blandt de brugere, der er tilsluttet selskabet.
Den bedste og mest effektive måde at sikre et samlet set alsidigt programudbud ville være at skabe en »must carry«-forpligtelse for bestemte typer af programmer.
Ud over de danske public service-kanaler kunne det være nabolands-tv og nicheprogrammer.
Under forudsætning af, at der tages hensyn til disse synspunkter, vil Enhedslisten medvirke positivt til at få dette lovforslag vedtaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-10:
Disse to sager handler om to områder, nemlig boligområdet og retsområdet, og da fru Anne Baastrup ikke kan være til stede, skal jeg også komme med bemærkninger til lovforslag nr. L 234 på hendes vegne, og jeg skal gøre det kort.
I SF er vi klar over, at det er et problem, at vi kan have aktivitet i lokaler, som kan genere naboerne, og i virkeligheden også kan genere hele bydele ganske meget, hvis aktiviteten er omfattende, og det er vigtigt, at man kan gribe ind over for sådanne gener.
Vi ser imidlertid også i forslaget nogle store problemer
med at finde en balance, således at vi sikrer retsprincipperne.
Hvornår kan det her bruges, således at vi ikke bryder med nogle vigtige retsprincipper?
Som vi ser forslagene og høringssvarene, er vi ikke sikre på, at man har fundet den rigtige balance, og det vil vi gerne kigge nærmere på i udvalget.
Så vores støtte til det første lovforslag nr. L 234 er det, at det vil vi gerne se på.
Vi vil gerne være med til at afklare, om vi nu har fundet den rette balance, således at vi ikke også bryder retsprincipper.
Det indebærer for os tilsvarende, at der er nogle ting, vi skal have afklaret.
Det opfatter vi som en ganske alvorlig handling, hvis man får mulighed for det.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-10:
Jeg vil godt sige til trafikministeren, at det jo er sådan i dag, at unge uden kørekort eksempelvis, som stjæler en bil, altså begår brugstyveri, mange gange, gentagne gange osv. får et tiltalefrafald for selve brugstyveriet.
Man ser overhovedet ikke på specialloven i forhold til straffeloven.
De får jo ikke engang en bøde for at køre for stærkt.
Alle andre borgere får jo, bare de kører 5 kilometer for stærkt, klækkelige hastighedsbøder, men den unge biltyv, som fræser af sted med 180 km/t. gennem København, får ikke engang en hastighedsbøde, han får et tiltalefrafald for brugstyveriet.
Der er det så, at jeg spørger ministeren: Vil denne her lov kunne finde anvendelse, sådan at man siger: O.k., men vi kan i hvert fald sætte ham i fængsel for grov og uforsvarlig kørsel alene på det her grundlag? Hvis det ikke er sådan, at dette her lovforslag omfatter den situation, så vil vi sørge for i udvalget at stille ændringsforslag, så den også kommer til at omfatte den situation, så man under alle omstændigheder kan sætte den unge, som kører meget groft uforsvarligt og sætter andres liv og helbred på spil, i fængsel.
Det kan man jo rent faktisk ikke i dag, for han bliver ikke dømt efter straffeloven for grov tilsidesættelse osv.
Så jeg vil godt bede ministeren om at bekræfte: Finder denne her lov direkte anvendelse, også på den kategori af mennesker, som ikke har erhvervet kørekort?
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-10:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, og jeg synes, kulturministeren har haft en heldig hånd med at udforme det.
Jeg er enig i forslaget om den såkaldte grundpakke, og jeg er enig i, at man skal lægge disse spørgsmål ud til lokal afgørelse og ikke pålægge nogen obligatoriske afstemninger.
Man må sige, at det nuværende regelsæt har vist sig ikke at være hensigtsmæssigt, og jeg synes, at den ændring, der her sker, er en god erstatning for de gamle regler.
Det Radikale Venstre kan som sagt støtte forslaget.
Erling Christensen (S), 2001-05-10:
I Socialdemokratiet ønsker vi ikke, at de unge mennesker bliver slået ihjel på vejene. Vi ønsker at hjælpe deres forældre med at give deres børn den rigtige holdning også til færdsel på vejene.
Når jeg rejser problemet, er det, fordi jeg synes
, det er et fælles ansvar, vi har, og særlig synes jeg, pressen her har et meget stort ansvar.
Det viser de jo også med deres tilstedeværelse eller rettere ikketilstedeværelse i den sag her, som vi penslede ud i radio, tv og pressen; når vi så diskuterer det i Folketingssalen, er der ikke en journalist til stede her.
Det er det problem, vi står med, det er det problem, forældrene står med.
Forældrene bliver sat bet, når deres unge drenge/mænd ser udsendelser og gerne vil leve op til det, og pressen maler det ud, og så står vi sat bet her som lovgivere, for sådan noget kan vi ikke lovgive om.
Så hvis ikke pressen føler det fælles ansvar for det fælles problem her, kan vi jo ikke lovgive os ud af problemet.
Jacob Buksti (S), 2001-05-10:
Nej, det gør denne her lov ikke, fordi de pågældende grupper allerede er omfattet af færdselslovens og straffelovens bestemmelser, og derfor er det sådan set op til domstolene at sørge for, at den lovgivning, der allerede eksisterer, udmøntes.
Det, vi gør her, er, at vi sidestiller folk, som har kørekort og begår grov uagtsom kørsel, med dem, som i forvejen er inde i en strafbar situation.
Så uanset om hr. Klaus Kjær har svært ved at forstå det, så står det i færdselsloven, og det står i straffeloven, og det omfatter både fængsel, erstatning, konfiskation og alt, hvad man kan ønske sig.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-10:
Så jeg forstår ikke ministerens svar: at der allerede i dag skulle være mulighed for at kunne straffe med fængsel i den slags situationer.
Jacob Buksti (S), 2001-05-10:
Jamen den danske straffelovgivning er sådan, at det ikke kræver kørekort at blive straffet for at blive straffet med fængsel.
Det er sådan set nok, at man udøver en strafbar handling.
Derfor er det omfattet af straffelovens § 117, stk.
og sådan er det.
Det står direkte i færdselsloven, at de der grupper er henfaldet til særlig skærpet straf.
Det er anført i bemærkningerne til lovforslaget, at det, vi gør her, er, at vi sidestiller dem, der har kørekort, med dem, som opfører sig strafbart i øvrigt.
Derfor må jeg tilstå, at jeg egentlig ikke forstår hr. Klaus Kjærs spørgsmål, men han er da velkommen til at få det bekræftet skriftligt.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-10:
Det er sådan, at de tidligere afstemninger, der har været afholdt som følge af den lovgivning, som vi har indtil nu, mildest talt ikke har været heldige, hverken set ud fra et brugersynspunkt, da de har været uoverskuelige og rodede, eller set ud fra forbrugersynspunktet om, at man rent faktisk i de afstemninger, der har været afholdt, ikke har kunnet give et ordentligt billede af de priser og programmer, som ville komme ud af de enkelte afstemninger.
Det, der sker med dette lovforslag, er, at man nu vil fjerne kravet om afstemninger.
Det er ud fra flere årsager, som vi sagtens kan tilslutte os: I løbet af ganske få år vil teknologien nemlig overflødiggøre brugen af brugerafstemninger i kraft af, at brugerne og de tilsluttede til anlæggene selv vil kunne vælge at betale direkte til udbyderne. Desuden vil der med det her forslag kunne skabes mere konkurrence i form af prisaftaler mellem programleverandører og udbydere.
Som det sidste og nok så vigtige punkt vil fjernelsen af kravet om afholdelse af brugerafstemninger betyde, at konkurrencemyndighederne nu får lejlighed til at kigge leverandørers og udbyderes aftaler efter i sømmene, hvilket er en mulighed, som ikke var til stede før, da området var reguleret af en særlovgivning.
Jeg hæfter mig ligeledes ved, at de brugerorganisationer og repræsentanter på området, der er kommet med tilkendegivelser om lovforslaget, samstemmende har bakket op om afskaffelse af de statsregulerede brugerafstemninger.
Disse afstemninger vil nu blot forefindes i boligområder, lokalområder eller egne, således at brugere - eller kunder om man vil - arrangerer afstemninger i samarbejde med leverandører.
Lad mig samtidig nævne, at vi fastholder reglen om, at såfremt der udbydes i pakker i antennenettet, så skal der udbydes en basispakke, hvis indhold bliver de lovpligtige »must carry«-kanaler samt eventuelle yderligere gratis kanaler.
Samlet er der tale om forbedringer for brugerne, de tilsluttede til antennenettene, som Socialdemokratiet godt kan støtte.
Jens Rohde (V), 2001-05-10:
Hr. Thomas Adelskov har sådan set redegjort for, hvad der er indholdet i lovforslaget her, så det skal jeg ikke bruge tid på, men blot sige, at det støtter vi i Venstre.
Vi synes, at det, lovforslaget indeholder, stort set er meget fornuftigt, men som det også er fremgået af pressen, har der været lidt debat om bemærkningerne til lovforslaget, og derfor vil jeg da godt lige spørge kulturministeren, om kulturministeren kan bekræfte, at hun til dagbladet Politiken har sagt, at loven på ingen måde sikrer, at DK 4 tages med. Der henstilles bare til, at udbyderne husker de folkeoplysende kanaler, men hvis de ikke ønsker det, kan de lade være, og det vil jeg godt have at ministeren bekræfter her fra talerstolen i dag.
Det er ikke, fordi vi har noget imod DK 4, tværtimod er vi meget glade for mange af de ting, DK 4 sender, men det er ikke politikernes opgave at være smagsdommere eller sætte
nogle private kanaler frem for andre.
Det er nemlig her skismaet ligger, at vi ikke kan give private kanaler en særstatus på bekostning af andre, uanset at vi godt kan lide indholdet.
Det er sådan set den eneste anke, vi har, dog vil jeg sige, at jeg måske synes, at det ville være fornuftigt, hvis man får indføjet, at der i forhold til radioer også kan blive tale om at opkræve et vederlag for enkelte betalingsradiokanaler.
Så kan vi i øvrigt også støtte op om det høringssvar, hvor Samrådet for Ophavsret foreslår, at det af lovbemærkningerne kommer til at fremgå, at i de tilfælde, hvor der gennemføres brugerafstemninger i fællesantenneanlæg, skal det ske på en måde, hvor forbrugerne modtager dækkende oplysninger om de enkelte programmers indhold og pris.
Det har faktisk været et af de problemer, vi er stødt på, at priserne er fremgået uden moms, det har været lidt svært at gennemskue, hvad det hele egentlig kom til at koste, når det kom til stykket.
Vi støtter forslaget, men jeg vil som sagt meget gerne have, at ministeren herfra bekræfter sin udtalelse i Politiken, så vi kan få neutraliseret denne eventuelle særstatus, som måtte være i bemærkningerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-10:
Afstemningsproceduren har tidligere været kaotisk og mangelfuld, og det er udgangspunktet for, at vi skal igennem en lovrevision.
Det har ikke været en hensigtsmæssig procedure, man har benyttet.
Der har ikke været gennemsigtighed om hverken priser eller kvalitet på området.
Derfor erkender vi, at der har været behov for ændringer.
Derfor er udgangspunktet også, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, men efter vores mening er det ikke den bedste af alle løsninger.
Den bedste af alle løsninger ville selvsagt være, at borgeren, forbrugeren, seeren selv ville kunne plotte sig ind og selv vælge de programmer, han eller hun har lyst til at betale for.
Derfor burde man måske også have overvejet en mere pragmatisk løsning, hvor der var noget mere brugerindflydelse.
Nu er meget af kompetencen overladt til kabeloperatørerne og nogle af antenneforeningerne, som så får nogle uindskrænkede muligheder for at monopolisere og for at træffe nogle afgørelser, uden at de egentlig rådfører sig med medlemmerne selv.
Det Konservative Folkeparti synes, at det er yderst problematisk, at mange, mange hundrede tusinde danskere nu er fastlåst i en situation, hvor de ikke har så gode muligheder for selv at kunne være med til at vælge programpakker og indholdet af de programpakker.
Men afvejet og set ud fra de problemer, der har været med de andre afstemninger - med gennemsigtigheden, med kvaliteten og udbudet - betyder det, at vi kan støtte forslaget, da det er en forbedring i forhold til den eksisterende situation.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-10:
SF kan også støtte dette lovforslag, for det, lovforslaget erstatter, har været noget, som hverken var gennemskueligt eller reelt udtryk for, at brugerne havde den indflydelse, som det så ud som om de havde.
Derfor er det helt afgørende for os, at der er en basispakke, som kun må have den omkostning, der kan være i forbindelse med administration og nogle tekniske ting, at der er en pakke, som stort set er gratis, sådan at de mennesker, der kun vil se Danmarks Radio og TV 2, ikke påtvinges en hel masse andre ting.
Så er det selvfølgelig også vigtigt, at der er forskellige muligheder
, f.eks. hvis der er tale om antenneanlæg, der er store og har plads til mange, at der dér både kan være små og store pakker. I virkeligheden kan man sige, at det lovforslag her netop giver muligheden for, at man kan blive fri for noget.
Man kan sige, at det tit er vigtigt, at man kan få lov til en hel masse.
Her er det også vigtigt, at man kan blive fri for det.
Derfor støtter vi klart det her lovforslag.
Jeg er enig i de bemærkninger, som Venstres ordfører kom med.
Når det drejer sig om de kanaler, vi prioriterer, er det selvfølgelig public service-kanalerne, men uanset hvad vi mener om andre kanaler, er det en anden kategori, de er i. Derfor er den hensigtserklæring, der er i bemærkningerne, om, at vi ønsker - ministeren ønsker - at de folkeoplysende ting bliver fremmet, en hensigtserklæring, man kan have. Der er jo forskellige kanaler, man godt kan kalde folkeoplysende, men det ville være uklogt at nævne nogle frem for andre, for det kan betyde, at man kan have en situation, hvor nogen bagefter kan sige, at der er nogle, der har en fortrinsstilling i forhold til andre.
Og juridisk kan der ikke være tale om, at der er nogle, der har det.
Kim Behnke (UP), 2001-05-10:
Jeg er enig med hr. Aage Frandsen i, at det burde være sådan, at man kunne vælge en lille pakke, der - som hr. Aage Frandsen udtrykte det - næsten er gratis.
Det kan f.eks. være pensionister, som kun ønsker at se Danmarks Radio og TV 2 og måske deres lokal-tv, som har brug for en sådan lille pakke.
Men betyder hr. Aage Frandsens udsagn, at den retstilstand, vi har i dag, hvor man ud over at betale licens for DR 1 og TV 2 også via COPY-DAN-afgifterne tvinges til at betale en gang til til Danmarks Radio og TV 2, ønsker SF og hr. Aage Frandsen at ændre, så de små pakker med hr. Aage Frandsens udtryk bliver næsten gratis?
Det er de jo ikke i dag, eftersom man tvinges til at betale COPY-DAN.