runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-03-18:
Bare for at være helt sikker: Hvis det er sådan, at man sagligt set lige så godt eller måske bedre kan placere arbejdspladserne uden for København, måske endda spredt ud i landet, og det dermed også kan få nogle positive effekter i dele af landet, hvor arbejdsløsheden er større, end den er andre steder, skal jeg så forstå det på den måde, at det er ministerens opfattelse, at man så også skal placere arbejdspladserne med udgangspunkt i en sådan decentraliseringsstrategi?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-03-18:
Jeg kan da bekræfte, at det er muligt at arbejde som statsansat uden for København.
Det er korrekt.
Det andet er så spørgsmålet om, hvordan og hvorledes de her arbejdspladser skal placeres.
Der kan jeg sige, at det sådan set ikke kun er i forbindelse med det her lovforslag, det er interessant, for hvordan vi bedst og praktisk bedst muligt tilrettelægger arbejdsopgaverne, og hvor vi placerer arbejdsopgaverne rundtomkring i landet i de statslige arbejdspladser, som er en del af Fødevareministeriet, indgår hele tiden i de overvejelser, jeg gør mig som minister.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-03-18:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for de gode indlæg i debatten, som har fundet sted i dag.
Lovforslaget er som bekendt en del af den samlede kommunalreform, hvad også visse har bemærket.
For adskillige af de loves vedkommende, der foreslås ændret i forslaget, er der tale om konsekvensrettelser uden de store praktiske ændringer.
Målsætningerne i lovforslaget er de samme som for resten af reformpakken.
Dermed mener jeg, at opgaverne også i dette lovforslag fordeles, så det er staten, der fastlægger de overordnede rammer, og kommunerne, der varetager de mere borgerrettede og borgernære opgaver, hvor det i høj grad er lokalkendskab, der tæller.
Regeringens målsætning med kommunalreformen er netop at styrke det lokale demokrati ved at skabe stærkere og mere bæredygtige kommuner ved at give dem flere opgaver.
Dette giver sig bl.a. udtryk i, at det fremover vil være kommunerne, der får mulighed for at oprette jordkøbsnævn, og ikke regionsrådene.
Det er nemlig kommunerne, der står for den fysiske planlægning, og ikke regionsrådene.
Derfor foreslås også opgaver på fiskeriområdet samt opgaver i relation til natur- og miljøplanlægningen lagt ud til kommunerne.
Dernæst vil jeg gerne pege på fordelingen af arbejdsopgaver vedrørende tilskudsordningen miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger, som også har været oppe i debatten her.
Derimod er det kommunerne, der skal stå for selve udpegningen af det, vi kalder SFL-områder, altså de særlig følsomme landbrugsområder, ligesom det er kommunerne, der skal varetage informationsopgaver og opsøgende arbejde i nærområderne for at søge at fremme indgåelsen af MVJ-aftaler, altså dem, vi kalder miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger.
Så det er altså dem, der kommer til at søge at fremme selve indgåelsen af sådanne aftaler.
Lovforslaget vil medføre en mere smidig og ensartet administration af MVJ-ordningen, når opgavevaretagelsen samles i Fødevareministeriet og ikke som nu i 14 forskellige amter og i ministeriet.
Det understøtter således også regeringens målsætning om en mere enkel offentlig sektor.
Jeg vil også nævne den særstatus, som Bornholms Regionskommune foreslås indrømmet.
Det vil fremover være regionsrådene, der kan indstille ansøgning om støtte under den såkaldte artikel 33-ordning, ligesom de får mulighed for at bidrage til finansiering af Fællesskabsinitiativet LEADER+, som er et udviklingsprogram.
Bornholms Regionskommune vil med forslaget kunne vælge at blive sidestillet med de nye regioner, og muligheden skal ses som en anerkendelse af regionskommunens særlige kompetence på området for den regionale udvikling.
Som sagt underbygger dette lovforslag en målsætning om en mere smidig offentlig forvaltning, hvor de nære beslutninger træffes tæt på borgerne.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling og har forstået, at udvalgsmedlemmerne er af samme opfattelse.
Jens Kirk (V), 2005-03-18:
Nu havde jeg i grunden troet, at der i forbindelse med valget og den fornyelse, der så er sket i Enhedslistens gruppe her på Christiansborg, var kommet en lidt bedre hørelse.
Men jeg kan konstatere, at det ikke er opnået ved valget her.
Kan hr. Per Clausen nævne bare ét sted, hvor undertegnede eller Venstre sagde, at disse arbejdspladser skulle flyttes til København?
Jeg betragter nu også Jylland, Fyn og store dele af Sjælland som en del af staten Danmark, selv om vi jo mener, det er provinsen.
Kan hr. Per Clausen nævne, hvor undertegnede sagde, at de skulle flyttes fra provinsen til København?
Nævn bare ét sted.
Per Clausen (EL), 2005-03-18:
Jeg kan i hvert fald ikke undskylde mig med, at jeg ikke kan forstå jysk, for så ville jeg have ført en dårlig tilværelse i Nordjylland i de sidste 50 år.
Jeg synes faktisk, at det gode her er, at Venstre og De Konservative tilsyneladende er enige om – og jeg tror såmænd heller ikke, at Dansk Folkeparti vil modsætte sig – at de her arbejdspladser skal være i provinsen.
Det er jo vældig godt, for så kan ministeren sikkert også finde frem til en praktisk løsning på det problem.
Det næste, jeg vil sige, er, at jeg nu stadig væk synes, at det ville være langt det fornuftigste, hvis man sørgede for, at de her ansatte blev, sådan at de ikke bare var ét sted i provinsen, men var placeret tæt på de mennesker, som de skal arbejde sammen med.
Jeg tror, og det tror jeg også er erfaringen mange steder
, at man kommer længere – altså mange af de her ting er jo baseret på frivillige aftaler og den slags – hvis man er tæt på folk, taler dialekten og måske af samme grund ikke lider af dårlig hørelse.
Allan Niebuhr (KF), 2005-03-18:
Der bliver hele tiden talt om flytning af arbejdspladser til København, og det har ordførerne fra både Venstre og Dansk Folkeparti svaret på.
Hvor ser hr. Per Clausen, at der står, at der skal ske en samling af arbejdspladserne i København?
Der står i staten, og mig bekendt kan staten være hvor som helst, og det er blevet anført af flere, at det også kunne være en samlet placering et eller andet sted i Jylland.
Det var den ene del af det.
Den anden del af det: Netop når der bliver snakket om, at der ikke skal være noget til regionerne, vil jeg spørge hr. Per Clausen, om han er opmærksom på, at der faktisk i forslaget står, at regionerne skal behandle det, der hedder artikel 33-ordningen, altså udviklingen af landdistrikterne, sammen med LEADER+-projektet, som er en mulighed for erhvervsudvikling i landdistrikterne.
Her har vi noget, hvor der peges på regionerne.
Jeg vil gerne have klart at vide
: Ser hr. Per Clausen det ikke sådan, at når der sker en samling af nogle arbejdspladser i staten, kan det udmærket være i Vordingborg eller i Tønder, eller i Nordjylland for den sags skyld?
Per Clausen (EL), 2005-03-18:
Jeg er helt enig med hr. Allan Niebuhr i, at det ikke er nemt.
Hvis det var nemt, ville man jo, efter at det var blevet enstemmigt vedtaget i Folketinget, at der skulle foretages udflytning fra København til provinsen, have gjort det.
Der er ikke mange politikere, der har lyst til at rejse land og rige rundt og indrømme, at de overhovedet ikke lever op til deres løfter og den måde, de stemmer på i Folketinget.
Så jeg er enig i, at det er vanskeligt.
Det er selvfølgelig altid vanskeligt at flytte institutioner, fordi det handler om at flytte ansatte.
Det kender vi til, hvad enten de skal flyttes fra Aalborg til København eller omvendt.
Jeg siger bare, at her kunne man faktisk beslutte sig til ikke at flytte nogle mennesker.
Man kunne lade dem blive der, hvor de i dag er placeret, fordi det faktisk er meget fornuftigt.
Og derudover kunne man gøre dem til statsansatte, for det er jo fuldstændig rigtigt: Statsansatte kan godt arbejde uden for København.
Allan Niebuhr (KF), 2005-03-18:
Jeg vil gerne slå fast, at det er ret besværligt at tilgodese de her ønsker om udflytning af arbejdspladser fra hovedstaden til provinsen, for det er næsten lige meget, hvad der bliver anført.
Det er ikke mere end et par dage siden, at vi havde et åbent samråd om fødevareområdet, hvor man ville udflytte fra København til Ringsted.
Her blev der slået meget på, at det ikke var at flytte ting ud i provinsen, for Ringsted var ikke provinsen.
Der står her, at vi vil lave nogle ting i staten, og da kan vi altså åbenbart heller ikke få lydhørhed for, at det, når der står staten, ikke absolut behøver at være København.
Det er altså ikke altid lige let at tilgodese alle, når vi snakker om, at vi gerne vil en udflytning, en fornuftig udflytning vel at mærke fra visse områder af hovedstaden til provinsen, fordi det somme tider er svært at få defineret, hvad provinsen er.
Per Clausen (EL), 2005-03-18:
Jeg skal starte med at indrømme, at når jeg siger, at der ikke må være andet i regionerne end sygehuse, er det en overdrivelse, som muligvis fremmer forståelsen.
Det er rigtigt, at der også er enkelte andre små ting i det, det har den konservative ordfører helt ret i.
Det er rart at blive vejledt, når man sådan efter nogle dages diskussion om det her måske kommer ud i nogle overdrivelser.
Det er jeg meget glad for.
Så vil jeg sige: Jeg synes grundlæggende, det er forkert at samle de her arbejdspladser.
Jeg mener faktisk, at de arbejdspladser, det handler om i forbindelse med de her miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, ligger meget godt spredt ude i landet, fordi de skal være i direkte kontakt med befolkningen.
Det er mit første og grundlæggende synspunkt her.
Det er derfor, at jeg sådan set ikke er til fals for, om de så alle sammen kunne komme til at ligge i Nordjylland, for det ville også være en dårlig idé.
Men derudover har jeg ikke hørt nogen, der har været i nærheden af konkret at sige, at der her er en aftale om, at de skal ligge i provinsen.
Og da det her jo er baseret på aftaler, kunne det godt være, at der var en aftale.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-03-18:
Nu har jeg siddet og overværet debatten, så jeg er klar over, at spørgeren har haft debatten både med hr. Bent Bøgsted og hr. Jens Kirk og hr. Allan Niebuhr.
Det er kendt, at bl.a. de tre herrer altid også er meget optaget af, hvordan man placerer arbejdsopgaverne, og også at man tilgodeser både provinsen og staten og Københavnsområdet, og det er lige nøjagtig også er dem, der indgår i forligsparterne.
Det er jo lidt trist, at Enhedslisten sent er kommet i tanke om, at der var så mange gode ting, som de gerne ville have indflydelse på, men sådan går det jo i verden.
Og det er en ærlig sag, at Enhedslisten, når man skal ud at fordele de gode ting, så siger: Vi vil gerne være lidt med, men hvis det kræver ansvar og vi skal have klø, så vil vi gerne holde os lidt væk.
Det er ikke, fordi det kommer som noget fremmed for mig, for det er noget, vi ser igen og igen, men det har bare den konsekvens, at aftalen så bliver truffet mellem dem, som indgår den.
Der kan jeg forsikre om, at det vil foregå i den bedste stemning og med hensyntagen til hele befolkningen, nøjagtig som altid, når vi laver forlig sammen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kim Christiansen (DF), 2005-03-18:
Jeg har modsat hr. Frode Sørensen ikke de store betænkeligheder med det her lovforslag.
Nu kan man altid gøre tingene komplicerede, hvis det er det, man som udgangspunkt vil.
Som jeg ser forslaget, det håber jeg selvfølgelig at justitsministeren lidt senere kan bekræfte er korrekt, så er det med den her ændring af færdselsloven og pasloven hensigten at lade kommunerne varetage bl.a. opgaven omkring indlevering af billede og ansøgning.
Forslaget er helt i overensstemmelse med Dansk Folkepartis ønske om bedre borgerbetjening og lettere adgang for borgerne til service.
Der bliver med forslaget mulighed for, at borgerne som sagt kan indlevere billede og ansøgning i forbindelse med ansøgning om pas og kørekort, ligesom det også er hensigten i forslaget, at betalingen kan foregå i kommunalt regi.
Kommunalbestyrelsen bemyndiges til at forestå den ekspeditionsmæssige del af behandlingen af ansøgninger, hvorimod den egentlige sagsbehandling, og det var hr. Frode Sørensen også lidt inde på, herunder mere indgående vurderinger og skøn af sager, som forudsætter adgang til oplysninger fra Kriminalregisteret, selvfølgelig fortsat skal varetages af politiet.
Endvidere ligger der også i lovforslaget en bemyndigelse til justitsministeren til fastsættelse af regler om adgangen til at påklage disse afgørelser truffet af kommunalbestyrelser og politi.
Dansk Folkeparti er som sagt positive over for lovforslaget, og som led i brugercentrenes funktion og ønske om én indgang for borgerne til den offentlige service er det fornuftigt at henlægge pas- og kørekortansøgninger i kommunalt regi.
Lovforslaget er også en del af forliget om kommunalreformen, og vi vil naturligvis gå konstruktivt ind i det videre udvalgsarbejde.
Frode Sørensen (S), 2005-03-18:
Nu har vi jo fredag eftermiddag, så vi kan lige så godt gøre det kort.
Til Venstres ordførers lidt korte indlæg vil jeg gerne spørge: Det skal være lettere for borgerne, det kan vi alle sammen være enige om.
Men er det ikke sådan nu, vil jeg spørge Venstres ordfører, at der bliver to indgange?
Bliver det ikke både sådan, at borgerne enten skal gå på rådhuset, i borgerservicebutikken eller til politiet?
Sådan læser jeg forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-03-18:
Hvis det var sådan, var det udtryk for valgfrihed.
Nu ved vi, at der kommer en politireform om nok ikke så lang tid, hvor det ser ud til, at der bliver færre politikredse.
Sådan som jeg har forstået forslaget, er det meningen, at man skal indlevere ansøgningen på kommunekontoret, men det kan jeg bede justitsministeren bekræfte eller afkræfte på et tidspunkt.
Jeg har forstået forslaget sådan, at det nu er på kommunekontoret, man indleverer ansøgning om pas og kørekort.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-03-18:
Ordføreren byggede hele sin kritik op på, at der nu ville være to indgange ved ansøgninger, nemlig politiet og kommunen.
Hvis det nu er forkert, er kritikken så den samme?
Hvis nu reglerne betyder, at man altid indgiver ansøgning hos kommunerne, er kritikken så den samme?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Jeg går ud fra, at hr. Frode Sørensen uanset ordlyden i Politiforbundets høringssvar er opmærksom på, at det ikke er politifolk, der sidder med det.
Det er kontorfolk med samme uddannelse, der sidder på politikontorerne, som sidder i kommunerne.
Frode Sørensen (S), 2005-03-18:
Lad mig tage det sidste først.
Det er jeg helt enig i.
Det har jeg fremført i andre sammenhænge, nemlig at hvis man møder en politibetjent i hvert fald på politistationen i Sønderborg, når man skal have sit pas, så er det helt tilfældigt.
Så det er fuldstændig korrekt.
Med hensyn til det andet kan det være meget rigtigt, at man henvender sig i borgerservicebutikken.
Men i henhold til lovforslaget er det kun administrativt enkle ting, man kan udføre der, og hvis der nu er lidt komplikationer omkring et pas, det kunne måske være en udlænding, der skulle have et pas eller et kørekort i Danmark, skal det ikke være i borgerservicebutikken, så skal det være hos politiet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-18:
Jeg vil spørge, om hr. Kim Christiansen er opmærksom på, at cirka en tredjedel af de sager, som vil blive indleveret til kommunerne, skal behandles videre i politiet, og at vi på den måde får en dobbelt sagsgang.
Den her dobbelte sagsgang vil formentlig blive dyrere, for det giver mere administration.
Hvordan forholder hr. Kim Christensen sig til det?
Kim Christiansen (DF), 2005-03-18:
Jeg er opmærksom på, at cirka en tredjedel af ansøgningerne kræver en nærmere undersøgelse via Kriminalregisteret.
Det er således, at der også står i lovforslaget, at selve produktionen af pas og kørekort fortsat skal ligge hos politiet.
Det, som jeg ser i det her, er, at i stedet for, at selve indleveringen af ansøgningen foregår til en landbetjent, som alligevel ikke er der, eller foregår på et politikontor, som for det meste har lukket, så kan man nu bruge den udvidede åbningstid, som jeg håber også bliver en del af det her i kommunerne, til at få indleveret sin ansøgning, og det er sådan set kommunen, der foretager den videre sagsbehandling.
Hvorvidt nogle af dem så skal undersøges nærmere, kommer egentlig ikke borgeren ved.
Det kunne godt komme økonomien ved, men jeg ser det som en besparelse, i hvert fald inden for politiet, at man flytter disse dagsværk ud i kommunerne.
Jeg kan ikke se, at der skulle være en fordyrelse i det.
Det er et spørgsmål om at flytte nogle ressourcer fra politiet til kommunerne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-18:
Nej, jeg er enig i, at det ikke kommer borgeren ved.
Men jeg spurgte også om økonomien i det, for det kunne godt komme økonomien ved.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-03-18:
Det er en af grundholdningerne i kommunalreformen, at det skal være lettere for borgerne at få den service, som de har krav på, og derfor er udgangspunktet, at man kan få alle former for service på kommunekontorerne.
Ud fra det synspunkt har justitsministeren så foreslået, at dette også skal gælde det, der tidligere har været politiets opgave: at modtage ansøgninger om pas og kørekort.
Nu kan man altså komme med sit ansøgningsskema og sine billeder og indgive en ansøgning på kommunekontoret, og det er også der, man skal betale.
Det forslag kan Venstre tilslutte sig.
Vi håber, at det bliver lettere for borgerne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-18:
Da SF’s ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige noget for ham.
Dette her er en udmøntning af kommunalreformen, og det – vi har været igennem det nogle gange – bærer præg af, at mellemleddet, det regionale led, ikke rigtig må få noget at skulle have sagt, men der er altså nogle elementer i det her, hvor opgaverne ville være bedst placeret i det regionale led.
Meget af det er konsekvensrettelser, og det er der ikke så meget at sige til.
SFL-områderne, som er det, der er mest kød på her, bliver centraliseret, og så – det har der været nogle spørgsmål om – flytter vi arbejdspladser, og det kan næppe være en ønske-kop te for regeringen.
Men det er det jo åbenbart, for det er sådan, det kommer til at foregå i praksis: centralisering og flytning af arbejdspladser.
Jeg tror, vi kommer lidt i konflikt med armslængdeprincippet, da de, der skal udpege, kan komme til at sidde for tæt på vennerne, og det er ikke smart.
Der er det regionale led igen det bedste.
Det gør samlet, at SF vil få noget svært ved at komme til at stemme ja til det her.
Frank Aaen (EL), 2005-03-18:
Nu nævnte ministeren satspuljen, og så er jeg selvfølgelig nødt til at forklare, hvorfor Enhedslisten ikke er med i den.
Det er jo velkendt, at alle partier her i Folketinget fra Dansk Folkeparti og til SF er blevet enige om, at når man regulerer pensioner og dagpenge og de penge, der ellers skal gives til de mennesker, der har mindst, napper man hvert eneste år 0,3 pct. af reguleringen og putter den ned i en skål for sig, og så bestemmer man senere i fællesskab og bag lukkede døre, hvilke gode formål man synes de penge skal gå til.
Vi er inderligt imod, at meget ofte socialt fornuftige formål skal finansieres af dem, der har mindst, altså dem, som er på overførselsindkomster.
Det er forklaringen, som ministeren godt kender, men som jeg er nødt til også at give til befolkningen, når nu sagen blev draget frem.
Så vil jeg bare sige, at satspuljen jo ikke har sikret, at der er boliger nok til alle, og at der kun er én måde at løse det problem på.
Det er ved at garantere, at de, der har brug for en handicapbolig, faktisk også får en handicapbolig.
Er ministeren ikke enig i, at det er den vej, vi burde gå?
Allan Niebuhr (KF), 2005-03-18:
Som det allerede har været fremme, er dette lovforslag jo ligesom det meste af det andet, der har været behandlet i denne uge, konsekvenser af kommunalstrukturreformen.
Det meste er beskrivelser af, hvordan man overflytter ting, der tidligere har ligget i amterne, til kommunerne og staten.
I den forbindelse vil jeg godt prøve at trække et par ting frem, som vi Konservative i hvert fald er meget, meget glade for.
Miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger placeres i oplægget i staten under Fødevareministeriet, men på en sådan måde, at når der er tale om særlig følsomme landbrugsområder, de såkaldte SFL-områder, er det kommunerne, der skal udpege disse områder.
Kommunerne er tættest på stederne og kender lokaliteterne, så vi er meget glade for og føler os godt trygge ved, at det er kommunerne, der skal gøre det, og vel at mærke efter en indstilling fra ministeriet.
På den måde sikres det, at samtidig med at det får et lokalt præg, kommer det til at ske med ensartethed over hele landet, og det er vi utrolig godt tilfredse med.
Samtidig overgår det såkaldte artikel 33-område, der vedrører udvikling og fremme af landdistrikterne, sammen med det kendte LEADER+-projekt til regionerne, som det også er blevet beskrevet af flere af de foregående ordførere.
Godt nok er det i øjeblikket sådan, at artikel 33- og LEADER+-projekterne ikke hører under den samme lovgivning, men efter den 1. januar 2007 vil de to ting køre sammen, og regionerne får en finansiel ramme fra ministeriet.
På den måde kan regionerne være med til at skabe udvikling og drive udviklingen i landdistriktsområderne efter de meldinger, der kommer fra vækstforaene ude i lokalområderne, og det er igen et godt incitament til at få yderligere gang i landdistrikterne, som vi hilser meget velkommen.
Med de ord vil jeg sige, at vi er godt tilfredse, og det skulle jo også være mærkeligt andet, når vi er med i forliget.
Men vi er meget godt tilfredse med den måde, området bliver udmøntet på, og vi tror, tingene bliver placeret der, hvor de ligger bedst.
Frode Sørensen (S), 2005-03-18:
Jeg vil gerne høre, hvor i lovforslaget Dansk Folkepartis ordfører læser, at kommunerne får de her opgaver.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-18:
Jeg skal sige, at SF’s ordfører på området, hr. Morten Homann, ikke kunne være til stede, og derfor skal jeg sige følgende: Det her lovforslag er en konsekvens af, at regeringen og Dansk Folkeparti med kommunalreformen nedlægger amterne uden at sætte noget i stedet.
Det betyder, at løsningen af en lang række vigtige opgaver forsvinder eller bliver overladt til tilfældigheder, kan man sige, og det er SF selvsagt temmelig kritisk over for.
I SF er vi tilhængere af, at regionerne skal have ansvar for ældreboliger og anvisning hertil, og det er vel det helt kildne spørgsmål på det her område.
Og da det ikke er løst, er det også grunden til, at SF ikke kan støtte forslaget.