runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kurt Kirkegaard (V), 2005-06-17:
Nu er det sådan, at regeringen har indført uddannelsesgaranti, så den side af sagen skulle sådan set være i orden.
Resten eller noget af det, som bliver sagt her, har også noget med en trossag at gøre, for der kan man jo tage udgangspunkt mange steder.
Jeg vil bare lige minde om, at det med, at arbejdsgiverne tager nogle af de skolepraktikelever ind i lære efterfølgende, har noget at gøre med, at det har været adfærdsregulerende.
Vi mener, at det er rigtigst at få fat i, at arbejdsgiverne tager ansvaret for eleverne fra dag et, så eleverne får kendskab og tilknytning til en virksomhed.
Det, der er kvaliteten i mesterlæren kontra skolepraktikken, er, at eleven, når denne går på skolen, har den direkte kontakt til og ansvar over for en arbejdsgiver.
Det er kvaliteten i at have den direkte kontakt til en virksomhed kontra skolepraktikken.
Men arbejdsgiveren skal naturligvis have ansvar.
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-17:
Modsat hr. Kurt Kirkegaard tror jeg ikke, at det er sådan, at det var en enlig svale med den dygtige møbelsnedker.
Det er generelt, for vi kan jo se, at arbejdsgiverne gerne vil have dem.
De er bare ikke meget for at påtage sig det fulde ansvar.
Derfor ville det klæde Venstre og regeringen at fortælle arbejdsgiverne rundtomkring, at de også har et uddannelsesansvar, når de beskæftiger faguddannet arbejdskraft.
Det er jo det, der kniber.
Det bliver så spændende at se, om præmieringsordningen alene kan løse problemet.
Vi synes, at det er godt, at de unge mennesker har en uddannelsesgaranti, og det kan vi ikke forstå at Venstre og regeringen ikke vil være med til at give de unge mennesker, for vi kan se i disse år, at der desværre sker et fald i antallet af unge mennesker, der får en ungdomsuddannelse.
Derfor vil jeg gerne have Venstres ordfører til at forstå og bekræfte, at det er langt bedre, at de får en uddannelse.
Vi så gerne, at den foregik ude hos arbejdsgiverne, men arbejdsgiverne tager hverken de elever, de kan, eller dem, de må, men det var det, de burde gøre.
Derfor har vi et problem, og derfor er det bedre, at de er i skolepraktik frem for at få kontanthjælp.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-06-17:
Nu er det sådan, at man inden for alle uddannelser kan finde specielle typer, som selvfølgelig også kan klare sig på en skolepraktikvej, og derhen skal vi nok se det med en møbelsnedker, nemlig at de har fundet sig en rigtig dygtig gut, der gik den vej rundt.
Jeg vil heller ikke afvise, at der er visse fag, som fortsat har en skolepraktikvej i uddannelsen, idet der er nogle fag, som ingen mulighed giver for at komme ud og få en rigtig læreplads ude i en virksomhed.
I nogle uddannelser har vi fastholdt skolepraktikken, så det er kun nogle af dem, vi har nedlagt.
Med hensyn til at give de unge mennesker mulighed for at få en uddannelse skal jeg minde om, at vi her pr. 1. januar 2005 har oprettet 28 nye korte uddannelser for yderligere at få de unge mennesker ud i erhvervsrettede uddannelser.
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-17:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om jeg ikke kan få bekræftet over for hele Folketinget i dag – når påstandene nu er, at man har afskaffet skolepraktikken, fordi de unge fik for dårlig uddannelse – at den dygtigste møbelsnedker var M054S48724959subh.fm Page 4971 Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM
en, der var i skolepraktik; så helt skidt kan uddannelsen da ikke være.
Når nu det er sådan, at kun mellem 2 og 4 pct. af alle, der var i skolepraktik, gennemførte skolepraktikken, fordi arbejdsgiverne tog dem i forløbet og de dermed fik en restaftale, er det jo næsten en gratis omgang at genindføre skolepraktikken, for folk kom i uddannelse og i arbejde.
Det kan man lige så godt gøre med det her beslutningsforslag og så arbejde på dét, for det er et godt forslag.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-06-17:
Nu skal vi lige holde fast i, at skolepraktikken er blevet afskaffet, fordi det var for dårlig en uddannelse og ikke et alternativ til at komme ud i et ordentligt forløb, i et virksomhedsforløb.
Skolepraktikken blev afbrudt, fordi vi syntes, at det var blevet for dårlig en uddannelse, og at de unge mennesker blev uddannet til arbejdsløshed ved at være i skolepraktikken.
Det var grundlæggende det, der var årsagen til, at skolepraktikken blev nedlagt.
Jeg vil bare lige minde om, at i år 2004 blev der i hvert fald oprettet 1.800 ekstra praktikpladser i rigtige lærepladser ude i virksomhederne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-17:
Problemet med de undersøgelser, der er lavet på tømrerområdet og elektrikerområdet, er, at de, der har været igennem skolepraktikforløb, har fået arbejde, når de er færdige med deres uddannelse, på præcis samme niveau som dem, der har haft en almindelig læreplads.
Bortset fra det vil jeg godt lige spørge: Er det ikke bedre, at folk rent faktisk får en uddannelse, end at de mister deres uddannelse og dermed kommer til at gå i arbejdsløshed som uuddannede arbejdsløse?
Carsten Hansen (S), 2005-06-17:
Nu skal vi selvfølgelig passe på, at vi ikke taler forbi hinanden.
Det er sådan, at af dem, som gennemfører deres uddannelse, og af dem, som går i gang med skolepraktik – hvis vi tager en gennemførelsesprocent på 100 – ender kun mellem 2 og 4 pct. med at være al tiden i skolepraktik.
Resten af alle de mange elever, der gik i skolepraktik, nemlig over 5.000 årselever af 7.500 elever, kom faktisk ud i restlæreaftaler.
De kom ud og fik sig en rigtig praktikplads ude i virksomhederne.
Det viser sig nu med den seneste undersøgelse, at det gør de ikke, de 38 pct. af de elever, der førhen fik en restlæreaftale.
De ryger nu enten helt ud af uddannelsessystemet, eller også går de og venter på en praktikplads.
Er det tilfredsstillende for Venstre, at så mange ud af 2.300 elever, altså at 900 elever ikke er kommet videre og heller ikke er kommet i en kort uddannelse eller andre steder?
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-17:
Jeg kan i hvert fald oplyse fru Louise Frevert om, at vores hovedordfører på området altid hører meget efter og taler meget om det her.
I 3 år har han talt om denne sag, og det har altså taget et stykke tid at få Venstre til at forstå, hvor vigtigt det er, så det er da en stor sejr for hr. Carsten Hansen i dag, må jeg sige.
Vi ved, at i Århus er 400 unge mennesker faldet ud af systemet og kan ikke få uddannelse, og risikoen er selvfølgelig, at de havner på kontanthjælp.
Så siger man, at restlæreforløb ikke er ordentlige aftaler.
Jamen er det da ikke ordinære aftaler?
Hvis man er startet i skolepraktik, og en arbejdsgiver efterfølgende tager en, og man kommer ind under det, der hedder en restlæreaftale, er det så ikke en ordinær aftale?
Hvad er problemet i det?
Men vi ved udmærket godt, hvad der er Dansk Folkepartis dagsorden.
Det er halve uddannelser til halv løn, det har vi set, men vi ved stadig ikke, om det er bedre.
Det er først langt ude i fremtiden, det vil vise sig, om de folk, der får en halv uddannelse, også kan finde arbejde efterfølgende.
Hvis vi tager fat i det punkt, der hedder integration, hvor Dansk Folkeparti, er gået fuldstændig i stå og ikke har nogen bud på noget som helst, er det jo en faktuel kendsgerning, at netop skolepraktikken har været med til at give de mange nydanskere, som har behov for at få en uddannelse for at bide sig fast på arbejdsmarkedet, en læreplads.
Skolepraktikken har virket et hundrede og ti procent.
Jeg ved ikke præcis, hvor mange der er, men netop fra de grupper er der mange, der er faldet ud af systemet med risiko for at ende på kontanthjælp, fordi man har fjernet skolepraktikken.
Det giver altså en dårligere integration end den, vi har været vant til, og derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at spille det kort.
Der var mellem 2 og 4 pct. af dem, der kørte hele skolepraktikken igennem, der ikke endte med at komme i arbejde, man mange af dem er kommet i arbejde efterfølgende, så det er jo en fuldstændig gratis omgang, hvis Dansk Folkeparti går med på Socialdemokratiets forslag.
Det har jo vist sig, at de er kommet i uddannelse
elM054S48724959subh.fm Page 4975
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-17:
Jeg håber da, at vi også kommer til at diskutere det, når vi tager arvemuligheder osv. op, og der skal ikke være nogen tvivl om, hvor vi vil stå i den sag, for vi ønsker, at der skal være en ligestilling mellem samlevende og gifte.
Når hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at der er en forskel på at være gift og være samlevende – man skal have nogle ekstrarettigheder, når man er gift i forhold til at være samlevende, og sådan skal det bare være – kunne jeg egentlig godt tænke mig på et tidspunkt at høre hvorfor, og det bliver der sikkert rig lejlighed til.
Hvad er argumentet for, at der skal være flere rettigheder, når man er gift?
Det kan i hvert fald ikke være for at glæde dem, der bor sammen.
Bliver man gladere af at være gift?
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM at færre vil blive gift, hvis der ikke er de her ekstra rettigheder.
Er det det, der er tanken bag?
Jeg spørger, fordi jeg har svært ved at se det, og jeg vil kun sige som før: Jeg tror, at mennesker bliver gift af mange grunde, også af mange andre end den, der handler om at få et navn.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-17:
Da jeg startede herinde, var en del af børnelærdommen, at politik bl.a. handler om at kunne tælle til 90, og eftersom vi sammen med SF tidligere under en forespørgsel har fremsat forslag om, at man kunne tjene 30.000 kr. uden modregning i efterlønnen, og der blev fremsat beslutningsforslag fra både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, prøvede jeg at tælle.
Jeg kom op på den rigtige side af 90, og så tænkte jeg, at det måtte være gode forslag, der kunne løse en lille del af problemerne for de mange mennesker, som har lyst til at bevare en vis tilknytning til arbejdsmarkedet, også efter at de er gået på efterløn.
Det var forslag, der var flertal bag, det var forslag, der var fornuftige og i øvrigt stemte godt overens med de mange gode skåltaler om en aktiv seniorpolitik og om at give de ældre en M054S48724959subh.fm Page 4978
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM mulighed for at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Det var i øvrigt også forslag, som stemte godt overens med valgløfterne, hvor partierne jo nærmest stod i kø for at ville gøre noget godt for de ældre på arbejdsmarkedet, og hvor begge statsministerkandidaterne, både hr. Mogens Lykketoft og statsministeren, var meget positive over for det.
Så står vi her i dag med et forslag, som har 90 mandater bag sig – godt og vel endda – et forslag, som et bredt politisk spektrum bakkede op i valgkampen, men som alligevel bliver stemt ned.
Om ikke andet har dette halve år lært mig, at politik handler om andet end at kunne tælle til 90, og at politik handler om andet end at leve op til egne løfter i en valgkamp.
Det gælder i hvert fald for nogle af de partier, der stemmer imod.
Jeg vil advare imod, at man lader EU begynde at beskæftige sig med efterlønnen.
Gennem de sidste 2 år har alt, hvad EU har udtalt om den danske efterlønsordning, været: afskaf den dog, afskaf den!
Det har været EU’s bøn til os, men på dette område har EU heldigvis ikke magt, som de har agt, så derfor bliver det ikke til noget, så længe vi her i Folketinget holder fast ved, at vi vil have en efterlønsordning, og at den skal være så god som muligt.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, og jeg kan måske håbe, at nogle ændrer mening her i sidste øjeblik.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Ole Sohn (SF), 2005-06-17:
Jeg vil blot sige, at denne debat om efterlønnen og hvordan man kan sikre, at de dårligst stillede efterlønnere kan få en lillebitte smule mere ud af det og få et incitament til at tage nogle arbejdstimer, når de er gået på efterløn, faktisk er en debat, som SF rejste første gang efter valget i 2001.
Både Venstre og Socialdemokratiet sagde på daværende tidspunkt, at nu måtte der gøres noget ved det.
Desværre gjorde hverken VK-regeringen eller Socialdemokratiet noget ved det fra 2001 til 2005.
Der er faktisk undersøgelser, som viser, at under den gamle efterlønsordning havde over 20 pct. af 3F’erne lyst til og følte et incitament til at tage arbejde i efterlønsperioden og dermed bidrage med det, de nu kunne.
Men efter de forringelser, som SR-regeringen lavede i 1998 sammen med Venstre og De Konservative, er det faktisk sådan, at vi nu er helt nede på, at under 5 pct. af efterlønnerne har et incitament til at tage arbejde, og det er jo en fuldstændig gal udvikling, når vi ønsker, at flest muligt arbejder mest muligt.
Jeg kan jo godt tælle til 90, og jeg kan regne ud, at forslaget, hvor godt det end er, bliver stemt ned.
Men jeg vil meget stærkt anbefale forligskredsen at få løst problemerne i løbet af sommeren – både dette problem og det andet problem, som ligger i efterlønsordningen, nemlig de diskriminerende regler, som betyder, at folk, der fylder 60 år, bliver tvunget på efterløn mod deres vilje.
Det er faktisk sådan, at hen ved halvdelen af de 60-årige, som går på efterløn, kommer direkte fra ledighed, og det betyder faktisk, at de er tvunget på efterløn stik mod intentionerne fra regeringens side.
Man har lavet en regel, som er åbenlys aldersdiskriminerende, og som gør, at man tvinger 60-årige på efterløn.
Denne diskriminerende regel må fjernes, og det skal ske i forbindelse med næste samlings åbning.
Det er disse to helt afgørende elementer, der skal til for at rette op på de skævheder, der er i efterlønsordningen, og jeg vil meget stærkt appellere til regeringen og forligspartierne om at få rettet op på skævhederne.
Ellers vil jeg sige, at hvis der ikke sker noget, vil SF rejse debatten igen, når vi mødes til efteråret.
Jeg mener faktisk også, det er et spørgsmål, om man ikke skulle lade EU se på den helt åbenlyst diskriminerende regel, som et flertal i Folketinget ønsker at opretholde over for de 60-årige.
Det er en skandale, at man fra flertallets side ikke har taget sig sammen til at ændre denne fuldstændig åbenlyse diskrimination.
Med disse bemærkninger vil jeg slutte med at sige, at SF jo har fremsat et tilsvarende forslag.
Men vi tager aldrig copyright på vores forslag, så derfor er vi glade for, at Dansk Folkeparti har fundet anledning til at genfremsætte vores forslag.
Louise Frevert (DF), 2005-06-17:
Der var såmænd også en hel del unge mennesker, der faldt fra tidligere, og det ved hr. Bjarne Laustsen jo også godt.
Men pointen er, at man egentlig ikke rigtig ved, hvorfor de falder fra i dag, og det vidste man heller ikke tidligere, så det er derfor, vi arbejder på at finde ud af, hvad grunden egentlig er til, at der er nogle unge mennesker, der falder fra.
Til gengæld kunne de have valgt nogle fleksible indgangsforløb, så derfor er det meget, meget vigtigt, at man ser på hele systemet og ikke kun tager nogle få eksempler frem.
Der er mulighed for, at de unge mennesker kommer ind i systemet, og der er mulighed for, at de tager de korte, fleksible grundforløb, så det andet er altså noget nonsens.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-17:
På dette sene tidspunkt inden folketingsarbejdet slutter, skal jeg kun sige, at dette her forslag ikke vil medvirke til, at arbejdsudbuddet øges i Danmark.
Der bliver færre på arbejdsmarkedet, og alle ansvarlige mennesker, der har læst bare halvdelen af Velfærdskommissionens delrapporter, vil vide, at det ikke er det, vi har brug for, så dette forslag er helt pip.
Elisabeth Geday (RV), 2005-06-17:
Som radikal er man jo nødt til at gribe enhver lejlighed, hvor efterlønnen er på dagsordenen, til at markere vores principielle holdning til denne tilbagetrækningsordning.
Vi mener, det er forkert, at samfundet skal betale fuldt arbejdsduelige mennesker for at gå tidligt på pension, når vi inden for ganske få år kommer til at stå i den situation, at vi vil mangle præcis de samme mennesker på arbejdsmarkedet.
Det er også derfor, vores tilgang til ordningen er, at den skal afskaffes med respekt for forliget fra 1998.
Når det gælder det konkrete forslag med en øvre grænse på 30.000 kr., er vi af den faste overbevisning, at det vil gøre efterlønnen mere attraktiv for mennesker, som i dag afholder sig fra at gå på efterløn, og på den måde vil forslaget være med til at reducere arbejdsstyrken, hvilket vi på ingen måde kan tilslutte os.
Men vi venter spændt på de analyser og drøftelser, som skal foregå her i efteråret, og vi forventer, at de vil munde ud i samme konklusion.
Af disse grunde kan vi ikke stemme for beslutningsforslaget.
Lone Møller (S), 2005-06-17:
Det har intet med Socialdemokratiets nye ledelse at gøre.
Det har noget at gøre med, at Socialdemokratiet sagde i valgkampen, at vi er nødt til at få en debat i gang om spørgsmålet, også for at se om regeringen er til noget.
Men det ændrer ikke på, at vi selvfølgelig overholder det forlig, vi har indgået, og vi har nu fået et tilsagn fra beskæftigelsesministeren om, at man vil løse problemet i forligskredsen.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-17:
Jeg kan ikke lade være med at svare.
Jeg synes, det ville have klædt Socialdemokratiet, når man ikke kunne bakke forslaget op, at sige, at det ligger til forligskredsen – hvilket jeg fuldt ud respekterer – og så lade være med at trække et forslag, man på forhånd ved der er flertal for, tilbage.
Det er derfor, jeg konkluderer, at det kun kan være, fordi Socialdemokratiet ikke er beslutningsdygtigt under den nye ledelse.
Lone Møller (S), 2005-06-17:
Vi har fremsat et lignende forslag, men det er sådan, og det ved hr. Bent Bøgsted også godt, at Socialdemokratiet er med i et forlig på området, og indgåede forlig holder man.
Derfor er der lagt op til, at vi i forligskredsen vil finde en løsning på problemet, og derfor kan vi ikke stemme for forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-17:
Jeg skal prøve at lade være med at trække tiden længe ud, men jeg vil blot lige her til sidst, inden vi er færdige, sige tak til SF og Enhedslisten for støtten til forslaget.
De Radikale har meldt klart ud, at de overhovedet ikke ønsker nogen ændringer af efterlønnen, tværtimod vil de have den helt afskaffet.
Men det, der skuffer mig mest, er, at vi har set Socialdemokratiet fremsætte er forslag om 30.000 kr., som der var fuld opbakning til, og som der var flertal for, men de trak det tilbage under debatten, og jeg kan kun drage den konklusion, at i dag er Socialdemokratiet ikke beslutningsdygtigt.
Men jeg vil sige tak til SF og Enhedslisten for opbakningen til forslaget og sige, at vi i forvejen bakkede de andre forslag fra både SF og Socialdemokratiet op.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-06-17:
Det er rigtigt, at kun 2-4 pct. af dem i skolepraktik gennemførte en skolepraktikuddannelse.
Det fortæller så også, at det er vigtigt, at vi ikke fortsætter den vej i vores uddannelsesforløb.
Hr. Carsten Hansen ved selv, at Socialdemokratiet også har en negativliste i forbindelse med skolepraktikken, hvor det er mere vigtigt at komme ud at få de rigtige lærepladser, f.eks. blandt frisørerne.
Carsten Hansen (S), 2005-06-17:
Det viser sig, at der på de 25 tekniske skoler faktisk er næsten 12 pct., der falder helt ud af uddannelsen, og når vi lægger tallene sammen, er vi oppe på 38 pct., som aldrig kommer videre ud af de 2.300, der var startet, dvs. 900 elever, som nu falder ud.
Er det sådan, at Venstre mener, at kontanthjælp er bedre end at komme i skolepraktik og restlæreaftaler?
Så vil jeg gerne bede hr. Kirkegaard om at bekræfte de oplysninger, der kom fra ministeren i samrådet forleden, nemlig at det kun er mellem 2 og 4 pct., der fuldfører i skolepraktik, mens resten kommer ud i restlæreaftaler.
Er det ikke korrekt?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-06-17:
På vegne af undervisningsministeren og Venstre skal jeg svare hr. Carsten Hansen, men hr. Carsten Hansen har egentlig selv leveret besvarelsen på, hvorfor vi andre stemmer imod, idet han siger, at 2-4 pct. gennemfører erhvervsuddannelsen eller skolepraktikuddannelsen.
Det er jo lige det, der er årsagen til, at vi er imod at fortsætte
M054S48724959subh.fm Page 4970
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM
den uddannelse, fordi den har været adfærdsregulerende, ved at virksomhederne har gået og taget nogle elever, som egentlig var inde i et uddannelsesforløb, og det er uhensigtsmæssigt.
Vi er kommet med vores forslag til, hvordan vi vil løse ungdomsuddannelserne.
Vi vil løse dem i form af, at vi vil have nogle rigtige erhvervsuddannelser ude i nogle rigtige virksomheder, så vores unge mennesker også får erhvervserfaring, byggepladserfaring eller arbejdspladserfaring i al almindelighed.
Det er det, som vi mener er måden at uddanne vores unge mennesker på.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at vi i 2004 har skaffet 1.800 flere praktikpladser ude i erhvervene.
Vi har som målsætning, at vi fra 2003 frem til 2006 vil skaffe 5.000 ekstra praktikpladser til vores unge mennesker.
Så for os er det helt klart, at vi stemmer imod det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet og hr. Carsten Hansen har fremsat her.
Vi går imod.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-17:
Nu er et angreb jo normalt det bedste forsvar, så jeg tillader mig at prøve at stille spørgsmålet en gang til, og så vil jeg bede hr. Ole Sohn om at forholde sig til det.
Set i lyset af alle de undersøgelser af tobak, der foregår hver eneste dag rundtomkring i hele verden, måske allermest i USA, og den store debat, der er om tobaks skadelige virkning, får det så slet ikke SF til at gøre sig nogle tanker, når vi må konstatere, at der ud over måske lige ammoniak ikke er dokumenteret et eneste stof, som har afhængighedsskabende effekt?
Ole Sohn (SF), 2005-06-17:
Nej, jeg synes faktisk, det er mere tankevækkende, at man som ordfører for et regeringsbærende parti kan sige: Vi lader stå til og lader tobaksindustrien fylde det ene tilsætningsstof efter det andet i uden at gøre noget.
Det synes jeg faktisk er tankevækkende i betragtning af, hvor farligt rygning er.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-17:
Jeg skal gøre det meget kort, men jeg vil bare spørge SF’s ordfører, om det ikke er tankevækkende, at der ikke findes dokumentation noget sted i verden for afhængighed af tilsætningsstoffer i cigaretter, måske lige bortset fra ammoniak, som i øvrigt er naturligt forekommende i tobak.
Har man ikke fra SF’s side tænkt sig om to gange, da vi fik konstateret, at man ikke noget sted i verden har formået at kunne dokumentere tilsætningsstoffers afhængighedsskabende effekt?