Per Dalgaard (DF), 2002-03-14:
Lovforslag nr. L 118 må være den lovpakke, som alle i Folketinget har ventet på, en lovpakke, der retter op på det misforhold, der i dag er mellem straffen for ejendomsforbrydelse - dvs. berigelseskriminalitet som at røve en bank eller stjæle fra en bolig og lignende - og straffen for grov vold, voldtægt, overfald med legemsbeskadigelse til følge og lignende, så de forhold nu bliver ændret.
Nu kommer der en lov, som gennemgribende ændrer det ud fra det princip, der bl.a. kendetegner vores kultur, nemlig respekten for det enkelte menneske, altså en større respekt for individet end for materielle goder, til en vis grænse selvfølgelig.
Strafforhøjelserne falder helt i tråd med Dansk Folkepartis politik om, at vold af enhver art begået mod mennesker skal straffes meget hårdere end i dag, og at der skal være et fornuftigt forhold mellem voldsstraf og straffen for berigelseskriminalitet.
Specielt for voldtægt og for det nyindførte uvæsen til Danmark, nemlig massevoldtægt, er der i dag latterligt små straffe.
De unge voldtægtsforbrydere griner ad vores retssystem og håner vores vattede holdning.
En sådan uacceptabel holdning skal vi aldeles ikke finde os i.
Det er derfor meget glædeligt, at den nye regering finder disse primitive handlinger så dybt kriminelle i deres udførelse, at de fremover skal straffes hårdt, ubetinget og uden formildende omstændigheder.
I samme kategori ligger den rå, grove vold mod en for gerningsmanden helt ukendt person.
Også her kan Dansk Folkeparti fuldt ud støtte skærpelsen.
Det er ganske uacceptabelt, at en biltyv selv ved 10, 20, 30 forhold i dag næsten ingen straf får. Tanken om, at en førstegangsbiltyv skal 14 dage bag tremmer, kan vi tilslutte os.
Jeg har blot ikke fundet det på skrift i lovforslaget, hvorimod der stadig væk står, at straffen for dette er bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder, men det bliver måske afklaret.
Ligeledes kunne Dansk Folkeparti også ønske sig, at ændringer til § 119 i straffeloven var med, idet vold mod tjenestemand i funktion er særdeles uacceptabelt.
Dansk Folkeparti vil søge dette inddraget i udvalgsarbejdet.
Alt i alt en god lovpakke, som kunne have fået topkarakter, hvis der også var indført minimumsstraffe for en række paragraffer.
Her tænker jeg på alle forhold omkring vold og voldtægt, uagtsomt manddrab, legemsbeskadigelse, både uagtsom og forsætlig fareforvoldelse, grov forstyrrelse af ro og orden, menneskesmugling, menneskehandel samt biltyveri og narkohandel.
Dansk Folkeparti vil foreslå, at der indføres en absolut minimumsstraf på 2 år for disse forbrydelser.
Den eneste undtagelse, jeg kan få øje på, er, hvis justitsministerens tanke om 14 dages fængselsstraf for førstegangsbiltyverier bliver gennemført.
Årsagen til Dansk Folkepartis ønske om minimumsstraf er den samme, som vi har fremført ved tidligere lejligheder, nemlig at vores erfaring med dommerstandens evne til at opfange nye signaler fra Folketinget om strengere straffe, er, at de har svært ved at trænge igennem. De domme, der de sidste år er afsagt i voldssager, specielt i voldtægtssager, viser med al tydelighed, at dommerne lever i en anden verden end den, vi almindelige danskere befinder os i. En anden årsag til vores ønske er, at Rigsadvokaten i bilag 2 til L 118 udtaler: »..., at der efter min opfattelse næppe heller er grundlag for at antage, at domstolene på det gældende lovgrundlag i givet fald vil foretage mere markante, generelle forhøjelser af strafniveauet i de forskellige typer voldtægtssager.« Jeg kan også referere til en lektor i strafferet ved Københavns Universitet, der har udtalt, at han tvivler på, at dommerne vil følge justitsministerens henstilling om øget straf.
Den holdning kan Dansk Folkeparti ikke acceptere.
Det er, som om dommerstanden i dette tilfælde er ligeglad med, hvordan vi lovgiver.
Derfor ønsker vi minimumsstraffe indført.
Men generelt set er vi meget positive over for den aktuelle lovpakke, og vi vil under udvalgsarbejdet forsøge at få minimumsstraffe indført.