Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Jeg vil gerne sige tak for, at man rejser forespørgslen her i dag.
Vi synes, det er et meget godt emne at sætte fokus på, netop fordi en stor del af befolkningen bliver ramt af sygdomme, som betyder store tab af livskvalitet.
Dansk Folkeparti er også optaget af forebyggelse, og vi mener, det er her, vi bør sætte ind i fremtiden.
Fakta er, at der nu er kommet otte folkesygdomme ind i denne gruppe, før var det kun fire.
Men flere og flere rammes af andre ting, der så kommer ind under folkesygdomme, og selv om vores middellevetid er blevet højere, er det, som om kvaliteten ikke rigtig følger med. Der er nedsat et nationalråd for folkesundhed, som er kommet med forebyggelsesstrategier over for disse otte folkesygdomme, og hvordan får vi så det til at gå op i en større enhed?
Det er sådan, at psykiske lidelser nu også er blevet noget af en folkesygdom, og dem skal vi selvfølgelig tage hånd om.
Men det er også fakta, at vi ryger og drikker for meget, vi motionerer ikke nok, og vi spiser åbenbart
den forkerte mad
Men når dovenskab, alkohol og forkert madkultur sætter en kæp i hjulet for at få et bedre liv uden disse folkesygdomme, er spørgsmålet: Hvordan kommer vi videre?
24.000 dør hvert år af hjerte-kar-sygdomme, flere og flere rammes af aldersdiabetes i en yngre alder end tidligere, så der er bestemt noget at tage på.
Hver fjerde voksne har haft en eller anden overfølsomhedssygdom, hver femte har astma, høfeber eller allergisk snue, og det er en fordobling siden 1987, for ikke at tale om børneeksem, hvor der er næsten fire gange så mange tilfælde som for 40 år siden.
Og når hver sjette voksne dansker har muskel- og skeletlidelser som rygsygdomme og slidgigt - ja, så spørger man sig selv: Hvad er det, der er gået galt?
Der er snart ikke det menneske, man taler med, uden at de har ondt et eller andet sted i musklerne eller skelettet, og disse lidelser er de næsthyppigste årsager til helbredsbetinget førtidspension.
Så er der jo også knogleskørhed, som rammer 300.000 mennesker, og vi kender den barske virkelighed, idet mange personer, især folk oppe i årene, får brud på lår, ryg og håndled, og hver femte, der indlægges med hoftebrud, dør faktisk på grund af følgesygdomme.
Rygerlunger er også en af de nye folkesygdomme, og 15.000 indlægges pr. år på grund af kronisk lungesygdom, men jag og stress, som andre også været inde på, rammer også befolkningen med psykiske lidelser og andre følelsesmæssige problemer til følge.
Disse udsagn er fakta og den barske virkelighed i dagens Danmark.
Men hvad gøres der så?
Ja, regeringen har nu barslet med rapporten »Sund hele livet«, og en status for folkesundhedsarbejdet er fulgt med, hvori indgår den tidligere regerings tiårsprogram fra 1999, som inddrog 10 ministerier.
Det havde faktisk samme hensigt
som den nuværende regerings, nemlig at komme med strategier og starte en proces for at forbedre danskernes sundhedstilstand
, og det er som sagt bestemt nødvendigt, jævnfør det, jeg tidligere har omtalt.
Der er nogle klare faktorer, som det er nødvendigt, vi skal forholde os til.
Jeg tror måske, at vi næsten er enige om at ryge færre cigaretter, spise mindre fedt, motionere mere, minimere overvægten og minimere alkoholforbruget, men også at vi skal have mere forebyggelse.
Et andet område, vi også bør forholde os til, er den sociale ulighed med hensyn til sundhed.
Her skal der ydes en ekstra indsats, idet de dårligst stillede danskere er langt mere syge og dør langt tidligere end dem, der er bedre stillet.
Men arveligheden og generne spiller også ind i sygdomsbilledet.
Der er ikke nogen tvivl om for mig og Dansk Folkeparti, at vi må have en beskyttelses- og forebyggelsesstrategi også over for ungdommen.
De bliver i meget høj grad påvirket af de kommercielle medier med alkohol, piercing, røg, junkfood.
Her bør som sagt også iværksættes en målrettet forebyggelse, for det er i den tidlige ungdom, de gode eller dårlige vaner anlægges. Ministeren var inde på flere ting, bl.a. omkring sårbehandling og øjenscreening i forbindelse med diabetes, og jeg ønsker da også, at vi nu, i de strategier og pengestrømsanalyser, som ministeren forelagde, inddrager de organisationer, der går så kraftigt ind og har så mange gode råd.
Også forskningen, fremtiden skal vi se på.
Et ret interessant projekt, som jeg vil bede ministeren sætte sig lidt ind i og forholde sig til.