runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (SF), 1998-12-04:
Til fru Elisabeth Arnold vil jeg gerne sige, at jeg faktisk har tillid til, at de videregående uddannelser selv er i stand til at vurdere, om de, der søger, har de kvalifikationer, der skal til, for at de kan gennemføre den videregående uddannelse.
Jeg mener ikke, man behøver give ministeren en mulighed for at kunne pålægge dem, om det skal være igennem den ene eller den anden kvote.
Til hr. Jeppe Kofod vil jeg gerne sige, at jeg mener ikke, at det her styrker noget som helst over for de unge.
Virkeligheden er jo, at der bliver optaget 45.000 unge på en videregående uddannelse, af dem er der 11.000, der kommer ind via kvote II.
Det er dermed også et svar til fru Karen Rønde.
Jeg har virkelig tillid til, at de unge selv kan vurdere, hvordan de skal styre deres eget liv.
Det betyder også, at jeg ikke vil blande mig i, om de efter en ungdomsuddannelse tager ud og arbejder, eller de tager ud at rejse, eller først efter nogle år vil starte på en videregående uddannelse.
Det tror jeg faktisk godt at de unge kan styre selv.
Jeg synes, det er interessant, at det så faktisk oven i købet ser ud, som om det giver de danske unge nogle andre kvalifikationer, at de prøver sig selv af i nogle forskellige sammenhænge, inden de bliver færdige med en videregående uddannelse, sådan som OECD-rapporten påpeger.
Karen Rønde (V), 1998-12-04:
Skal jeg forstå fru Christine Antorini derhen, at hun mener, at man bliver et bedre menneske eller for den sags skyld en bedre studerende, hvis man er oppe i tyverne, før man påbegynder en videregående uddannelse?
I så fald synes jeg, det er udtryk for en meget nedvurderende holdning over for de mange unge mennesker, som føler sig både motiverede og egnede til at påbegynde en uddannelse som 18-, 19-, 20- eller 21-årige.
Jeppe Kofod (S), 1998-12-04:
Det er også til fru Christine Antorini: Synes du ikke, det er mærkeligt, at, som det fremgår af bemærkningerne, der er 70 pct. af de unge, som søger optagelse via kvoteordningerne, som søger via kvote II, og at kun 50 pct. bliver optaget?
Og synes du ikke, at det her forslag generelt er med til at øge de unges valgmuligheder med hensyn til, hvornår de vil starte på en videregående uddannelse, altså i virkeligheden giver de unge frihed til at starte på en videregående uddannelse og ikke giver et billede af, at den unge skal bruge lang tid på at lave alle mulige andre ting for at kvalificere sig til en videregående uddannelse?
Synes du ikke, at det her lovforslag i virkeligheden styrker de unge?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-12-04:
Jeg må indrømme, jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor SF er så indædt imod det her lovforslag.
Det drejer sig om at få tilbagedrejet eller at få bremset en udvikling, som stort set de fleste har været enige om er uheldig, nemlig at udviklingen på visse uddannelser er gået sådan, at man trods alle gode råd stort set tager alt for mange ind på kvote II, hvilket betyder, at kvotienten for dem, der kommer på kvote I, bliver højere og højere, hvilket igen afskrækker de unge fra at søge, fordi de siger, at det kan alligevel ikke svare sig, da de aldrig kan få så høj en kvotient. Det, der er formålet med det her forslag, er netop at få kvotienten i kvote I sat ned, så det bliver mere attraktivt for unge
at sige okay, det kan godt lade sig gøre at søge ind gennem kvote I. Jeg synes faktisk, SF fører den gale kamp her.
Hvorfor skal det absolut være sådan, at halvdelen af dem, der bliver optaget på den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole, er på kvote II?
Hvorfor skal det absolut være sådan, at på de sundhedsvidenskabelige uddannelser er halvdelen på kvote II?
Det kunne da lige så godt være 75 pct., 25 pct. eller sådan noget.
Jeg synes faktisk, fru Christine Antorini skulle gå ind i en positiv dialog om det her, for det drejer sig om at gøre det bedste for uddannelsesinstitutionerne og for de unge.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-04:
Jamen jeg er næsten nødsaget til at svare med et spørgsmål: Har hverken hr. Aage Frandsen eller fru Jette Gottlieb læst finanslovaftalen?
Hvis man ikke har kunnet få den i hænde, så vil jeg godt sikre, at man kan få den, og så vil jeg anbefale, at man allerede i aften læser den.
Preben Rudiengaard (V), 1998-12-04:
Da Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Lovforslaget er en del af finanslovaftalen og giver markante stigninger i afgifterne på affald, deponering af affald samt især deponering af restprodukter på kraftværker baseret på fossile brændsler eller biomasse. Ud over den provenumæssige virkning skulle lovforslaget gerne resultere i større genbrug samt mindre affald og deponering.
Venstre håber, at loven mindst vil give det forventede fald i mængderne på 5 pct.
Med disse bemærkninger giver Venstre sin støtte til lovforslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-04:
Når vi spørger Socialdemokratiet her under førstebehandlingen, om den efterlønsordning, man har strikket sammen i forliget om finansloven, ikke er udtryk for et løftebrud i forhold til de løfter, som man gav tilbage i marts før folketingsvalget, får vi at vide, at det slet ikke er det, som det handler om i dag, for i dag handler det alene om to ting: Det handler om efterlønsbeviset, og det handler om stigningen i kontingentet.
Når vi så taler om de to størrelser og siger, at det er da hamrende ulogisk, at man i en lovgivningsproces øger kontingentbetalingen, men i øvrigt ikke rigtig fortæller, hvad der så kommer efter, fordi det er et lovkompleks, der kommer engang næste år, og så må folk bare på forventet efterbevilling starte med at sige ja eller nej til at indbetale det forhøjede kontingent, så får vi at vide, at vi er useriøse, for vi ved jo godt, at der er lavet sådan en samlet aftale, og at folk får noget, der er stillet dem i forventning, næste år. Helt ærligt: Man skal da lige være socialdemokrat for ikke at kunne forstå, at det her ikke er en rigtig måde at gøre det på.
Og jeg håber også, at det bliver sidste gang, vi skal se sådan en gang lovsjusk, også i forbindelse med et finanslovforlig.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-12-04:
Det er jo interessant at lytte til debatten her.
Der er måske grund til lige at trække linjerne op, nemlig at lovforslaget faktisk ligger i to dele.
Der er nemlig et formål med at lave det, og det er afhændelsen, ikke af 25 pct. af Combus' aktier, men 100 pct., og for at få det til at løbe af sted, eller for, som der står i forslaget, at salgsmodne, ja så bliver man altså nødt til at løse problemet med tjenestemændene, og dem er der jo som bekendt 562 af, og dem er der altså lavet en aftale om, at dem tager staten hånd om.
Når det så er sket, kan man jo se på, hvordan det salg skal foregå, og dér har jeg jo forstået på debatten her, at nogle mener, at man skal afhænde aktierne i klumper til dem, der har lyst til at byde på dem, og andre mener, de skal afhændes 100 pct., med den risiko selvfølgelig, at et udenlandsk selskab går ind og køber de her aktier, og på den måde kommer der et udenlandsk selskab ind.
Det er jo sådan, at man på anden måde sikrer kollektiv trafik, også med busser, hvilket Combus jo har taget livligt del i rundt omkring, ved aftaler med forskellige selskaber, og det vil man selvfølgelig blive ved med, og jeg har sådan set ikke noget imod, at et udenlandsk selskab kommer ind og køber det her.
Jeg tror, der vil ske det, at hvis man giver sig til at dele eller sælge aktier ud i stykker, hvad jeg ikke tror, der sker, vil danske vognmænd måske byde på dem, og ganske langsomt kan de få priserne på dette område til at stige. Jeg skal bare på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi støtter forslaget.
Ole Donner (DF), 1998-12-04:
Til hr. Poul Andersen vil jeg gerne sige om det med tjenestemænd: Ja, men det kan da være en udmærket foranstaltning at have tjenestemænd ansat, og sådan var det i gamle dage i DSB, for dér var det sådan, at hvis man kom ind i DSB, så var man der, indtil man blev pensionist.
Så begyndte man pludselig at lave fri konkurrence, og man begyndte at byde på nogle ruter, så man pludselig stod med nogle chauffører, som man ikke havde brug for.
Så laver man et statsselskab, som så heller ikke kan køre.
Og vi så jo tydeligt, at DSB jo faktisk først begyndte at have økonomer ansat, da de havde sat masser af penge til på færgedriften; sådan var det jo. Derfor vil det blive en dårlig forretning.
Det dér med at udstykke firmaet i små enheder og sælge forskellige værdier, synes jeg vil være en god idé, jeg tror
bare det er svært at sælge en dårlig ledelse, et dårligt drevet selskab
, og har man nogle gode ruter indimellem, så sælger man dem fra.
Så jeg tror personlig, at det vil være svært at sælge resten af aktierne.
Fru Margrete Auken spørger, om de skal tjene penge, eller om de skal sætte penge til.
Men jeg er enig med fru Margrete Auken i, at der er en række spørgsmål, der skal besvares, og det sagde jeg også i mit første indlæg.
Der vil være en stribe af spørgsmål, og der vil være nogle forklaringer, der skal til, men én ting er sikkert: Dansk Folkeparti stemmer for det her lovforslag, for det kan ikke blive ringere, end det er.
Margrete Auken (SF), 1998-12-04:
Det bliver stadig vanskeligere at finde ud af, om meningen er, at man skal tjene penge, eller om de skal sættes til i det forslag her.
Jeg kunne forstå på hr. Ole M. Nielsen, at vi jo så er enige om, hvem Richelieu er, og at der er givet lov til, at vi godt må splitte det her op, men så ved jeg ikke, om det kommer til at koste mere eller mindre, eller hvad der sker med det.
Jeg vil godt spørge ministeren, om hun ikke godt her - og jeg tror, hun får lov til det fra, jeg vil ikke kalde det det højeste sted, men hvad man så kalder det sted, hvor lovene i øjeblikket laves - vil love os, at vi kan få en redegørelse, så vi kan se, hvad der faktisk kan lade sig gøre, også med hensyn til medarbejderaktier og sådan noget.
Der er en række ting, som jeg synes er svære at gennemskue på bagrund af lovforslaget, sådan som det ligger.
Det er meget tænkeligt, at vi vil stemme for det,
men jeg vil godt have lidt mere begreb om, om det er meningen, at man skal af med noget, koste hvad det vil, eller om det er meningen, at man skal tjene nogle penge ved det, eller det er meningen, at vi skal skabe en mere effektiv busdrift.
Altså, hvad er meningen med forslaget? Når man hører debatten, er det ikke helt let at gennemskue.
Poul Andersen (S), 1998-12-04:
Det var til hr. Ole Donner, men hr. Ole M. Nielsen sagde det
jo faktisk, for det, det handler om, er tjenestemændene; det er jo det, der har været problemet omkring Combus i forhold til det reelle, der skulle foregå, nemlig den konkurrencemulighed i forhold til andre.
Man har særlige vilkår som tjenestemand, som har været godt under den forudsætning, at der lå nogle helt faste linjer, som DSB kørte på, og de havde fra nu af - og i al evighed, troede
Nu er der en ny situation, hvor vi byder linjerne ud, og hvor det så vil sige, at man skal overholde de forpligtigelser, der ligger på tjenestemandsområdet.
Det gør vi nu fleksibelt ved, at der er lavet den aftale med Dansk Jernbaneforbund, og dermed kan man konkurrere på lignende vilkår.
Det, der er vigtigt for mig, er, at medarbejderne er sikret, at vi får bevaret de her arbejdspladser.
Sidst, men ikke mindst, skal det her også fremtidig bestå af et antal konkurrenter, for at vi også kan forholde os til at få et rimeligt prisniveau på det område her.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-04:
Min korte bemærkning er faktisk til fru Margrete Auken, men jeg nåede det ikke på det tidspunkt.
Det var den dér med, om ikke man kunne sælge Combus i små stumper.
Og i modsætning til, hvad der står i lovforslaget, så står der faktisk i bemærkningerne, at det udmærket kan lade sig gøre, og mig bekendt har hr. Richelieu heller ikke noget imod, at det sker på den måde.
Der står faktisk her, at man har fået foretaget en uvildig vurdering, og deri anbefales samtidig, »at staten fortsætter med at øge sin fleksibilitet som ejer gennem en »salgsmodning« af Combus a/s i bred forstand, herunder ved at søge en ophævelse af begrænsningen på 25 pct. ved salg af aktier i selskabet samt ved at løse det problem, som tjenestemændenes særlige løn- og ansættelsesvilkår udgør for selskabet,« ud over, hvad selskabet blev kompenseret for ved stiftelsen i 1995.
Det er jo det med tjenestemændene, vi ordner her, og så står der godt nok, at man skal sælge aktierne.
Men der er åbnet mulighed for, at man kan lave denne her salgsmodning og sælge det, hvis ellers der er fornuft i det, og fornuften er, at det kommer danske vognmænd og det danske erhvervsliv til gode.
Poul Andersen (S), 1998-12-04:
Det er sjældent, jeg har haft mulighed for at rose fru Margrete Auken.
Jeg tror, det er første gang.
Og det er netop i forbindelse med det essentielle i det her, at vi har ansvaret for samfundsmidlerne, for den bedste og billigste måde det bliver gjort på, men også ansvaret for, at der er en ordentlig og velfungerende kollektiv trafik.
Hvem der så sidder ved rattet og ellers står for driften i det daglige, er underordnet, for vi har samfundsansvaret omkring de ting
Så det er vi meget enige med SF i.
Margrete Auken (SF), 1998-12-04:
Der er en sætning, jeg måske gentager lidt for tit, men som jeg igen får lyst til efter de to sidste indlæg at køre frem med, nemlig at man altså tænker bedre med sit hoved end med sine fordomme.
Og når jeg f.eks. hører hr. Ikast beskrive, hvordan venstrefløjen nødvendigvis må være, er det altså lige så forudsigeligt, som det i og for sig er at høre hr. Kolstrup.
Jeg vil godt sige, at SF ikke nødvendigvis er imod privatiseringer, eller at tingene bliver gjort på en anden måde.
Vi er faktisk meget store tilhængere af, at det bliver gjort på den mest effektive måde, for de færrest mulige penge, og det synes vi er fint, hvis det kan lade sig gøre sådan.
Der er noget, vi ikke helt kan få opklaret endnu på baggrund af det her.
F.eks. er det at sælge en forretning på et tidspunkt, hvor den har det skidt, normalt ikke god business, medmindre man siger, at man altså virkelig skal se at komme ud af det hurtigst muligt, bare fordi det her går slemt.
Men det er det, vi ikke rigtigt kan gennemskue i denne her sammenhæng, om det er sådan.
Og det er det, jeg bare beder om, at vi kan få bedre oplyst.
Det kan da godt være, at det kan blive, som hr. Ikast foreslår, at de små selskaber kan gå sammen og så drive det på en anden måde.
Jeg synes, det lyder interessant.
Er der mulighed for det?
Er der mulighed for det i denne her lov, eller ligger den bare sådan bom helt fast, fordi det er foregået med den hast, det er foregået med, og stort set i Finansministeriet i stedet for i det ministerium, der i hvert fald burde have forstand på trafikpolitik?
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-04:
Det er blot lige for at få præciseret, hvad der rent faktisk er sket i Danmark i 1990'erne.
Fru Margrete Auken taler om, at der bliver købt og solgt.
Jeg vil bare have fru Margrete Aukens bekræftelse på, at der har været én eneste klar samfundstendens i 1990'erne, og det er, at det offentlige har solgt ud og solgt ud, og at vi har haft en ren og klar privatisering, liberalisering.
Jeg kan også høre dernede, at man er meget enige i det, og man er meget fornøjede fra det borgerlige Danmarks side.
Smilene kommer på læberne.
Kaj Ikast (KF), 1998-12-04:
For at det her ikke skal gå ind som en stor sandfærdigheds tærskel, vil jeg gerne gøre fru Margrete Auken opmærksom på, at der har været to temaer fra Danmarks Bilruter.
Det ene er, at de synes, at udlændinge ikke skulle opkøbe det, fordi det så ville være et nyt monopol, der kom ind.
Det andet er: Efter man har set ministerens forslag, så anerkender man ministerens forslag, og så siger man: Jamen så vil vi slå os sammen et antal danske vognmænd og købe det og stykke det ud i regionale selskaber.
Det synes jeg egentlig ikke lyder så tosset.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-12-04:
Jeg skal kort meddele, at CD er for forslaget for i øvrigt at få rettet de her ting ind.
Alle vil vide, at for CD er det ikke et ideologisk spørgsmål, men mere et spørgsmål om, at vi i denne sag mener, det er praktisk at fortsætte den linje, man har haft, når det gælder om at få lagt disse opgaver ud til private.
Den sammenblanding, der nu er, har jo givet anledning
til en masse overvejelser om, hvorvidt nogle underbyder eller konkurrerer på forkerte vilkår osv. Vi tror, det vil være rart at få afklaret den sag også, så forslaget kan vente CD's fulde støtte.
Margrete Auken (SF), 1998-12-04:
Altså, forslaget har én forklaring, som går ud på, at de overenskomster, man har, er så fordelagtige for chaufførerne og hvem det nu måtte være, tjenestemænd og hvad ved jeg, at det ikke er til at drive busvirksomhed på de vilkår.
Og den henvendelse, vi har fået fra Landsforeningen Danmarks Bilruter, går jo altså i en lidt anden retning.
De siger, at det går skidt, fordi det simpelt hen har været dårligt ledet, og fordi de har haft en for ekspansiv strategi. Jeg ville egentlig være glad, hvis vi kunne få en lidt bedre opklaring af, hvad grunden er, bl.a. når man skal diskutere det emne, som før blev forhandlet sådan vel ideologisk mellem hr. Heiselberg og hr. Kolstrup på en måde, som jeg ikke fandt sådan frygtelig opklarende, men jo nok kampberedt. Jeg ville egentlig spørge ministeren, om hun ikke kunne kommentere de indvendinger, der er kommet bl.a. fra Landsforeningen Danmarks Bilruter.
Det ville være noget af det, som ville høre med til vurderingen fra vores side, af, hvorvidt vi skal synes, det er en god idé.
Så får vi altså den dér ikke så meget internationalisering som monopolisering, som kan blive en farlig sag i det spørgsmål, og det går ud over, skriver de private busselskaber, konkurrencen og forsyningssikkerheden.
Det vil vi også gerne have svar på.
Vi synes faktisk, det ligger lidt uafklaret hen, og vil derfor ikke uden videre sige hverken ja eller nej til det her forslag.
Vi vil godt have lidt mere opklaring og ser i øvrigt frem til at se høringssvarene.
Jeg er godt klar over, at det hele skal gå meget stærkt.
Men engang imellem er det altså lidt uhyggeligt, at den dér finansminister koster rundt med os i alle mulige sammenhænge. Vi skal sælge, og vi skal købe, og vi skal nedlægge, og vi skal oprette, fordi ham dér hr. Richelieu sidder dér og har hele magten.
Svend Heiselberg (V), 1998-12-04:
Jeg tror, der er noget, hr. Kolstrup fuldstændig har misforstået.
Hvis Danmarks Bilruter skulle have udtalt sig sådan, som de bliver citeret for, så har de også misforstået noget.
For det, der vil være den værste konkurrence for dem, er, hvis man kan blive ved med med statsmidler at drive busvirksomhed her i Danmark, sådan som f.eks. Combus har gjort.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-04:
Jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål én gang til: Landsforeningen Danmarks Bilruter har vurderet, at det her ikke medfører fri konkurrence, men monopolisering, fordi forudsætningerne for en fri konkurrence i denne branche ikke er til stede.
Hvis Danmarks Bilruter har ret i deres analyse, hvad vil Venstre så gøre, når nu Venstre ønsker fri konkurrence, for at sikre den fri konkurrence? Hvordan kan man sikre det, så det ikke bare bliver et par monopoler, der snupper hele kagen?
Hvordan kan man sikre det, hr. Heiselberg?
Svend Heiselberg (V), 1998-12-04:
Det skal vi også.
Men det ansvar, vi skal påtage os, er at drage omsorg for, at der bliver en trafikbetjening ude i de forskellige områder af landet.
Men vi har ikke den opfattelse, som venstrefløjen har,
at vi med statsmidler skal drive busselskab her i Danmark.
Det skal den frie konkurrence nok selv klare, uden at vi her fra Folketingets side skal være med til at bestemme, hvordan busselskaberne skal køre.
Så derfor er det, som jeg har sagt, en guds lykke, at man har truffet den her beslutning, og jeg håber, at den vil være omsiggribende på en lang, lang række andre områder.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-04:
Hr. Svend Heiselberg talte om den fri konkurrence.
Jeg vil gerne høre, hvad der er hr. Svend Heiselbergs perspektiv på det her forslag.
Landsforeningen Danmarks Bilruter har påpeget, at det her forslag yderligere vil fremme internationaliseringen, og hvis det er korrekt, vil det yderligere fremme monopoliseringen.
Busdrift giver i dag så få penge, der er så lidt profit i det
, at det kun er meget store internationale foretagender, der vil vinde.
Det er ikke Enhedslistens vurdering alene.
Det er Landsforeningen Danmarks Bilruters vurdering.
Hvad er hr. Heiselbergs perspektiv?
Er det, at vi skal have en monopolisering inden for bilrutesystemet, og at vi skal slå de små bilruteejere ihjel?
Eller hvad skal der ske i forbindelse med frasalget af disse aktier?
I øvrigt skal jeg minde hr. Heiselberg om, at hr. Heiselberg tidligere under forhandlingerne i 1995 påpegede, at DSB Busser A/S burde påtage sig et geografisk og samfundsmæssigt ansvar.
Svend Heiselberg (V), 1998-12-04:
Vedrørende salg af aktierne i DSB Busser kan vi i Venstre sige, at vi er tilfredse med, at der tilsyneladende bliver indgået en tilfredsstillende aftale med tjenestemændene ved salget af Combus som aktieselskab.
Staten må jo nok indstille sig på, at den mister penge
ved salget; men når det er sagt, vil jeg tilføje, at det er prisen, som vi må betale for at komme ud af en fejlslagen indstilling: at det offentlige nødvendigvis kan drive virksomhed. Vi skal som politikere sørge for, at alle egne af landet får den nødvendige trafikbetjening, og det kan altså godt ske, uden at det offentlige står som ejer af et busselskab.
Venstre kan støtte lovforslaget og kan anbefale, at vi drager lære af, at det ikke er en guds lykke at drive virksomhed, hvis man ikke kan få hånden langt ned i statskassen, men må klare sig i den fri konkurrence.
Poul Andersen (S), 1998-12-04:
Socialdemokratiet er positivt over for det fremsatte forslag, som er ændret i forhold til det, vi var enige om med forligspartierne bag den rammeaftale, der er på DSB-området nu, hvor vi fra salg af 25 pct. af aktierne nu lægger op til, at det hele kan afvikles som selskab på én gang.
Det mener vi egentlig er en styrke også i forhold til det, at der nu er lavet en aftale med Dansk Jernbaneforbund, sådan at vi får løst problemet omkring tjenestemænd, og at vi får almindelige overenskomster og derved også bringer selskabet i stand til at kunne konkurrere på lige vilkår med øvrige selskaber.
Så Socialdemokratiet er positivt over for forslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-04:
I Kristeligt Folkeparti opfatter vi dette lovforslag som et konsekvenslovforslag af L 46.
Dengang var vi for den finansieringsreform, som ministeren lagde op til på området, og så er vi naturligvis også for den konsekvens, det får med hensyn til støttede private andelsboliger, og derfor er vi for lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Det, der bekymrer os mest med det her lovforslag, er selvfølgelig forbindelsen til L 46, som vi behandlede forleden, og hvoraf det jo klart fremgik, at det var Enhedslisten imod.
Vi vil ikke udelukke, at der heri kan være nogle enkelte forbedringer, bl.a. at når vi nu får et hurtigere afdrag af gælden og dermed efterfølgende en sænkning af beboerbetalingen, kan det pege i en positiv retning.
Men den endelige stillingtagen til det her lovforslag vil vi vente med til udvalgsbehandlingen.
Dorit Myltoft (RV), 1998-12-04:
Det Radikale Venstre ser med tilfredshed, at dette lovforslag er blevet fremsat, således at det kan behandles parallelt med L 46 om finansiering af byggeri af almene boliger og parallelt med økonomiministerens forslag om afskaffelse af realrentefritagelsen for indeksobligationer.
Det Radikale Venstre tilsiger forslaget en hurtig udvalgsbehandling.
Kaj Ikast (KF), 1998-12-04:
Jeg synes det er godt.
Jeg synes, der er perspektiver i det her.
Vi får stoppet alle de mange rygter, der har været, om at der har været statspenge i konkurrencen, som har været med til at udkonkurrere små vognmænd rundt omkring i landet.
Og jeg er glad for ministerens holdning her: at vi ikke tager 25 pct., men sælger alle 100 pct. på én gang.
Vi står bag det her forlig og vil være med til at gennemføre det på en sober og pæn måde.
Og det er noget helt andet end det, hr. Kolstrup omtalte før.