runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-06:
Hvis jeg så tror på, at det er rigtigt, at man skulle have 111 mio. kr., er det, jeg ikke i samme åndedrag kan forstå, hvorfor man kun må bruge 22 mio. kr. af dem, hvorfor resten skal bruges til skattenedsættelser.
Det er jo det, der er helt ulogisk, og jeg har aldrig hørt en eneste rosende bemærkning fra nogen som helst i Nordjylland, heller ikke fra Øster Vrå, hvor hr. Nødgaard tidligere har været, om, at det skulle være så fantastisk godt.
Man hiver jo penge ud af den offentlige sektor.
Først giver man nogle penge, idet man siger til dem: I har et lavere serviceniveau, og nu skal vi have et rimeligt serviceniveau, også i Ny Frederikshavns Kommune.
Men så hiver man pengene ud af systemet igen.
Og så er det jo sådan med de der skattelettelser, at det jo er fedt nok for de rigeste og det er de fattige, der kommer til at betale dem.
Det er jo sådan, det er skruet sammen, og derfor har det socialt set også et skævt sigte.
Derfor er der ikke nogen, der roser den udligning, og hr. Nødgaard får ingen roser af mig i den anledning.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Nu kan jeg næsten ikke stå fast heroppe.
Jeg er nødt til at holde fast her, for jeg opfatter nærmest spørgsmålet som et udtryk for, at hr. Laustsen synes, at det er helt forfærdeligt at få de 111 mio. kr. Jeg kan ikke huske, om det var 111 mio. kr.
Det siger vi så det er.
Nu består Frederikshavn, det behøver jeg ikke at stå og belære hr. Laustsen om, både af Sæby, Frederikshavn og Skagen Kommuner, hvis ikke jeg husker helt forkert.
De tre udgør nu Ny Frederikshavn Kommune, og tallene for de tre kommuner gælder naturligvis nu for en samlet kommune, og der er man naturligvis gået ind i, hvad vi har lagt ind af parametre i udligningsreformen, og så boner det ud med det beløb.
Det synes jeg ikke er centralt i dag.
I dag er det centralt overordnet at udtale sig om den her reform, om man synes, det er en god reform for Danmark og for det kommunale Danmark specielt.
Jeg må så sige, at efter at vi har lavet udligningsreformen, har jeg været overrasket over, hvor mange positive tilkendegivelser der faktisk har været i min e-mail-boks af, at det er et rigtig godt stykke arbejde, vi har lavet.
Og stadig væk ærgrer det mig, at Socialdemokratiet meldte pas.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-06:
Det er nu tvivlsomt, om hr. Nødgaard har læst alle papirerne.
Endnu værre er det måske, hvis ikke han har forstået det hele.
Hvis man har været ude i en hård kamp og haft en hård diskussion og debat og argumenterne er føget om ørerne, så vil der altid være nogle centrale elementer, man har lettere ved at huske end nogle andre.
Derfor vil jeg godt, da jeg repræsenterer Frederikshavn, spørge: Hvorfor var det lige, at vi skulle have 111 mio. kr.?
Hvorfor skulle vi have 111 mio. kr.?
Hvordan kom man frem til det?
Hvad var det, der gjorde, at vi skulle have mere end nogle andre?
For hvad er kriterierne?
Hvad er det, der er underskud af deroppe, som gør, at man er berettiget til at få 111 mio. kr., bare for at nævne sådan nogle væsentlige ting?
Det må være, fordi man har fundet ud af, at de har behov for dem, ikke?
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Nu skal vi passe på ikke at komme ind i for store overdrivelser.
Vi har skruet den udligningsreform sammen og flyttet masser af penge, der hidtil har været givet til vanskeligt stillede kommuner, og sagt, at nu skal vi væk fra de særtilskud, for de skal lægges ind i den nye udligningsreform.
Det er de kommet på nær 180 mio. kr., og de 180 mio. kr. er altså nogle penge, der kan gives til nogle kommuner.
Det er indenrigsministeren og hans udmærkede stab af folk, der finder ud af, hvordan de penge skal fordeles, i kraft af at der er nogle enkelte kommuner i den udligningsreform, vi har skruet sammen – det vidste vi – der ikke blev tilstrækkelig tilgodeset.
Det gælder bl.a. Lolland, hvilket har været fremme tidligere i debatten i dag.
Vi er faktisk temmelig glade for, at vi har fået det minimeret til de vanskeligst stillede kommuner, så det kun er de 180 mio. kr.
Endda er det lavet så sindrigt og klogt, at de kommuner, der er omfattet af det her, kan få tilsagn over et antal år ud i fremtiden.
Det er ikke bare sådan, at det skal gå fra år til år.
Jeg tror, at der bliver lavet nogle gode, konstruktive forhandlinger mellem de få kommuner, det drejer sig om, og Indenrigsministeriet, så det bliver sat på plads på en hensigtsmæssig måde.
Så vær helt rolig.
Alt er gennemtænkt i forbindelse med den her reform.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Når hr. Nødgaard siger, at det drejer sig om, hvorvidt man har læst papirerne, så kan jeg trøste hr. Nødgaard med, at det har jeg rent faktisk.
Det lød nærmest, som om man kunne være i tvivl om det.
Men det, som hr. Nødgaard nævner her, er jo noget helt andet.
Udgiftsudligningen er jo den, der konkret sikrer, at de kommuner, som har det vanskeligst, også bliver tilgodeset.
Vi kan ikke få oplyst, hvor stort beløbet er.
Det forstår jeg ikke.
Men det er ikke ret stort, det ved jeg.
Det er endda meget lille, og det er jo det, der er problemet, nemlig at det er meget lille, og det har hr. Nødgaard taget ansvaret for, så de kommuner, der har det vanskeligst, ikke får løst deres problemer.
Det er jo det, mange beklager sig over i den her situation.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Jeg sagde jo i min ordførertale – men det er ikke sikkert, at hr. Vernersen var i salen på det tidspunkt – at vi bl.a. forhøjer udligningen fra 45 pct. til 58 pct., og jeg kan da også godt røbe, det kan man jo se, hvis man læser det, at den kan stige yderligere i løbet af de kommende år, så der bliver en endnu højere udligning.
Det er i sig selv et fantastisk godt bevis på, hvor ansvarlige vi har været, da vi lavede den her reform og i bred enighed blev enige om de forhøjelser.
Det giver de mange penge, som er omtalt i min ordførertale, og som omflyttes fra, nu bruger jeg udtrykket velstillede kommuner til mindre velstillede kommuner, og det synes jeg også hr. Vernersen og det område, han bor i her i landet, skulle være stolte over og glade for, for der er sikkert også nogle kommuner ovre i hr. Vernersens område, der jubler over den udligningsreform, der er lavet her.
Jeg er i hvert fald meget glad for at have været med til at skrue den sammen.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Det er formanden for Folketingets Kommunaludvalg, hr. Poul Nødgaard, der er ordfører for Dansk Folkeparti, og derfor er det jo, når ordføreren er en så højt estimeret person, også helt naturligt at få et svar på, hvad det så egentlig er, udgiftsudligningen omfatter.
Det er egentlig ret afgørende, for det er jo det, der afklarer, hvor meget man tilgodeser de socialt svageste kommuner, dem, som har mange udgifter.
Man kan jo se af de tal, der nu er stillet op – det er jo tallenes tale, som der står mennesker bag – at det er præcis de kommuner, der bliver ramt af den her reform.
Tallenes tale er i øvrigt ikke noget, der kommer af sig selv.
Det er jo mennesker, der står bag ved dem.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Men den her debat, med den måde som spørgsmålet nu stilles til mig på af fru Line Barfod, er nøjagtig den samme som forleden dag, da vi talte om 2006-skatten: Bliver der nu tale om, at folk kommer til skade ved trafikulykker, og så bliver de ikke behandlet og kan ikke blive plejet derhjemme efter ulykken og hist op og kom herned?
Det der er, synes jeg, vildt overdrevet.
Alle borgere i Danmark, der har behov for pleje og hjælp og omsorg, vil fortsat få det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Der er ingen, der skal komme og påstå, at Hørsholm og Gentofte og Frederiksberg og andre kommuner ikke har været inde i drøftelserne.
Der har jo været sammenligningstal, hvor man har set på, hvordan effekten vil være for de kommuner og for andre kommuner.
Så er det sådan, at udgiftsniveauet er en standardopgørelse af det udgiftsbehov, som kommunen har i forhold til antal borgere.
Det vil sige, at hvis man i en velhavende kommune yder en øget service, er det i høj grad op til kommunen selv.
En af de kommuner, der bliver ramt allerhårdest af, at man har et beregnet udgiftsgrundlag og man derefter har et faktisk udgiftsgrundlag, er Ballerup Kommune.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Det her er jo problematisk, og vi risikerer nemt at blive lidt tekniske i det, og det gælder både spørger og svarer.
Men som jeg ser problemet med en række af de kommuner, vi diskuterer her, skyldes det, at de i de foregående år uberettiget har fået meget store dele af bloktilskuddene, fordi man under ét har givet kommunerne store beløb for at kompensere for de stigende udgifter, eksempelvis overførselsindkomster, og derefter har man fordelt det efter skattegrundlag.
Det vil sige, at de kommuner, som har de højeste indkomster, har fået flest penge, selv om det ofte er de samme kommuner, der har de mindste udgifter.
Det er der, kæden springer af, når man siger, at en række af de rigeste kommuner kommer til at bidrage.
De kommer reelt kun til i beskeden udstrækning at aflevere nogle og kun nogle af de midler, som de i de foregående år har modtaget uberettiget.
Kan hr. Christian Wedell-Neergaard ikke bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Det kan jeg ikke, men jeg kan sige, at det har været et afgørende element i forhandlingen, at der forelå en undersøgelse af, hvordan de sociale udgifter har udviklet sig kommune for kommune igennem de senere år.
Derfor var det også nødvendigt at strikke et udligningssystem sammen, som tog fra de kommuner, som havde en relativt mindre udvikling i de sociale omkostninger, og gav til de kommuner, der havde en relativt tungere udvikling.
Det gør dette udligningssystem.
Det er sådan, at bloktilskuddet fremover bliver beregnet efter indbyggertal og ikke efter skattegrundlag.
Jeg kan altså ikke sige, at der for disse kommuner er tale om, at de har fået en meget stor gevinst igennem de senere år.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Hvis vi nu skulle prøve at gøre det lidt mere konkret: Nogle af de sociale udgifter, vi taler om, er jo udgifter til borgere, der skal døgnanbringes eller skal have døgnhjælp – folk, der er handicappede eller af andre grunde er nødt til have meget stor hjælp fra samfundet.
Jeg vil bare høre, om hr. Christian Wedell-Neergaard kan bekræfte, at man ikke har sikret, at pengene kommer ud til de kommuner, hvor udgifterne er størst.
Der er i forbindelse med kommunalreformen flyttet ganske mange opgaver ud fra amterne til kommunerne, der er lavet meget om på, hvordan finansieringen af udgifterne er for de her borgere, men man har ikke sikret, at økonomien følger med opgaven hele vejen ud, så de kommuner, der har store udgifter på det her område, også kan være sikre på at få den nødvendige udgiftsdækning.
Her er det mere generaliserede betragtninger, man har lagt ind.
Jeg er med på, at man har lavet øget social vægtning
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Nu kan jeg med glæde sige, at Det Radikale Venstre ligesom Socialdemokratiet var med til den geografiske del af kommunalreformen, og det indebar jo, at vi fik større enheder.
De tal, vi har fået fremlagt, dokumenterer også, at der i kraft af de større enheder er foregået en udligning i områder, og det synes jeg da også vi må glæde os over.
Vi har nu fået nogle kommuner, som er så robuste, at vi må kunne forvente, at de kan løse de fremtidige opgaver, som bliver store og spændende.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nu vil jeg sige, at stavnsbåndet jo er ophævet, og vi har jo fri bosætning, så de, der ønsker at flytte til Lolland, vil have ret til det, og den her regering har bestemt ikke tænkt sig at gribe ind over for det eller lave særregler eller indføre bompenge, eller hvad man nu kunne forestille sig.
Det vil jeg indrømme blankt at vi ikke har talt om som en mulighed, og det ville i hvert fald være interessant, hvis det kom som et forslag fra Lolland, at man eventuelt skulle overveje det.
Det har vi ikke gjort.
Hvis man havde forventet det, så er det et svigt, det er en forglemmelse, det vil jeg gerne indrømme.
Jeg synes faktisk, at vi har fundet en løsning, som er god, nemlig at vi har fået det skåret ned til, at det virkelig er særlig vanskeligt stillede områder, der bliver en pulje for.
Det er ikke et spørgsmål om sådan en ansøgningsprocedure, hvorefter halvdelen af Danmarks kommuner så skal søge og ikke ved, om de får.
Her bliver der en aftale, der er længerevarende, går over flere år, sådan at man på Lolland, som er særlig vanskeligt stillet, det vedgår jeg klart, også ved, hvad man har næste år, i stedet for at man skal være afhængig af, om man får ja eller nej og skal stå med hatten i hånden.
Med hensyn til lige præcis Lolland – vi har endda nævnt det i papirerne jævnligt og brugt det som eksempel – vil det ikke være muligt at tilføre det, man gerne skulle have, med en udligningsordning.
Derfor gør vi det med en særordning, og det er nogle ganske få steder i Danmark, at det bliver nødvendigt.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-06:
Så bare det, at vi får kommunalreformen, er i sig selv et godt skridt på vejen i en udligningsreform.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Jamen det kan jeg kun bekræfte.
Og jeg kan så også belægge mine ord med, at jeg bl.a. på Kommunernes Landsforenings delegeretmøde og ved andre lejligheder har mødt borgmestre fra det, som tidligere hed Det Skæve Danmark, som med stor kraft har trykket min hånd og sagt, at de var meget tilfredse.
Det kan man jo blive lidt i tvivl om hvad årsagen er til – om det nu er, fordi de vil demonstrere en eller anden magtanvendelse, fordi de er utilfredse.
Men det var varme håndtryk, der i sig selv signalerede, at de var glade for det, og de bekræftede så mundtligt, at det var en rigtig god aftale, vi havde indgået, fordi den netop også på længere sigt egentlig sikrer det kommunale selvstyre, idet alle kommuner får en større mulighed for at løse de opgaver, lovgivningen pålægger dem.
For hvis der er kommuner, der af økonomiske årsager ikke kan gøre det, er der stor risiko for, at Folketinget griber ind og laver detailregulering over for kommunerne, og det kommer så til at gælde alle kommuner.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-06:
Jeg vil gerne starte med at rose den radikale ordfører for at gå ind i den her meget vigtige sag og for at tage ansvar for den.
Og derfor har man forhåbentlig også fået en god, passende indflydelse på den.
Jeg vil godt sådan lige gribe fat i, at ved nogle af de tidligere ændringer af udligningsreformen, der blev gennemført for få år tilbage, blev begrebet, at resultatet var en omvendt Robin Hood, f.eks. når man fjernede vejkriterier og den slags fra områder, der havde lidt vanskeligt ved at få det til at hænge sammen, ofte brugt, men at det nu så også er nogle andre kriterier, der bliver lagt vægt på.
Så jeg vil gerne, i forbindelse med at jeg også roser den radikale ordfører, have en bekræftelse på, at vi kan sige, at nu er det en rigtig Robin Hood, vi har fået gennemført med den her udligningsreform.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Der er ingen grund til, at hr. Arne Toft lægger mig ord i munden.
Jeg kan naturligvis ikke stå her og sige, at skatteloftet vil blive ophævet ved forhandlingerne i 2007.
Det står fuldstændig tindrende klart.
Denne regering har markedsført sig selv på netop skattestoppet, så det vil da være helt umuligt.
Men vi fastlægger jo skatten skatteart for skatteart med et præcist loft ud i anden decimal.
Og der vil det være sådan i 2007, at når man har lavet den aftale, vil det være muligt at veksle mellem skattearter, at flytte fra indkomstskat til grundskyld, at justere på skatten mellem de forskellige kommuner.
Det er et udmærket system, som kommunerne har været fuldt ud tilfredse med, og som giver kommunalbestyrelserne en mulighed for at prioritere og netop få en sammenhæng mellem på den ene side opgaverne og på den anden side den skat, man vil opkræve.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Nu synes jeg jo ikke, at det er skruet rigtigt sammen, så derfor har jeg svært ved at være lykkelig.
Især fordi det betyder, at man nogle steder er nødt til at skære ned.
Og der vil jeg da bare gerne høre hr. Poul Nødgaard, om vi kan forvente, at Dansk Folkepartis medlemmer ude i kommunerne så også vil være med til at skære ned.
Vi har jo for nylig i Enhedslisten igen lavet vores årlige undersøgelse af, hvordan Dansk Folkeparti stemmer ude i kommunerne, og vi kan se, at i hver femte kommune har Dansk Folkeparti skåret på ældreomsorgen.
Så det vil sige, at når nu man skal sidde og lægge de nye budgetter ude i kommunerne, bl.a. på baggrund af udligningsreformen, kan vælgerne så se frem til, at Dansk Folkeparti igen vil lægge stemmer til nedskæringer, ligesom man altså her lægger stemmer til udligningsreformen?
Arne Toft (S), 2006-04-06:
Jeg forstod, at grunden til, at kommunerne ikke bare kunne bruge pengene til at hæve deres serviceniveau, som det reelt var meningen at de rige kommuner og de mindre rige eller de fattige kommuner skulle kunne, samt at sygehusene skulle kunne nærme sig hinanden, er, at vi har et skattestop.
Men det, jeg nu forstår på hr. Christian Wedell-Neergaard, er, at når der forhandles mellem regeringen og KL, kan det godt være, at man ser bort fra skatteloftet.
Hvis ikke man gør det og der ikke er nogen kommuner, der vil sætte skatten ned, bliver der ikke plads til nogen kommuner, der kan løfte skatten, hvis ikke man bryder skatteloftet.
Jeg må forstå det således, at det godt kan brydes, hvis regeringen og KL kan blive enige om det, og det mener hr. Christian Wedell-Neergaard så, at man måske godt kunne.
Derfor er det også vigtigt at få slået klart fast: Når nu vi kommer til 2007 og man skal lægge budget for 2008, har de kommuner, som har fået pengene ud, så lov til at bruge de penge, de har fået, hvis de hæver skatten?
Kan de gøre det?
Eller er der andre kommuner, som først skal sætte deres skatteprocent ned?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
I 2007 lejrer der sig 0,2 skatteprocentpoint, altså en mindre bid af det, der overføres, i de kommunale budgetter.
Og derudover reguleres skatten med henholdsvis skattestigninger og skattenedsættelser, alt efter hvor man er i landet.
Men pengene er jo flyttet.
Det vil sige, at når vi kommer til 2008, vil pengene blive flyttet som følge af udligningsreformen, og dermed er der skabt en øget mulighed for prioritering i de kommuner, der modtager, frem for de kommuner, som afgiver.
Thomas Krog (SF), 2006-04-06:
I regnestykket, ordføreren selv lavede i sin tale, bliver der ført nogle penge hen, hvor der er nogle sociale opgaver, der skal løses.
Men de penge, der bliver flyttet, tager vi hovedparten af og lægger nogle andre steder hen.
Altså, i min regnebog er der noget, der mangler.
Der mangler simpelt hen nogle penge til at få løst nogle sociale opgaver for, som den konservative ordfører selv siger er der.
Og den rigtige skatteprocent i mit hoved er, at man siger: Har vi nogle opgaver, som vi faktisk er fælles om at mene skal løses, jamen så bør skatteprocenten indrettes efter, at det er muligt for kommunen at løse de opgaver.
Med resultatet af det regnestykke, som ligger her, er altså ikke rigtigt, der er den mulighed ikke til stede.
Der er simpelt hen nogle opgaver, som så ikke bliver løst ude i kommunerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Nu er det jo sådan, at jeg ved, at man ikke skal udstede garantier fra Folketingets talerstol, for det kan jo virke meget bindende.
Jeg vil bare sige, at hensigten er, at når man kommer rundt om det skarpe hjørne i 2007 og får skabt de nye kommuner – nu også med de rigtige skatteprocenter – vil man skabe mulighed for, at man frit kan prioritere, naturligvis inden for en fælles aftale om kommunernes økonomi og skatteprocenter, så man sikrer skatteloftet.
Så det er sådan, at det her og de konkrete skattelofter pr. skatteart med denne undtagelse for dækningsafgiften gælder i 2007, og kun i 2007.
Thomas Krog (SF), 2006-04-06:
Jeg blev lidt ked af at høre det sidste svar: at nu skulle det kunne løses inden for de rammer, der er.
Som jeg hørte den konservative ordførers ordførertale, så lød det som noget i retningen af, at pengene er flyttet derhen, hvor de sociale opgaver er størst, sådan at de har bedre mulighed for at løfte de serviceydelser, der er.
Det lød egentlig som bedre musik i mine ører.
På den baggrund kan jeg godt undre mig.
Man tager nogle penge og flytter dem hen, hvor de sociale opgaver er størst, og siger, at det er for at løfte løsningen af de sociale problemer, men så tager man så nogle steder fire femtedele af pengene og lægger dem ud til skattelettelser i stedet for.
Man kan sige, at de sociale opgaver er der stadig væk, det er bare pengene, der ikke er der.
Det kan undre.
Så hørte jeg den konservative ordfører sådan undskylde det lidt med, at det her med skatten kun ligger fast i 2007.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Jeg synes, det var en meget lang snak, der kom fra ordføreren.
Det, jeg sådan set spurgte om, var, om det ikke er rigtigt, at nogle kommuner har fået mange opgaver lagt ud, som de skal løse, men at de ikke tilsvarende har fået den økonomi, der skal til, fordi den er fordelt efter nogle generelle kriterier.
Man har derfor ikke sikret sig, at de kommuner, der nu skal betale et meget, meget større beløb pr. borger, der har brug for meget hjælp, også har økonomien til det.
Derfor vil
vi stadig, også fordi det nu er så store beløb, kommunen selv skal betale, have en del kommuner, der sidder i den situation, hvor de skal overveje, om de skal bruge 1 mio. kr. på en borger, der virkelig har brug for hjælp, om de skal skære ned på plejehjemsområdet eller på børnehaveområdet eller på andre områder, når de skal prøve at få økonomien til at hænge sammen.
Selv om nogle kommuner er blevet større, er der jo altså stadig væk rigtig mange kommuner på f.eks. 20.000-30.000 indbyggere, hvor det er en stor del af budgettet, vi taler om her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Jeg er glad for, at fru Line Barfod dog anerkender, at de sociale vægte er flyttet fra 20 til 30 og vil blive flyttet fra 30 til 32 over de næste år.
Kommunalreformen havde jo til formål at lave store robuste kommuner, og når man overhovedet tør flytte de her opgaver, er det jo, fordi vi har fået mere robuste kommuner.
Problemet med f.eks. døgnanbringelser er jo, at man kan have en enkelt klient, hvor det at passe vedkommende døgnet rundt kommer op på et meget højt niveau.
Og så er det sådan, at udligningsreformen jo flytter pengene hen, hvor opgaverne er størst.
Der skal laves en aftale, ligesom man plejer, i sommeren 2007, hvor man aftaler rammerne for den kommunale økonomi.
Prøv at tænke på, hvis der ikke var lagt skattelofter ind, så de, der skulle sætte skatten ned, ikke satte den nok ned, og de, der satte skatten op, satte den fuldt op, ja, så ville økonomien i den kommunale sektor eksplodere, og det er der ingen, der har interesse i i den nuværende situation.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Nu har fru Line Barfod jo aldrig været ovre på mit kontor, men hun kan jo komme derover og se, hvilke bunker udligningspapirer der ligger.
Det er stabler oven på hinanden.
Så der har været lavet masser af modeller, inden man besluttede sig for den endelige model, og det synes jeg da er demokratisk.
Det er jo klart, at på et tidspunkt begynder man at komme nærmere centrum af, hvilken model der skal være gældende fremover.
Det blev så den, der præsenteres for Folketinget i dag.
Enhedslisten kunne formentlig også have været med i en udligningsreform, hvis de havde valgt det.
Men det er så let at sidde ude på sidelinjen og bare kritisere; som om vi bare sådan har siddet og spillet en form for spil om, hvilken udligningsreform der skulle laves.
Det drejer sig, vil jeg gerne sige, hvis ikke andre har sagt det her fra talerstolen, om ugers og måneders intenst arbejde for at få det her skruet rigtigt sammen.
Selvfølgelig har vi i høj grad, men ikke udelukkende,
lavet vores arbejde på grundlag af Finansieringsudvalgets udmærkede rapporter.
Men vi har så valgt de modeller, som vi syntes var rigtige, og hvor der skulle ske nogle revisioner.
Så vær lykkelig, vil jeg sige til fru Line Barfod.