Anne Baastrup (SF), 2004-04-21:
I SF mener vi, at det er helt afgørende for en ordentlig skolegang, at man rent faktisk kan snakke dansk.
Når jeg bevæger mig rundt i de danske fængsler, oplever jeg ikke sjældent, at de indsatte, selv om de tydeligvis er danske med danske aner bag sig i mange generationer, har et mangelfuldt dansk.
Hver sætning er hovedsætninger og med en meget ensartet brug af ord.
Kort sagt har de problemer med at tale dansk, samtidig med at de formentlig også har problemer med at læse og skrive dansk.
Da vi for nogle år siden diskuterede de manglende færdigheder i dansk hos de danske skoleelever, var Bornholm en mærkbar undtagelse.
På øen havde man i flere år lavet en screening af børn i 3-års-alderen og der fanget en række fysiske problemer tidligt samt fanget, at en sprogscreening af børnene gav anledning til at tale med forældrene om vigtigheden af at tale med deres børn, læse højt og give nogle relevante pædagogiske tilbud.
Denne her indledning fører mig frem til følgende konklusion: Regeringens politik hænger ikke sammen.
Med de her to lovforslag hiver man en enkelt gruppe ud: de etniske mindretals børn.
De skal screenes, de skal marginaliseres, de skal hænges ud, uden at man har overvejet, hvad ændringerne i daginstitutionerne, som nu er blevet vedtaget, kommer til at betyde, hvor der skal indføres læreplaner eller læseplaner, som socialministeren undertiden siger, uden at overveje, at andre børn måske også kunne have glæde af, at det blev konstateret, at deres sproglige udvikling var alderssvarende. Dertil kommer, at lovforslaget er præget af en utrolig mangel på erkendelse af, at der skal være en sammenhæng til den sociale servicelov.
For hvad skal kommunens reaktion være?
Skal kommunen, hvis forældrene ikke lever op til forpligtelsen, konstatere, at der i så fald er tale om en manglende forældreevne, at barnet er truet på sin udvikling, og gå i gang med at overveje foranstaltninger uden samtykke, som det så smukt hedder, når man taler om tvangsfjernelse - eller hvad?
Hvilke overvejelser har man gjort om forældrenes reaktion, når der bliver tale om tvang?
Hvordan ville man selv som forælder opleve, at man skal have screenet sit barn, når det er 3 år, og have at vide, at hvis man ikke straks går i gang med at lære det dansk, så skal barnet i folkeskole?
Er det et tilbud, som overhovedet er relevant for en forælder, der mener, at man har og varetager et ordentligt ansvar for sit barn?
Så er det jo også meget slående, at DRC i deres høringssvar påpeger, at den liste af organisationer og nævn, der har fået lovforslaget til høring, er mangelfuld.
Mange af de organisationer, herunder Nævnet for Etnisk Ligestilling, eksisterer slet ikke.
Det er simpelt hen det niveau, man har tænkt sig at involvere etniske organisationer på, samtidig med at der er en lang række etniske foreninger inden for de forskellige grupper, som eksisterer, og de har ikke fået lovforslaget i høring.
Det viser virkelig, med hvilken alvor man har taget det her lovforslag.
Hvilke overvejelser har man i øvrigt gjort sig, hvis det viser sig, at kommunerne ikke kan håndtere at forvalte definitionen af forældrenes pligt?
Men hvordan giver man kommunerne det værktøj, der gør, at kommunerne kan gå ind og sige: I overholder ikke pligten til at sprogstimulere jeres 3-årige barn?
Hvad vil man gøre ved de forældre, som tydeligvis kan se, at deres barn har svært ved at lære modersmålet og derfor vil have svært ved at håndtere to sprog som 3-årig?
Skal man så alligevel tvinge barnet i gang med at lære dansk, på trods af at man så ved, at det oprindelige sprog ikke bliver udviklet godt nok til, at barnet overhovedet kan få et abstrakt dansk sprog?
Min korte beskrivelse af det her lovforslag er, at det er mangelfuldt, det er dårligt gennemtænkt, det er diskriminerende, og det vil marginalisere en gruppe af mennesker, som i stedet for at blive integreret vælger at vende samfundet ryggen.
Alle forældre vil deres barn det godt.
Hvorfor så ikke i stedet for gå de kommuner igennem, hvor der er gode erfaringer, og give gode forslag til, hvordan kommunerne kan gennemføre nogle tilbud til forældre, som gør, at de som en naturlig ting vil vælge sprogstimulering af deres børn?
Det, man i stedet for vælger, er, at man giver kommunerne en diffus forpligtelse til at tvangsfjerne etniske mindretals børn, fra de er 3 år.
Det er ikke god lovgivning.