runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg takker for den meget store tilslutning til forslaget, som jeg jo selvsagt er glad for.
Jeg skal ikke kommentere ret mange af indlæggene.
Jeg havde lyst til at sige noget om fru Margrete Aukens indlæg, for det er åbenbart lige meget, om vi laver metro eller vi laver motorveje, så er fru Margrete Auken imod alt, ja, imod al trafik af den ene eller den anden slags.
Det er meget, at man har lyst til at være trafikordfører, når man er imod alt med trafik;
det har jeg ikke rigtig kunnet forstå.
Det er jo rigtigt, som fru Margrete Auken siger, at vi laver en motorvej af og til, det er det naturligvis, for trafik er jo ikke et spørgsmål om enten kollektiv trafik eller individuel trafik, det er ikke et enten-eller; jeg gentager mig selv, når jeg siger, at det naturligvis er et både-og.
Bare lige sådan ud fra hukommelsen vil jeg nævne, at vi jo da har bygget nogle metroer, som fru Margrete Auken er opmærksom på, vi har lavet et dobbeltspor til Frederikssund, vi har lavet Ringbanen fra Hellerup til Hvidovre, som vi er i fuld gang med, og så har vi lavet den største finansaftale på kollektiv trafik-området, der nogen sinde er lavet, Banedanmark, DSB osv. Så vil jeg i øvrigt koncentrere mig om ganske kort at sige, at jeg er glad for, at der har været en anerkendelse af, at støjen er en ting, vi tager meget alvorligt, omkring 10 pct. af anlægsbudgettet her går til støjbekæmpelse - det er meget - og vi eksperimenterer jo også i øjeblikket meget med endnu mere støjsvag asfalt.
Så vi er utrolig opmærksomme på det; det bør vi være, og det har vi pligt til, og det fremgår altså også ret tydeligt af lovforslagets miljødel. Jeg siger tak for tilslutningen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Jeg tror, at jeg i mit indlæg faktisk sagde, at vi anerkender, at der er støjforanstaltninger, men jeg sagde bare, at det er et perspektivløst lapperi på noget, der grundlæggende er helt forkert.
Og så kan beboerne jo så ydermere trøste sig med, at om 20 år, når der ikke er mere benzin, så forsvinder støjproblemet fuldstændig fra de otte motorvejsbaner.
Her er jo tale om et motorvejsprojekt, hvor man selvfølgelig kan argumentere for, at der er en ganske betydelig trafik.
Men jeg er enig i det synspunkt, at det er en skrue uden ende, hvis man tror, man kan løse det trafikproblem ved at bygge motorvejene større eller ved at bygge flere motorveje i hovedstadsområdet.
Og det vil man så igen løse ved at bygge flere vejbaner på.
Jeg har for nylig været med Miljøudvalget i Mexico, og der er man nu kommet et skridt længere.
Der er man begyndt at bygge motorvejene i etager oven på hinanden.
Det er også så hyggeligt for dem, der bor langs med dem.
Det kommer vi såmænd nok også til, hvis det fortsætter på den her måde.
Der står jo i øvrigt allerede en motorvej herinde midt i København lige klos op ad bygningerne.
Så det er skruen uden ende og fuldstændig perspektivløst, det er penge ud ad vinduet
Det kan da godt være, at man så kommer lidt plaster på såret med noget støjafskærmning.
Det vil jeg da ikke bestride der kan ligge i projektet.
Men det er jo dybest set kun at reparere på og forsøge på at lappe på noget, som ikke løser nogen problemer.
Jeg synes, man i stedet for skulle kigge på, hvordan man kan løse trafikproblemerne på den strækning ved at få gjort noget ved jernbanen, gjort noget ved den kollektive trafik.
Der er jo mange diskussioner.
Vi har også diskuteret forbindelsen til Ringsted.
Den plads, som man nu bruger til at bygge motorvejsbaner på, var da bedre anvendt til at lægge nogle jernbanespor.
Så kunne vi få mindsket biltrafikken, og vi kunne få fjernet forstoppelsen i togsystemet ind til København, og vi kunne overflytte pengene til noget, der virkelig løser problemerne.
Nu sidder vi i den situation, at de efterfølgende generationer, når de skal studere det, der foregår i vores tid, formentlig vil sidde tilbage med en fuldstændig undren og spørge: Hvordan kunne et Folketing, der godt var klar over, at olien var ved at slippe op,
fuldstændig bevidstløst bare blive ved med at bygge motorveje, med henblik på at de om 10 eller 20 år skulle stå gabende tomme, fordi der ikke var benzin til bilerne?
De vil så spørge sig selv: Hvordan kunne ansvarlige ledere af et land træffe sådanne dispositioner og bruge deres midler på noget, der var så kortsigtet? Men ministeren ligger måske inde med oplysninger om, at der er olie nok 20-30-40 år frem i tiden?
Det kan være, at ministeren har en hemmelig benzinplan i sin skuffe. Vi andre har ikke kendskab til det.
Vi andre har fået den oplysning, at om 10-20 år begynder olien at svinde ind; så er produktionen stoppet, samtidig med at der bliver flere og flere, der vil have mere og mere olie, fordi de bygger
flere og flere motorveje, for det gør de jo overalt.
Dette må holde op.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-10:
Vi taler jo her om en motorvejsstrækning, som giver mening.
Som jeg har sagt flere gange fra den her talerstol, er Det Radikale Venstre ikke af princip imod motorveje, når det trafikale grundlag for dem er i orden.
Og her har vi altså simpelt hen at gøre med Danmarks mest befærdede strækning, så der må vi sige, at der er det trafikale grundlag i orden.
Det er en del af et forlig, som vi står ved, og jeg skal derfor tilkendegive, at vi støtter forslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-03-10:
Jeg vil gerne spørge fru Margrete Auken, om fru Margrete Auken ikke er klar over, at der her er tre ting, vi forbedrer: Det er fremkommelighed, vi forbedrer, det er støjforholdene, vi forbedrer, således at vi får minimeret støjen, og det er også trafiksikkerheden, vi forbedrer.
Der sker jo også mange uheld med personskade, og det bliver minimeret ved det, der foregår her, alle tre dele.
Er fru Margrete Auken ikke klar over det?
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Jeg vil godt sige her, at hvis det er rigtigt, at der i det her projekt er indbygget andet end belægninger, altså også støjafskærmning osv., så er der et rimeligt håb om, at det ikke bliver værre.
Når man kommer flere biler ind, og det gør man jo med denne her model, så bliver det værre.
Men hvis man har gjort det - det kan jeg så ikke svare på - og hvis det er så fint, så vil jeg bestemt rose det.
Det kan jo blive småt for enhver. Så vil jeg gerne rose, at der er sat en frygtelig masse penge af til støjafskærmning, men kunne man ikke have gjort det ved at prøve at få lidt færre biler i stedet for?
Kaj Ikast (KF), 2004-03-10:
Jeg gør opmærksom på, at nogle af de største investeringer i støjdæmpning har fundet sted i de projekter, vi netop kører omkring København.
Når man ser på Ring 3, som vi er ved at være færdige med, så bruger vi der næsten 200 mio. kr. alene på støjdæmpning.
Så jeg synes, at fru Margrete Auken skulle træde i karakter og rose hele vejhistorien her.
Det er da aldrig sket før, at der er brugt så mange penge, som vi bruger, på det gode formål at begrænse støjen.
Poul Andersen (S), 2004-03-10:
Så kommer vi til dagens punkt, hvor vi ikke er enige med regeringen, og det vil jeg gerne sige her til ministeren.
Vi har lavet nogle gode aftaler omkring DSB, fået delt DSB op i forskellige selskaber med togdel, Scandlines, Combus - som ikke var nogen succes - og så fremdeles.
Jeg skal bare stille og roligt sige, at hele forudsætningen og grundlaget for at gøre det, var en klar aftale mellem partierne Venstre, De Konservative og Socialdemokratiet, nemlig at hvis der skulle ske ændringer i det her, så skulle det ske samlet.
Derfor er vi meget forundret over det lovforslag, der er blevet lagt frem her i dag.
Vi opfatter det direkte som et aftalebrud.
Jeg vil gerne have, at ministeren går hjem og får kigget efter i sagsakterne, hvordan det er i forhold til tidligere aftaler.
Så vil jeg også gerne sige på mit partis vegne, at vi altså ikke mener, at det at være professionel udelukkende er det, at private kommer ind i firmaer.
Vi mener, at vi har haft utrolig stor gavn af dem, der har siddet for staten i de statslige selskaber.
Jeg vil også gerne her i dag sige mange tak for den store indsats, de har ydet.
Vi mener, at dette er en direkte nedvurdering af en bestemt kategori ansatte - her tænker jeg på offentligt ansattes ageren og virken i selskaber - og dette hverken kan eller vil vi under nogen omstændigheder medvirke til.
Vi må helt klart sige, at hvis man ikke lige tænker sig lidt om i forhold til det her, så vil resultatet blive, at alle aftaler med os simpelt hen er opsagt på det her område.
Vi kan altså ikke holde til det her mere.
Man må stå ved de aftaler, der er. Jeg vil bede ministeren om at gå hjem og kigge efter i sagsakterne i forhold til alt, hvad vi har lavet omkring opdeling af de statslige selskaber.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Jamen mit spørgsmål var meget enkelt: Vil ministeren bekræfte, at det var et foreløbigt arbejdsudkast; at der blev sendt en pressemeddelelse ud, hvor ministeren og overborgmesteren havde ansvaret; at hverken Folketingets medlemmer eller Borgerrepræsentationen eller beboerne har haft nogen mulighed for at drøfte med overborgmesteren og ministeren den konklusion, der var draget; at beslutningen er blevet truffet i en lukket kreds uden at inddrage offentligheden, uden at inddrage beboerne, uden at inddrage Folketinget og uden at inddrage Borgerrepræsentationen og på et foreløbigt grundlag af et foreløbigt udkast?
Jeg synes, det er et meget enkelt spørgsmål, for det går jo simpelt hen ud på, om ministeren har inddraget nogen som helst i det.
Hvis ikke ministeren vil svare på det, så kan jeg svare på det: Nej, det har ministeren ikke.
Det er kørt hen over hovedet på alle.
Der er fuldstændig mangel på demokrati i denne her sag.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Der sker jo det med nogle statsselskaber, eksempelvis Post Danmark,
at der sælger vi 25 pct. af aktierne.
Så har vi fundet, at det er rigtigt, at der er fuldstændig rene linjer, for vi ejer ikke hele aktiekapitalen mere, og derfor udpeger vi ikke bestyrelsesmedlemmer.
Man lader bestyrelsesmedlemmer vælge på generalforsamlingen, og der stemmer man jo efter den magt, man har.
Og vi har altså fundet, at det er rigtigere at få folk udefra til disse ganske mange bestyrelser, der er tale om.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Men jeg håbede, at mit indlæg kunne opfattes som et spørgsmål på den måde, at jeg faktisk spurgte ministeren, hvordan der kan opstå en dobbeltrolle hos en statstjenestemand, som sidder i et statsejet selskab og derfor må formodes at varetage statens interesser.
Hvori ligger dobbeltrollen?
Det er blot det, jeg ikke forstår.
Det var faktisk det, jeg forsøgte at formulere, men det må så have været gjort kluntet, og det undskylder jeg, men det var faktisk spørgsmålet.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg har svært ved, formand, at se spørgsmålet.
Det var et statement, nej, det hedder det vist ikke, det var en erklæring, som hr. Keld Albrechtsen kom med.
Jeg kunne ikke opfatte spørgsmålet i det.
Hvis der er et spørgsmål, så er jeg uenig med hr. Keld Albrechtsen.
Jeg deler den opfattelse, jeg har givet udtryk for i bemærkningerne til lovforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
I Venstre synes vi, at det er yderst fornuftigt, at man får professionaliseret statens varetagelse af ejerskabet, og derfor vil jeg bare meget kort meddele, at Venstre selvfølgelig kan støtte lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Jeg må indrømme, at det ikke lykkedes ministeren at kaste noget som helst lys over den sag.
Jeg ved godt, at man skriver sådan nogle rapporter, men der kan jo aldrig opstå en dobbeltrolle.
Hvis der sidder en statsembedsmand i et statsejet selskab, så kan man altså risikere, at den statsembedsmand varetager ejerens interesser, altså statens interesser, men det er jo meget svært at kalde det en dobbeltrolle, hvorimod hvis der sidder en, som er udpeget af ministeren, eller hvem der nu udpeger, og som så f.eks. også samtidig er direktør i A.P. Møller eller hvad det nu kan være, så er der tale om en dobbeltrolle - for slet ikke at tale om Arriva f.eks. Så er der rige muligheder for dobbeltroller.
Men jeg fatter simpelt hen ikke, hvordan ministeren kan hævde, at der kan opstå en dobbeltrolle ved, at en statsembedsmand varetager statens interesser i et statsejet selskab.
Det skal man altså være nyliberalist for at kunne forstå.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Tak for den meget store tilslutning, den er jeg glad for.
Jeg vil starte med at sige, at der selvfølgelig ikke er tale om udtryk for mistillid til folk fra den offentlige sektor, det giver sig selv.
Jeg henviser til bemærkningerne til forslaget - jeg troede, at hr. Keld Albrechtsen havde læst dem, men jeg kan godt forstå, hvis han ikke har, der er nok at se til - og heri nævnes jo helt konkret, hvad det er for to rapporter, det drejer sig om, nemlig en rapport om statslige aktieselskaber og en rapport om staten som aktionær, den ene er fra september 2003, og den anden er fra januar 2004.
Heri henvises direkte til, hvorfor man gerne vil af med disse dobbeltroller, som kan være vanskelige at administrere, også fordi en embedsmand jo er under en ministerinstruks.
Men bestyrelsesansvaret er jo også noget, man hele tiden må sige øges, det er der jo hele tiden eksempler på, og derfor synes jeg, at det er fornuftigt at gøre det.
Og det er regeringens beslutning, som et stort flertal er enig i.
Det andet er så dette med aftalebrud.
Det har jeg diskuteret med hr. Poul Andersen, og det er vi ikke enige om, men det må vi jo have en afklaring på, det siger sig selv.
Det er det, vi har udvalgsarbejdet til.
Jeg deler ikke hr. Poul Andersens opfattelse, så havde jeg naturligvis ikke fremsat forslaget, for vi drømmer ikke om at løbe fra en aftale.
Til hr. Martin Lidegaard: Det er noget, vi gør i alle statslige selskaber, det er en beslutning, regeringen har truffet.
Begrundelsen fremgår fuldstændig klart af bemærkningerne til lovforslaget, og det er simpelt hen for at få rene linjer.
Det er ikke et spørgsmål om, at nogle er bedre til noget end andre, men vi har altså fundet, at en professionalisering af alle vore bestyrelser er rigtig, og det står jeg fuldstændig bag ved.
Er der tale om forligsbrud, så er det en anden sag, men det er jeg overbevist om at der ikke er, så ville vi jo ikke gøre det.
Tove Videbæk (KD), 2004-03-10:
Dette lille forslag handler i al sin enkelhed om, at de to statsansatte, der i dag sidder i DSB's bestyrelse, repræsenterende henholdsvis Finansministeriet og Trafikministeriet, trækkes ud af bestyrelsen og erstattes af medlemmer, som ikke er ansat under de to nævnte ministerier.
Man vil med dette forslag bringe reglerne for valg af bestyrelsesmedlemmer til DSB's bestyrelse på linje med, hvad der gælder for valg af bestyrelsesmedlemmer i aktieselskaber.
Og selve lovforslaget ændrer ikke ved bestyrelsens størrelse, som fortsat er på ni medlemmer, hvoraf tre medlemmer er medarbejdervalgte.
Så Kristendemokraterne kan støtte forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Nu har Enhedslisten ikke noget forlig med regeringen, som vi kan henvise til.
Det tror jeg i hvert fald ikke.
Så er det før min tid som trafikordfører i hvert fald.
Men jeg må sige, at forslaget her fylder mig med dyb undren.
Jeg vil godt spørge, hvad der egentlig er årsagen til, at man skal have en sådan mistillid til statsansatte, at de ikke må sidde i DSB's bestyrelse?
Jeg spørger, fordi der jo må være en eller anden grund til det. Jeg forstår det sådan, at man godt kan have repræsentanter for store selskaber siddende i DSB's bestyrelse, man kan godt have folk, som man risikerer viderebringer oplysninger, som de ikke skulle viderebringe, men almindelige, hæderlige danske embedsmænd kan man ikke have siddende i bestyrelsen.
Der er under den her regering sket det, som vistnok med et akademisk udtryk kaldes et paradigmeskifte.
Man har simpelt hen foretaget en ændring af det, som i gamle dage var solide konservative værdier omkring staten, gud, kirken og kongedømmet, og hvad der nu ellers var, og herunder også statsembedsmændene, tjenestemændene.
Vi andre har altid haft en lille smule reservation over
for de der konservative grundpiller
, men lige netop statsembedsmændene har vi da altid betragtet med en vis respekt.
Og nu må de slet ikke sidde i DSB's bestyrelse.
Jeg forstår det ikke.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Det er muligt, at der er en eller anden listig forklaring på det, og så vil jeg bede ministeren komme med den.
Men jeg må sige, at som det ligger, kan vi simpelt hen ikke forstå, hvad det er, der er hensigten med det her forslag, og må følgelig stemme imod det.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-10:
Det Radikale Venstre har som udgangspunkt været positivt stemt over for at få en mere stringent styring af de statslige selskaber, jævnfør de bemærkninger, der har været, og anbefalingerne fra rapporterne osv.
Men det er klart, at vi jo også har et stærkt ønske om, at udmøntningen af de her rapporter sker i et samarbejde med alle de forligspartier, som har taget del i arbejdet.
Det ville jeg også forvente er ministerens ønske, og at han derfor vil tage en drøftelse med forligsparterne om det her spørgsmål, inden vi går til anden
og tredje behandling
Et enkelt spørgsmål til ministeren i den sammenhæng kunne være: Man kan læse bemærkningerne sådan, at det her faktisk gælder alle statslige selskaber og ikke kun dem, der er på trafikområdet.
Kan ministeren bekræfte dette?
For så vil vi gerne ind på nogle mere principielle drøftelser.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
SF har faktisk også tiltrådt forliget om DSB og har været med i det siden 1998.
Jeg vil sige, at efter hr. Poul Andersens tale, bliver jeg nødt til nu at bede om at få sagen her opklaret, inden vi siger noget som helst om, hvad vi kan og ikke kan ved det her forslag, for vi er jo ikke blevet spurgt. Jeg synes måske nok, at trafikministeren skylder en forklaring på, hvad det er, vi står med i det her foretagende, hvis det er sådan, at det er brud hele vejen igennem.
Jeg kan ikke lige på stående fod overskue det.
Men det, jeg kan overskue, er, at man jo ikke er sikret mod elendigheder i bestyrelsen, bare fordi det ikke er statsansatte.
Vi sidder jo lige i øjeblikket med en sag i Banedanmark, hvor jeg har spurgt: Er det et af bestyrelsesmedlemmerne?
Er vedkommende også bestyrelsesmedlem i COWI?
Når man tænker på, at COWI er storleverandør eller måske kan blive det - Atkins har det i dag! Det er jo ikke så fikst måske, hvis et bestyrelsesmedlem skal stå uden for døren halvdelen af møderne, fordi han eller hun er inhabil. Så jeg vil bede om, at vi får den her sag nøje opklaret, og at vi får at vide, hvad der er sket i det, og hvad forudsætningerne for det er.
Hvis hr. Poul Andersen har ret i, at vi simpelt hen bare står med en privatiseringsmodel, så er det selvfølgelig ikke noget, SF er med til.
Men jeg kan næsten ikke forestille mig, at regeringen i den grad kan have tilsidesat de forligsaftaler, vi har.
Det er derfor, jeg er lidt overrasket over det.
Jeg har taget det lidt mere for gode varer, end jeg burde have gjort, kan jeg se.
Kaj Ikast (KF), 2004-03-10:
Netop på grund af de ting, som hr. Poul Fischer har nævnt, kan vi også støtte forslaget.
Poul Fischer (DF), 2004-03-10:
Dette lovforslag lægger op til en ændring af valg og sammensætning af bestyrelsen i den selvstændige offentlige virksomhed DSB og DSB S-tog A/S.
Lovforslaget ændrer ikke ved bestyrelsens størrelse; den er fortsat på ni medlemmer, heraf tre medarbejdervalgte.
Lovforslaget lægger op til, at trafikministeren på et virksomhedsmøde, der er at sammenligne med en generalforsamling i et aktieselskab, vælger seks bestyrelsesmedlemmer for en periode på 2 år.
Som loven er i dag, udpeger trafikministeren bestyrelsesmedlemmerne.
Valget af bestyrelsesmedlemmer i DSB bringes hermed på linje med formen i aktieselskaber.
I bemærkningerne til den nugældende lov er det anført, at Trafikministeriet og Finansministeriet hver er repræsenteret med ét medlem i DSB's bestyrelse.
Da statsansatte er under instruks af deres ministre, og da bestyrelsesmedlemmer i et aktieselskab ikke kan bindes af instrukser, lægger lovforslaget op til, at der ikke vælges statsansatte til DSB's bestyrelse, hvilket Dansk Folkeparti er enig i.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Nu taler jeg på andres vegne, så jeg skal ikke lige gå ind på det.
Hvis det kun er et spørgsmål om belægning, hvis den støjbegrænsning, man skal lave, alene drejer sig om belægning, så er jeg alligevel spændt på, om man når at få afværget eller få minimeret støjen, når man åbner for så mange flere biler, som man gør her.
Det ville jeg da være overrasket over.
Men jeg er ikke i tvivl om, at det altid er godt at få
den rigtige belægning.
Kaj Ikast (KF), 2004-03-10:
Jeg vil gerne spørge fru Margrete Auken, om hun har læst bemærkningerne til lovforslaget.
I så fald har hun sprunget over § 8, stk. 2, som netop omtaler støjforholdene og den moderne indstilling, der er til vejbyggeri i dag, med den lave støjfrekvens.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Jeg vil sige, at ministeren fortsætter i meget stort tempo ned ad slisken i øjeblikket, det vil jeg godt nok sige.
Så kan jeg forstå, at hr. Svend Heiselberg oven i købet har udsendt denne erklæring, som uden tvivl vil virke som dynamit i de lokale partiforeninger i København, men han har altså fundet det nødvendigt nu at få den udsendt som pressemeddelelse, så man kan være sikker på, at frustrationen lokalt bliver total, og at enhver kommunikation fremover dermed er fuldstændig udelukket.
Jeg forstår, at det er ministerens tanke, at nu er forbindelsen mellem Københavns Kommune og staten i den her sag slut
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg kan ikke diskutere kommunikationsproblemer i partiet Venstre.
Jeg synes, hr. Svend Heiselberg sagde det forbilledligt.
Han har endda udsendt det som en pressemeddelelse.
Det kan da næsten ikke skæres mere ud i pap, hvad Venstre på Christiansborg mener, og jeg er meget glad for, ja, ligefrem stolt af, at hr. Svend Heiselberg kan man regne med.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke ministeren vil tage en lille tænkepause, inden ministeren begynder at drage konklusioner om, hvordan der skal reageres over for den aftale, som er indgået mellem partierne i Københavns Borgerrepræsentation.
Men det er jo helt åbenlyst, at der har været et kommunikationsproblem i regeringspartiet Venstre.
Det var jo en tilståelsessag fra hr. Heiselbergs side.
Han havde ikke udvist rettidig omhu.
Han havde ikke fået undersøgt, hvordan landet lå hos sine lokale partifæller, hos Søren Pind.
Vi andre har naturligvis drøftet tingene med lokale borgerrepræsentanter.
Det ville jo være vanvittigt andet.
Men det har Venstres folketingsgruppe altså ikke.
De har sovet i timen.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Var det så ikke klogere, inden man nu afskærer sig fra alle forhandlingsmuligheder med Københavns Kommune, inden det hele går i kaos, at man så lige gav sig selv en tænkepause, så vi måske fik lejlighed til i morgen eller overmorgen at drøfte tingene lidt mere afdæmpet?
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Må jeg tage den sidste sætning i det, jeg læste op, ganske konkret.
Det vil give fru Margrete Auken svaret.
Jeg kan godt forstå, at det er svært at høre det hele.
Det kan også være, at jeg ikke udtaler mig klart.
Det kan godt være, at jeg er klumpet.
Jeg sagde, og jeg gentager: Hvorvidt metroen præcis modtager de budgetterede indtægter pr. passager, afhænger således ikke af politiske ønsker om at dræne midlerne i HUR, eller hvad man nu kunne forestille sig, men udelukkende af, på hvilke måde og med hvilken billet passagererne bruger de forskellige transportformer. Jeg mener ikke, at man kan sætte spørgsmålstegn ved den konklusion.
Det tror jeg ikke man kan.