Lone Møller (S), 2004-04-21:
Bygger I rede, har I stiftet familie - der ligger i det udtryk, at en rigtig familie er en familie med børn.
Det er også det, mange familier drømmer om, det er den familieform, vi har indrettet vores samfund efter og bygger vores fremtid på, og derfor er ufrivillig barnløshed et voldsomt slag mod mange par, der drømmer om at blive en rigtig familie.
Men er ufrivillig barnløshed samfundets problem?
Ja, det er det.
Ufrivillig barnløshed er en sygdom eller en del af en sygdom.
Den kan skyldes medicinsk terapi, genetiske sygdomme, operative indgreb, seksuelt overførte eller andre sygdomme.
I dette samfund helbreder og afhjælper vi sygdomme, hvor vi kan, det skal vi blive ved med, og derfor mener Socialdemokraterne, at det hverken er etisk eller samfundsmæssigt forsvarligt at behandle ufrivillig barnløshed anderledes end andre sygdomme.
Vi skal altså afhjælpe ufrivillig barnløshed, når vi kan gøre det, så længe det handler om at hjælpe et sundt barn til verden i en kærlig familie.
Her er det vigtigt, at vi tænker os godt om og trækker grænserne der, hvor det er nødvendigt og rimeligt, og ikke der, hvor vore fordomme eller følelser sætter ind. Det foreslås i lovforslaget, at behandlingstilbuddet skal begrænses til ét barn, og at nedfrosne æg derefter skal overdrages til behandling i privat regi eller destrueres.
De store udgiftsposter er den indledende stimulering med hormoner, udtagning af æg og nedfrysning af overskydende æg.
Herefter kræver det ikke mange ressourcer at opbevare æggene og indsætte dem igen.
Det er en vægt med de juridiske, økonomiske og etiske komplikationer i forbindelse med transport, opbevaring, behandling og tilsyn med, at lovens krav om sikkerhed og nedfrysning overholdes, i den ene vægtskål og en mindre besparelse i den anden vægtskål, og vores afgørelse er et nej til besparelsen.
For det første er det simpelt hen ikke pengene værd, når man sammenligner med, hvor meget et barn betyder, og for det andet er det en besynderlig diskriminering af de mennesker, der lider af ufrivillig barnløshed. Hvilken anden sygdom i Danmark behandler vi kun én gang og nægter at behandle den, næste gang den er til stede?
Vi mener ikke, det er samfundet, der skal bestemme, om man vil have et eller to børn, når man lider af ufrivillig barnløshed, ligesom vi ikke mener, at samfundet skal bestemme, om en kvinde kan nøjes med ét bryst eller én hofte, og slet ikke når det kun drejer sig om at finde besparelser. Vi er tilhængere af at flytte grænsen for opbevaring af æg til 5 år, og vi mener, det skal være sådan, at æggene skal opbevares i offentligt regi.
I lovforslaget er der også en paragraf om at indføre forældreegnethed.
Vi er enige i, at det ikke er ønskeligt at sætte børn, som forældrene ikke kan tage sig af, i verden, for det er ikke rimeligt over for børnene, men vi er bekymrede over forslaget.
Forældreegnethed er ikke et enkelt emne at fastsætte regler om.
Vi støtter i princippet forslaget, men vi er interesserede i at se, hvilke kriterier der foreslås, og uanset hvilke kriterier det bliver, mener vi ikke, forslaget kan gennemføres uden at indføre en ankeinstans.
Hvis vi skal diskutere forældreegnethed, må vi stille spørgsmålet: Hvad er gode forældre?
Virkeligheden skal være gode og kærlige forældre, men de kan være af mange forskellige typer, og vi vil ikke diskriminere den ene type forældre frem for den anden.
Derfor indstiller Socialdemokraterne, at det i forbindelse med behandlingen af forslaget også gøres muligt at give lesbiske kvinder mulighed for at få lægefaglig hjælp, hvis de opfylder kriterierne på lige fod med alle andre i samfundet.
Det er fuldstændig horribelt, at vi undtager en gruppe, som ikke kan modtage lægehjælp i dag. Med hensyn til anonymiteten - ja, jeg kan godt se, at tiden løber - skal jeg sige, at Socialdemokratiet mener, at anonymiteten skal opretholdes.
Vi har diskuteret det nøje, og vi mener også, at spørgsmålet om ægdonation skal med i opdateringen af loven.
Efter de gældende regler er det i dag kun kvinder, der i forvejen er i IVF-behandling, som kan donere æg.
Reglerne blev lavet i 1997, men siden er teknikken og processen blevet væsentlig bedre.
Der er meget lange ventetider på at få æg - helt op til 10 år - og hvis regeringen virkelig mener noget med at begrænse ventelisterne, er der i hvert fald et område her, hvor man kunne gå i gang, for de er ustyrlig lange.
Vi foreslår at fjerne ventelisterne og give alle lige muligheder ved at ændre loven sådan, at raske kvinder i fremtiden får lov til at donere æg til ufrivilligt barnløse i offentlig behandling, for i dag er der jo f.eks. ingen restriktioner, hvis man har lyst til at donere sin nyre.
Jeg har overskredet tiden meget, men jeg skal slutte med at sige, at fra Socialdemokraternes side er det en samlet indstilling, Vi vil stille nogle ændringsforslag, og nogle få i vores gruppe vil stemme anderledes, men ellers kan jeg på den samlede gruppes vegne indstille lovforslaget til vedtagelse, som det foreligger.