Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-06:
Samlet giver de tre lovforslag en række forbedringer for patienterne samt tiltag, der kan være med til at højne kvaliteten af behandlingerne i sygehusvæsenet og sundhedsvæsenet.
L 223 giver en ændret repræsentation i Patientklagenævnet, ved at Forbrugerrådet fremover kan beskikke lægmandsmedlemmer til nævnet.
Selv om nævnets sammensætning altså ændres, ændres der ikke på, at de enkelte sager afgøres af to lægfolk, to fagfolk og en jurist.
Samme lovforslag indfører også en absolut forældelsesfrist på 5 år fra den dag, skaden er sket.
Ifølge bemærkningerne til lovforslaget vil det højst føre til en ganske lille reduktion
af antallet af klager
Det vil høre til de absolutte sjældenheder, at en patient først 5 år efter en fejlbehandling bliver opmærksom på fejlen, og hvis det sker, vil det være ganske overordentlig vanskeligt at undersøge forholdene og eventuelt drage nogen til ansvar.
Det tredje element i L 223, jeg vil nævne, er de amtskommunale patientkontorer.
De bliver den fælles indgang, når patienter har brug for vejledning og rådgivning om rettigheder, f.eks. om muligheder for frit sygehusvalg, om ventetider samt om regler for klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet.
Patientkontoret kan også hjælpe med at udfærdige og fremsende klager eller andre henvendelser til rette myndighed i tilfælde af, at en patient ikke selv mener sig i stand til eller ikke selv ønsker at fremsende klagen.
L 224 handler om patientsikkerhed og er efter Det Konservative Folkepartis mening et meget vigtigt lovforslag.
I bemærkningerne er der skønnet - det er ganske vist et noget usikkert skøn - at 40.000 patienter i Danmark hvert år udsættes for utilsigtede hændelser og fejl, og at op til 5.000 af dem dør på grund af disse hændelser eller fejl.
Det tal må kunne nedbringes.
Det rapporteringssystem, der foreslås indført, vil pålægge sundhedspersoner at indberette de utilsigtede hændelser, de observerer, mod til gengæld at blive beskyttet mod sanktioner som følge af indrapporteringen, og mod at deres indrapporteringer anonymiseres.
Jeg vil godt, som tidligere ordførere har sagt det, understrege, at det selvfølgelig ikke betyder, at man ved at indberette det kan blive fri for ansvar, men i tilfælde, hvor det faktisk ikke er ansvarspådragende, kan man altså så at sige frit indberette, at der er opstået en fejl.
Det absolut væsentlige er altså - og det er måske det eneste formål med indrapporteringssystemet -
at sundhedsvæsenet, og i første omgang bliver det så kun sygehusvæsenet, lærer af sine fejl, så fejlene fremover undgås.
Det sidste lovforslag i denne samlede pakke er L 225, som på flere måder udvider patientforsikringslovens dækningsområde, på den ene led ved at udvide de typer skader, der dækkes, og på den anden led, og det er måske endnu mere væsentligt, ved at udvide de behandlingsområder, der er dækket.
Der har hidtil været en for patienter og også for alle andre mennesker uforståelig mangel på logik i afgrænsningen af erstatningsmuligheder, f.eks forskellen på, om man tilfældigvis er blevet behandlet på skadestuen eller af vagtlægen.
Det rettes der nu op på.
Det er alt i alt tre gode forslag, som sætter patienten og patientens sikkerhed i centrum, og som Det Konservative Folkeparti med glæde støtter.