runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2005-03-04:
Lovforslaget indeholder to elementer.
Det ene er danskundervisning til udlændinge, og det andet er spørgsmålet om kvoteflygtninge.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er et rigtig godt forslag, netop fordi det at kunne sproget er så vigtigt i forbindelse med til at kunne integrere sig.
Kan man sproget, kan man jo selv snakke med sit barns skole, man kan se fjernsyn og følge med i, hvad der rører sig i det samfund, man bor i, og man kan også svare
igen, hvis der er nogle, der er flabede eller frække over for en.
Sådan er der mange fordele.
Forslaget sætter fokus på det meget, meget vigtige i at kunne sproget i det land, man bor i, og det gode ved forslaget er, at der sættes fokus på både familiesammenførte og de mennesker, der har fået opholdstilladelse, og som med dette forslag får mere end fordoblet antallet af dansktimer.
Jeg har set, at Dansk Socialrådgiverforening mener, at den nye erklæring, der skal underskrives af ægtefællen ved ægtefællesammenføring, fører til en uhensigtsmæssig øget kontrol med og klientgørelse af familiesammenførte.
Til det må jeg altså sige, at jeg mener det stik modsatte.
Man ender netop med at blive marginaliseret og ikke bare klientgjort, man ender faktisk med at blive en rigtig klient, hvis man ikke kan dansk og dermed også klare sig i det danske samfund.
Med hensyn til kvoteflygtninge er det selvfølgelig vigtigt, at de mennesker, der kommer her, også ender med at føle sig godt tilpas og bliver i stand til at bruge de muligheder, der er.
Efter forslaget skal kvoteflygtninge udvælges blandt en større kreds af UNHCR-flygtninge, end tilfældet er i dag, samtidig med at der i højere grad skal tages hensyn til sproglige forudsætninger, uddannelsesforhold, motivation, netværk osv.
Men omvendt må vi sige, at det også er meget vigtigt med information til flygtninge om, hvad Danmark egentlig er, og hvad man kan forvente sig, når man bliver genbosat i Danmark, og derfor er det også vigtigt for os, at det punkt styrkes, og at informationen til flygtninge altså bliver grundigere.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg forstod den sidste bemærkning fra fru Henriette Kjær sådan, at vi skal drage omsorg for, at de kvoteflygtninge, der kommer hertil, får et godt liv.
Hvis vi ser den i sammenhæng med den debat, der har været med de tidligere ordførere, skal den så forstås sådan, at handicappede, børn uden familie, ældre uden familie og andre meget svage i flygtningelejrene ikke skal kunne regne med at få et lykkeligt liv i Danmark, og at vi derfor skal have disse sorteringsordninger, der skal sørge for, at de ikke kommer hertil?
Betyder det, at fru Henriette Kjær under udvalgsarbejdet vil arbejde for, at vi fjerner de formuleringer i lovforslaget, der – skal vi sige det pænt – kan få ikke bare undertegnede, men også FN's flygtningeorganisation og alle andre organisationer, ngo'er osv., der arbejder på flygtningeområdet, til at få den, kan jeg forstå på fru Henriette Kjær, fejlagtige opfattelse, at forslaget går ud på at sortere analfabeter, ældre, unge uden familie og psykisk syge ud af den gruppe kvoteflygtninge, der skal have lov til at komme til Danmark?
Kan vi regne med et positivt bidrag fra Det Konservative Folkeparti under udvalgsarbejdet til at ændre de meget usmagelige sorteringskriterier, som de fremstår i dag?
Henriette Kjær (KF), 2005-03-04:
Jeg synes jo, det er et godt lovforslag, som jeg meget gerne ville stemme ja til med det samme, og derfor har jeg ikke behov for nogen ændringer under udvalgsbehandlingen.
Men hvis vi kan blive enige om at drøfte nogle formuleringer, som netop kan være med til at synliggøre, at vi ikke udelukker handicappede, fordi de netop som gruppe bestemt kan være nemme at integrere, vil jeg da meget gerne bidrage med det.
Jeg synes altså, at som forslaget ligger, er det ganske udmærket.
Men hvis det er misforstået, vil jeg da gerne være med til at opklare det over for de organisationer, der er nervøse for, hvad det kan føre til.
Karen J. Klint (S), 2005-03-04:
Når jeg spørger, er det, fordi fru Henriette Kjær for lidt siden sagde noget om handicappede, og nu siger hun noget om sprogstammer.
Er det en forudsætning for at komme til Danmark som kvoteflygtning, at man kan udvikle et aktivt sprog?
Der er jo faktisk mange mennesker med handicap, som ikke kan udvikle et aktivt sprog.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Jeg kan ikke lade være med at spekulere på, om det er et særligt psykologisk eller politisk anlæg hos hr. Steen Gade, der gør, at han ikke kan sondre imellem politisk lovgivning og børneopdragelse.
Der er nemlig en forskel.
I samfundet, når vi lovgiver, siger vi »noget for noget«.
Hr. Steen Gade har da ret i, at det, hvis vi førte det princip ind i børneopdragelsen, ikke ville være særlig rart.
Hr. Steen Gade mener, at man skal vise tillid.
Ja, det skal man rigtignok til sine børn, men skal man uden videre vise tillid til alle mennesker i samfundet?
Skal man vise plattenslageren tillid eller den, om hvem man endnu ikke ved om han er plattenslager?
Der vil jeg godt minde hr. Steen Gade om et godt ord af Viggo Hørup udtalt i denne sal, hvor Viggo Hørup sagde: Et demokratisk system er honnet, i samme grad det er gennemsyret af fuldkommen mistillid.
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Jeg tror, at jeg er fuldstændig enig med hr. Jesper Langballe, og det er måske både hr. Langballes og mit problem.
Men vi skal jo dybere ned i det.
Det, jeg kritiserede, var det, jeg kaldte Bertelhjørnerne i det her forslag, det med, at man skal skrive under, og det, at man får en belønning for sikkerhedsstillelsen osv.
Det er jo det, der ligner »noget for noget«.
Det er egentlig ikke lovgivning som sådan, at man skal skrive under, det har sådan set noget at gøre med, hvordan man behandler hinanden.
Når det gælder strikte love og regler, gælder det, at de skal være sådan, som hr. Jesper Langballe siger, fuldstændig kontante, og sådan, at alle muligheder for at snyde og svindle fjernes, men det her er jo mere.
De andre ting ligger mere i forlængelse af nogle af de der lidt brede begreber, som også statsministeren har underholdt med, der handler om »noget for noget«.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-04:
Jeg synes lige, jeg vil korrigere hr. Steen Gade og egentlig få bekræftet fra hr. Steen Gade, at han står på talerstolen og manipulerer med den tekst, som står i det her lovforslag.
Der står nemlig i lovforslaget, at der er forskellige kategorier for fordeling af kvoteflygtninge, og under kategori 2 står der, at flygtninge med særlige behandlingskrævende sygdomme også kan modtages i Danmark.
Det er et af kriterierne.
Derfor forstår jeg ikke helt, hvorfor hr. Steen Gade siger, at vi ikke vil modtage kvoteflygtninge i den kategori.
Det, jeg understregede, var jo, at de kategorier, der var i forvejen, skulle bibeholdes, samtidig med at vi bare udvidede med et sjette kriterium, nemlig at flygtningene også kunne falde til i Danmark og blive integreret.
Kan hr. Steen Gade bekræfte, at der som punkt 2 som udvælgelseskriterium står det, jeg læste op?
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Nu er det ikke det, jeg har, for jeg har læst noget andet op, men det, jeg har læst op, er da i hvert fald fra regeringen, og jeg kan gøre det igen.
Det er nemlig der, hvor der i fremsættelsen overordnet står, hvad meningen er med det her.
Og det siger regeringen jo klart nok: »Der fastsættes nye kriterier ved udvælgelse af kvoteflygtninge, hvor der i højere grad end i dag tages hensyn til den enkeltes mulighed for at slå rod i Danmark ...«.
Det er sådan set bare det, jeg argumenterer ud fra.
Regeringen siger jo fuldstændig klokkeklart, at der i højere grad end i dag tages hensyn til mulighederne for at slå rod i Danmark.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Steen Gade, om det så betyder, og om det står i teksten, at man ikke skal kunne tage kvoteflygtninge med behandlingskrævende sygdomme, flygtninge, som er handicappede, flygtninge, som er svage.
Betyder det det?
Betyder det ikke bare – og det er det, der står i lovgivningen – at man skal tage højde for, at disse grupper, som man så tager, hvad enten de er handicappede eller de er psykisk syge, har en mulighed for at falde til i Danmark?
Jeg kan ikke se, at man på den måde udelukker, at de grupper kan komme til Danmark.
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Jeg tror da ikke, at man udelukker, og det har jeg heller ikke sagt.
Jeg har bare sagt, at regeringen lægger op til, at der skal være nye kriterier, hvor man samlet vægter anderledes, end man gør i dag.
Det er vel også derfor, man nedlægger kvoteudvalget, hvilket jeg gerne vil dykke nærmere ned i under udvalgsarbejdet.
Det er vel også derfor, man mener, at Dansk Flygtningehjælp ikke obligatorisk skal være med, sådan som de har været tidligere, eller hvad?
Det er jo ikke mig, der har siddet tæt på, mens det her lovforslag er blevet udarbejdet, så jeg skal vel ikke eksamineres i alle paragraffer af hr. Eyvind Vesselbo?
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Det, der her er tale om, er, at man cementerer og bekræfter en flygtninge- og indvandrerpolitik, hvis grundlæggende hensigt er at reducere mængden af asylansøgere og flygtninge, der kommer ind i Europa.
Jeg er også fuldstændig overbevist om, at det ikke er tænkeligt, at hr. Jesper Langballe ville stemme for et forslag her i Folketingssalen, som reelt ville give flygtninge og indvandrere bedre vilkår.
Det anser jeg for at være helt umuligt.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-04:
Nej, det er det ikke.
Men det er jo en fordel, når vi ser på det samlede antal flygtninge i flygtningelejrene.
Her er man jo, fordi man er forfulgt og generelt ikke kan leve sit liv i sit hjemland, og jeg mener, at alle de mennesker, som er der, har behov for at kunne komme til Danmark; de er ligesom udvalgt til det.
At man så prøver at se på, hvilke personer i den gruppe der vil klare bedst i Danmark, kan jeg altså ikke se noget forkert i, men det betyder ikke, at man ikke skal tage folk, der aldrig nogen sinde vil kunne lære dansk, fordi de måske har det så dårligt rent psykisk, at det er umuligt for dem at tilegne sig et nyt sprog.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Hr. Frank Aaens taknemmelighed for min ærlighed vil jeg sende tilbage, hvor den kom fra, for den er altså uden noget som helst hold i virkeligheden.
Det, vi har sagt, er, at når man hjælper – også ved at tage kvoteflygtninge – skal man hjælpe på en måde, der er realistisk og ikke bare egnet til at demonstrere ens egen godhed.
Det er ikke realistisk, og det er ikke til gavn for dem, man påstår man vil hjælpe, at tage kvoteflygtninge herop, som man med sikkerhed ved ikke vil kunne klare sig i det danske samfund.
Det er faktisk – for nu igen at citere den forrige integrationsminister, det bliver næsten en vane – udtryk for det, han kaldte den bløde kynisme, og den bløde kynisme er en rigtig Enhedslistespecialitet.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-04:
Jeg mener altså, at hr. Frank Aaen tolker det, der står i forslaget, fuldstændig forkert.
Der er ikke tale om, at børn ikke skal kunne komme hertil.
Det bliver nævnt, at unge og ældre uden familie muligvis ikke vil have stor gavn af at komme hertil, men de er jo ikke udelukket fra det, og der kan jo også findes handicappede børn i familier.
Det kommer ikke udelukkende an på, om man har et handicap eller ej.
Morten Bødskov (S), 2005-03-04:
Det overrasker mig faktisk lidt at høre Enhedslistens ordførertale.
Som minimum kunne vi da forvente, at man forholder sig til det, der ligger foran en.
Men det gør vi ikke, vi forholder os faktisk til det, der ligger på bordet, og derfor har vi også en anden indstilling til det her forslag.
Kunne man i det mindste ikke få Enhedslistens ordfører til at erkende, at der faktisk er tale
om en forbedring af det grundlag, der ligger nu, når vi taler om Dublinforordningen og ikke om konventionen?
Kunne vi ikke bare få Enhedslistens ordfører til at give os ret i det?
Derudover må jeg indrømme, at jeg har meget, meget svært ved at se, at det skulle være lig en inhuman behandling af flygtninge i Europa, at man laver det her system.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Tværtimod synes jeg da, at det giver en mere fair behandling, at folk ikke bliver kastet rundt imellem forskellige systemer.
Det er jo det, der er hele kernen i denne ordning.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå argumentationen, men det kunne være, at argumentationen blev lidt klarere, hvis man ville forholde sig til det, der ligger på bordet, og ikke bare til hr. Jesper Langballes udtalelser.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Det afgørende for os her er, hvilke konsekvenser det har for den danske lovgivning og for de muligheder, flygtninge og indvandrere har for at komme ind i vores land.
Det er det afgørende.
Så vi afviser at medvirke til det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg skal starte med at takke hr. Jesper Langballe for den ærlighed, der var i svaret.
I modsætning til hr. Eyvind Vesselbos snakken udenom før siges det dog klart, at det går ud på at frasortere unge uden familie, ældre uden familie og fysisk og psykisk handicappede.
De, der har det allersværest, skal vi ikke have til Danmark, vi skal kun have dem, der i forvejen har bedst mulighed for at klare sig.
Jeg kunne forstå på indledningen til svaret, at de, der har mest brug for hjælp, kan vi åbenbart ikke hjælpe i Danmark, men det er naturligvis noget sludder.
Hvis vi vil, kan netop Danmark tage imod dem, som har mest brug for hjælp, og sørge for, at de får en ordentlig tilværelse her hos os.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Jeg kan jo godt forstå, at både den socialdemokratiske ordfører og den radikale ordfører har det lidt slemt med at være fuldstændig enige med hr. Jesper Langballe og ikke ønsker at forholde sig til det problem.
Det er fuldstændig rigtigt, at der på et enkelt område i konventionen kan siges at være tale om en mindre forbedring.
Men pointen er jo, at det forslag skal ses i sammenhæng, og derfor er vi nødt til at forholde os til forslaget, som det ligger, som et samlet hele med fingeraftryksproblemstillingen osv.
Her vil jeg bare sige: Set som helhed er det her forslag udtryk for en politik, som har til formål – og det synspunkt deler Socialdemokratiet vel i grunden også – at begrænse tilstrømningen af flygtninge til Europa.
Vi mener, man i stedet for skulle have et udgangspunkt, som handlede om at lave en flygtningepolitik, som var fair, og som handlede om, at Danmark og Europa påtog sig deres ansvar i langt større udstrækning end i dag for at løse de flygtningeproblemer, der er globalt.
Det er sådan set det, der er hele problemet, og det er, at der grundlæggende er enighed mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti i det her spørgsmål, og det kan jeg godt forstå at hr. Morten Bødskov ikke er ret glad for at forholde sig til.
Morten Bødskov (S), 2005-03-04:
Det har vi sådan set ikke noget problem med.
Men jeg synes stadig væk, det er underligt, at Enhedslisten ikke er i stand til at anerkende de forbedringer, som der faktisk er for de mennesker, der her er tale om.
Det er jo mennesker, som nu bliver fri for at blive kastet rundt i alle mulige forskellige lande og alle mulige forskellige systemer, men som kommer ét sted og får behandlet deres sag ét sted.
Det er da en klar human politik, som selv Enhedslisten, selv om man har alle mulige konspirationsteorier om, hvad det her kan bruges til, burde anerkende.
Det er det, jeg ikke kan forstå.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Det, jeg ikke kan forstå, vil jeg så sige, er, at den socialdemokratiske ordfører ikke kan forstå, at for en flygtning er det måske ikke det mest humanistiske at blive afvist én gang, og så er det slut.
Måske kunne det at have mulighed for at søge flere forskellige steder for den enkelte flygtning godt opleves som noget, som måske var mere humanistisk.
Nej, det er at sikre, at der ikke er nogen, som det herskende politiske flertal i Danmark og i EU ikke synes skulle have den mulighed, sniger sig ind.
Den måde, man i dag definerer politiske flygtninge og folk, der skal have mulighed for at søge asyl i Europa, på, er efter vores opfattelse uanstændig, og fordi det her er et led i den politik, er der for os ingen tvivl om, at vi må afvise forslaget.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Jeg vil gerne takke for den positive modtagelse, som lovforslaget her har fået.
Vi ved alle sammen, at det har været en meget langstrakt proces.
Min forgænger, nu undervisningsminister Bertel Haarder, har selv været meget inde over det her.
Nu er der endelig udsigt til, at vi i Danmark kan få lavet en aftale på det her felt med Eurodacforordningen og Dublinforordningen.
Der har været nogle få spørgsmål, som jeg gerne vil svare på.
Hr. Jesper Langballe spørger, om jeg vil vende tilbage til Folketinget, hvis der sker ændringer i den efterfølgende proces.
Det vil jeg selvfølgelig.
Det står også i lovforslaget, at hvis der bliver lavet større, mærkbare ændringer, vender jeg tilbage til Folketinget, og så må vi tage den derfra.
Så det kan hr. Jesper Langballe være sikker på nok skal ske.
Til hr. Steen Gade omkring den retssikkerhedsproblemstilling, som også blev drøftet, første gang det blev førstebehandlet, og hvor der ligger en række svar, vil jeg så blot sige, at det også er regeringens interesse, at retssikkerheden er sikret og i orden.
Så det må vi tage en dialog om.
Der er givet svar på, og regeringen er enig i, at fingeraftryk kun må bruges til det formål.
Det står også klart og tydeligt.
Det er understreget, at det ikke er hvem som helst og slet ikke private osv., der kan få det overdraget, men det kan vi også godt få præciseret.
Det tror jeg var de spørgsmål, der var, og ellers vil jeg sige tak for den næsten enige opbakning til lovforslaget.
Jeg tror, vi alle sammen kan se frem til, at det her endelig falder på plads.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg synes, vi skal tage mange flere kvoteflygtninge, og jeg synes, vi skal tage dem, der har mest brug for at få hjælp.
Det, der fremgår – og man må jo alligevel bede ordføreren om at forholde sig til det lovforslag, han er ordfører for – af bemærkningerne til lovforslaget, er, at analfabeter skal vi fortrinsvis ikke tage; at psykisk syge skal vi fortrinsvis ikke tage; at unge uden familie skal vi fortrinsvis ikke tage; at ældre uden familie skal vi fortrinsvis ikke tage.
Det vil sige lige præcis dem, der ikke har netværk der, hvor de er.
Dem, som har det allersværest, hvor de er, er syge eller på anden måde har det svært, skal vi ikke have.
Når Danmark som et af de rigeste lande i verden siger, at vi ikke vil have alle dem, der er allersvagest, og vi kun vil have dem, der er stærkest, hvem i verden skal så tage de svageste, når de rigeste ikke vil?
Det må ordføreren fra Venstre da forholde sig til.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-04:
Nu er det jo ikke mig, der står heroppe og skelner mellem kvoteflygtninge og dem, der er svage, og dem, der er stærke.
Det er jo hr. Frank Aaen, der nede fra sin plads prøver at forklare, at der er nogle af kvoteflygtningene, som egentlig ikke er flygtninge og derfor ikke behøver at komme til andre steder i verden.
Der mener hr. Frank Aaen, kan jeg forstå, at der er nogle af de kvoteflygtninge, som FN har udpeget som kvoteflygtninge, som ikke er værdige til at komme videre i systemet.
Der ved jeg godt, at hr. Frank Aaen er fuldstændig uenig i, at flygtninge også skal kunne have et arbejde.
De skal jo kunne fungere i det land, de kommer til, for det har hr. Frank Aaen ikke presset på for på noget tidspunkt tidligere.
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Det går på den anden del af lovforslaget, spørgsmålet om danskundervisning.
Jeg mener, man skal gøre noget ved danskundervisning, men jeg vil bare spørge, om hr. Eyvind Vesselbo kan dokumentere, hvor Venstre i de sidste 10 år virkelig har, hvis vi går tilbage til begyndelsen af 1990'erne, kæmpet for, at man skulle have danskundervisning, og virkelig kæmpet for, at kommunerne blev tvunget til at give tilbud om danskundervisning.
Derfor kan jeg også godt huske, hvordan vi diskuterede det i begyndelsen af 1990'erne.
Det var jo faktisk sådan, at Venstre, hr. Eyvind Vesselbos parti, f.eks. var imod, at de jugoslaviske flygtninge måtte få lov til at lære dansk.
Hvem kæmpede for, at de måtte få lov til at lære dansk?
Ja, det gjorde mit parti.
Det gjorde venstrefløjen.
Venstre var imod at tvinge kommunerne til at give uddannelsestilbud til alle.
Hvem kæmpede for det?
Ja, det gjorde SF.
Så det der billede, hr. Eyvind Vesselbo fremstiller, har han jo ingen dokumentation for.
Det synes jeg er lidt trist for diskussionen.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Den her regering er jo ganske fantastisk til ord: starthjælp.
Et pænt ord, der går ud på, at du får mindre i kontanthjælp.
Eller her: bedre integration.
Det betyder et stop for dem, der har mest brug for integration.
Lovforslaget handler om, hvordan vi kan hjælpe nogle af dem i verden, der er allerdårligst stillet, nemlig dem, der sidder i flygtningelejre udeomkring, og som overhovedet ikke har nogen udsigt til en fremtid, medmindre vi f.eks. tager os af dem.
Så kommer regeringen med et lovforslag, som siger, at vi gerne vil tage imod nogle af dem, der har det allerringest.
De må bare ikke være analfabeter, de må ikke være gamle, de må ikke være unge uden familie, de må ikke være psykisk syge.
Det vil sige, at vi i de her lejre frasorterer dem, der er allersvagest, og som har allermest brug for at modtage hjælp og komme til en ny tilværelse her hos os.
Nu har forslaget jo været til første behandling en gang før, hvor man hørte vores kritik af det, og alligevel genfremsætter man det fuldstændig uændret.
Jeg vil gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo: Hvilken smag har ordføreren fra Venstre i munden ved at stå her og snakke om et forslag om integration, som gør, at vi siger til nogle af de allersvageste, at de kan blive og rådne op i deres lejre?
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Lige netop det eksempel var det, jeg havde i hukommelsen.
Hvem krævede og kæmpede for, at de skulle kunne lære dansk?
Ja, det gjorde SF og andre, men ikke Venstre.
Det er bare sådan en lille smule anstændighed i debatten, hvor man også påtager sig lidt ansvar for, at man selv har været med til at sørge for, vi er kommet i en situation, hvor vi har det problem, at for få indvandrere kan dansk, til at de virkelig kan integreres.
Jeg vender i mit ordførerindlæg tilbage med meldingerne om den del af lovforslaget, som handler om at øge mulighederne for at få danskundervisning.
Det glæder jeg mig faktisk over er på dagsordenen.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Jeg kunne jo stille hr. Frank Aaen det modspørgsmål, hvor megen kærlighed der ligger i at importere flygtninge fra flygtningelejre hertil, når man med fuldkommen sikkerhed ved, at de vil få en gennemført trist tilværelse i Danmark og ende som et bundfald, der ikke har nogen mulighed for at gøre sig gældende.
Jeg ved godt, at det er det, Enhedslisten forstår ved kærlighed.
Lad mig så lige føje til, at der jo ikke bare er tale om at frasortere folk.
Det, der er tale om, er jo, at Dansk Folkeparti og regeringen gang på gang har gjort opmærksom på, at den rigtige måde at hjælpe flygtninge på er at hjælpe dem i nærområderne, og så er det klart, at så bliver der endnu bedre sammenhæng i, at de kvoteflygtninge, vi tager hertil, skal være nogle, som har en mulighed for at leve en ordentlig tilværelse i Danmark.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-04:
Nu synes jeg så, at hr. Steen Gade skulle være glad for, at der ligger et forslag her, som faktisk forsøger at intensivere arbejdet med integration, som jeg sagde – og det var det, jeg sagde – at den tidligere regering i 1990'erne fuldstændig havde negligeret med SF's støtte.
Det kan godt være, hr. Steen Gade har været væk fra folketingsarbejdet, men det behøver jo ikke fjerne hukommelsen for det, der er sket i 1990'erne, og det forstår jeg det har gjort, for jeg mener, det var den tidligere socialdemokratiske regering, som lavede en lov, som forhindrede bosnierne i at lære dansk og blive integreret i det danske samfund, mens de ventede på et skib nede i havnen i København.
Det mener jeg ikke var særlig fremmende for integrationen.
Det har jo også vist sig siden, at det så tog nogle år, inden bosnierne kunne komme i gang med det danske samfund.
Så jeg mener, her ligger lidt lig i lasten også hos SF.