runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg glæder mig over, at andre bekymrer sig for medarbejderne, for det er faktisk ret væsentligt for SKAT, at der er fokus på, at medarbejderne har en attraktiv arbejdsplads, at det er et sted, hvor vi kan give dem nogle faglige og sociale udfordringer, og hvor der er mulighed for, at de, uanset om de vælger at gå en specialistvej, en generalistvej eller en ledelsesvej, kan opleve nogle udfordringer.
Det er vores klare indtryk, at der er mange forskellige holdninger.
Der er også de medarbejdere, der har fået den oplevelse efter fusionen, at de nu er kommet ind i et fagligt miljø, hvor de har kollegaer, de kan bruge til at lave sparring med, hvor de har mulighed for at få en dialog i gang, hvor de har mulighed for at grave dybere ned i nogle problemstillinger, de synes er spændende, og på den måde få en mere udfordrende og attraktiv arbejdsplads.
Fttmo065.fm Page 4905
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
er vigtigt for billedet af, hvor SKAT er i dag, at sige, at der også er medarbejdere, der er tilfredse med, at de er kommet ind i en organisation med større faglige miljøer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Jer er stadig væk meget bekymret for medarbejderne.
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at regeringen har lagt op til, at arbejdsopgaverne skal flyttes, og man har placeret centrene.
Men sådan som situationen ser ud, ser det ud, som om mange medarbejdere ikke vil flytte med arbejdsopgaverne, så vi i meget høj grad kommer til at opleve kompetencetab rundtomkring.
Så sent som i dag har jeg hørt, at en af vores førende eksperter inden for dødsbobeskatning, som har været ansat i Århus, nu har skiftet arbejde, fordi han ikke ønskede efter mange år i SKAT at flytte et andet sted hen i landet, og han har taget tre af sine fremmeste medarbejdere med.
Det er et lille eksempel, jeg har hørt i dag, på, at vi kan risikere kompetencetab på grund af den her usikre situation, vi er i.
Så medarbejderne er meget, meget bekymrede, og det synes jeg ministeren skulle tage mere alvorligt, end han gør i dag.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Det vil være sådan, at alle medarbejdere som sagt følger med den arbejdsopgave, de har haft.
Og det har været lagt frem siden september måned 2004, at betalingsopgaven i SKAT skal samles i Ringkøbing.
Derfor har alle medarbejdere, der har læst de informationer, der har været, og det går jeg ud fra at de fleste har, for der har været meget stor interesse omkring denne diskussion, fra starten af vidst, at vi på sigt ville samle betalingsopgaven i Ringkøbing.
Den beslutning er min, og den står jeg naturligvis ved.
Der vil på en lang række andre områder være opgaver, som vil blive samlet inden for hvert skattesamarbejde.
Der har vi sagt, at den samling skal foregå over en årrække, således at der for de medarbejdere, som ikke ønsker at flytte derhen, hvor det skal være, skal være tid til at lave en erfaringsudveksling og et kompetenceskift på betalingscenteret og kundecentrene.
For at forbedre den service, der er nødvendig at give vores borgere og virksomheder, har vi valgt at fremrykke oprettelsen af kundecentrene, sådan at de oprettes tidligere.
Og det betyder så også, at vi har været nødt til at fremrykke tidspunktet, hvor medarbejderne starter.
Jeg vil gerne sige, at vi lige præcis i dag har startet en stor ønskerunde, hvor alle medarbejdere i SKAT bliver bedt om at tilkendegive, hvilken arbejdsopgave og hvilket arbejdssted de kan tænke sig at have fremadrettet, fordi vi gerne ville imødekomme flest muligt af de ønsker, som medarbejderne måtte have, og dermed også kunne lave en fordeling, der i videst muligt omfang lever op til de ønsker, personalet har.
Lene Jensen (S), 2006-03-22:
Jeg har et spørgsmål liggende i en skuffe ovre hos ministeren, som i morgen fejrer 1-månedsjubilæum, og som handler om, hvorvidt man overhovedet kan det her, om man kan fyre folk på den måde, når man i loven har skrevet, at der skal være ansættelsestryghed, og at eventuelle reduktioner sker ved naturlig afgang.
Jeg kan ikke forstå, at det skal tage 1 måned at svare på, om man overholder sin egen lov.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Løftet til alle medarbejdere indebærer, at de flytter med arbejdsopgaven.
Og de fleste vil opleve, at deres arbejdsopgaver naturligt vil komme til at ligge i de skattecentre, de har været ansat i nærheden af.
Nogle medarbejdere, som har siddet med opgaven omkring betalinger, vil så opleve – fordi der fra starten klart og offentligt var udmeldt en beslutning om at samle betalingsopgaverne i Ringkøbing – at deres arbejde flytter til Ringkøbing.
Og for at holde fast i analogien, så flytter alle medarbejdere med deres arbejdsopgave.
Når arbejdsopgaven flytter, flytter personen med.
Jeg kan godt forstå, at det for den enkelte medarbejder, der står over for et valg om eventuelt at skulle flytte til Ringkøbing, kan være en meget stor beslutning og også en beslutning, hvor man måske ikke kan se rationalet i, at man skal følge med opgaven.
Det har jeg respekt for.
Jeg kan godt forstå, at der er medarbejdere, der ikke synes, at det er en ønskesituation.
Men hvis man ønsker at have statslige arbejdspladser spredt, hvis man ønsker en regionalisering, og hvis man ønsker en samling af betalingsopgaven, sådan at vi kan gøre den mere effektiv, så har det ikke desto mindre været denne model, der har levet op til alle de kriterier, vi har lagt frem.
Lene Jensen (S), 2006-03-22:
Jeg kan godt høre, at ministeren er ikke så meget for at kaste sig ud i konkrete tal, i hvert fald ikke så meget som ministeren var for et år siden og længere tilbage, da man lavede de store planer.
Jeg sidder bare og tænker på, at når nu ministeren siger, at medarbejderne ikke skal være bange, fordi alle effektiviseringer og alt mulig andet sker via naturlig afgang, og at det er noget, man har lovet, mener ministeren så, at det er naturlig afgang, når man bliver fyret, fordi man ikke vil flytte fra Maribo til Ribe, eller i en af de andre ruter, som er tilrettelagt ud over landet, hvor folk forventes at flytte op med familie og fritidsinteresser og hele baduljen?
Er det virkelig naturlig afgang?
Det lyder meget, meget mærkeligt for mig.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg har stort set ikke lavet andet hele eftermiddagen herinde end stå at påtage mig ansvaret for det, for ja, det er min beslutning, at vi skal gennemføre en fusion, og ja, jeg tror, hr. René Skau Björnsson har helt ret i, at der ikke er nogen, der har oplevet noget tilsvarende, for det er danmarkshistoriens største offentlige fusion.
Jeg sagde klart i det foregående svar til hr. René Skau Björnsson, som han desværre ikke fik det hele med af, at ikke alt fungerer perfekt endnu, men det arbejdes der på.
Så der er nogle områder, vi skal have kigget på, og der er nogle områder, hvor vi skal forbedre os, men de områder har der været fuld fokus på, og der har været fuld aktivitet for at løse tingene hele vejen igennem.
Nej, den utryghed er der ikke, for det har været klart fra den første dag i den her fusion mellem de kommunale skattemyndigheder og Told og Skat, at den effektivisering, vi kan få ud af det, alene vil blive indhøstet i takt med den naturlige afgang.
Det vil sige, at der ikke er nogen medarbejdere, der skal frygte for deres job.
Det er klart, at der er en lang række medarbejdere, som vil opleve, at deres arbejdsplads vil flytte sammen i de nye skattecentre.
Det har været et udgangspunkt fra starten, at vi skulle samle de mange forskellige adresser, vi arbejdede ud fra, til 30 stærke enheder.
Der er vi ikke endnu.
Vi er stadig væk på ca. 90 adresser, og det antal vil løbende blive nedbragt, efterhånden som vi samler skattemedarbejdere på færre steder.
Så medarbejderne vil opleve, at deres arbejdssted måske flytter, men at deres arbejdsopgave bliver.
Og det har været et løfte, som alle medarbejdere har fået klart fortalt fra starten.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-22:
Det lyder, som om ministeren synes, at det går godt nok under de vilkår, der nu er gældende.
Er ministeren nu også sikker på, at det gør det?
Jeg har lige fået en opgørelse, der viser, at de aktive skatters restancer er steget med 1.038.192.446 kr.
På 4 måneder er de steget med det beløb.
Man antager, at det beløb, man skal inddrive fra kommunerne, er steget stort set i samme omfang, det vil altså sige med næsten 2 mia. kr. ifølge den opgørelse, der ligger her.
Så synes ministeren, at det går godt nok og er glad for, at man kunne gennemføre en sådan omlægning hurtigere end alle andre.
Ministeren kunne bevise over for statsministeren, at han var rigtig god, han kunne sætte det her i gang i en lynende fart.
Men mon folk, der skal bruge penge til at betale de offentlige regninger, synes, at det er godt at være 2 mia. kr. bagefter?
Så må ministeren da i hvert fald indrømme, at når der er nogle steder, hvor det går godt, og andre steder, hvor det ikke går godt, så må det der med inddrivelsen virkelig være et sted, hvor det ikke går godt.
For ministeren har jo ikke afkræfFttmo065.fm Page 4907 Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
Der må ministeren jo sige, at det altså ikke går godt.
Dertil kommer yderligere de penge, man skulle inddrive fra kommunerne, hvor beløbet formentlig er i samme størrelsesorden – det er lidt svært at få et overblik over, fordi det jo er fra mange forskellige kommuner.
Tænk, hvis vi kunne komme så langt, at ministeren så sagde: Inddrivelsen er i hvert fald et område, hvor det virkelig er kikset for mig, de der 30 inddrivelsescentre har ikke overtaget opgaverne i tilstrækkeligt omfang i forhold til det, som kommunerne gjorde i forbindelse med inddrivelse af borgernes skyldige beløb.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Min egen og SKATs bedste vurdering er, at det kun er et meget lille beløb, som vil være endegyldigt tabt.
Langt den største del af beløbet er restancer på grund af periodeforskydninger, så det, man ikke får hentet ind den ene måned, fordi betalingsaftalen skal indtastes manuelt, kan man hente ind senere.
Det er heldigvis sådan, at det er kun en meget lille del af beløbet, der vil være uigenkaldelig uerholdeligt, som det hedder i det tekniske fagsprog, og det er min vurdering, at vi vil hente langt den største del af restancen ind igen, så det kun er en meget, meget begrænset del, der vil være et decideret tab.
Vores mål er naturligvis at arbejde efter, at der slet ikke sker noget tab, men det er i hvert fald vigtigt at slå fast, at man ikke kan konstatere allerede i dag, at der ikke vil ske tab.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-22:
Jeg begynder jo efterhånden at forstå udenrigsministeren, for det bliver jo mere og mere klart, at udenrigsministerens holdning er, at løsningen på det er, at dem, vi ikke kan lide, bomber vi.
Jeg vil bare lige gøre udenrigsministeren opmærksom på, at Enhedslisten har fremlagt adskillige forslag til, hvordan vi kan komme videre på baggrund af den situation, vi har i Irak nu.
Hvis vi meget enkelt bare brugte tilsvarende midler, som i dag bliver brugt militært, på at styrke den civile genopbygning i Irak, så ville vi meget hurtigere komme meget længere.
Tilsvarende, hvis vi gav olieressourcerne til den irakiske befolkning, så ville den irakiske befolkning have noget at bygge videre på, og det tror jeg nok at den irakiske befolkning – mange af irakerne giver i hvert fald udtryk for det – ville se som et reelt fremskridt.
Lene Jensen (S), 2006-03-22:
Jeg takker ydmygst for belæringen.
Jeg er ikke i tvivl om, at skatteministeren ved enhver given lejlighed vil vælge det udgangspunkt, der får skatteministerens biks til at se pænest ud, for det er jo et ganske kendt fænomen.
Men jeg har bare ikke hørt noget svar på den del af spørgsmålet, der handler om, hvor stor en del man tror, man kan hente ind, jeg har kun hørt nogle hensigtserklæringer om, at man tror, man nok kan hente noget, og hvad ved jeg.
Det er jo mange penge, det handler om.
Jeg er godt klar over, at det er en del af en stor mængde, men det er alligevel mange penge, det handler om.
Somme tider sidder vi og fedter med 2, 3, og 5 mio. kr., men her taler vi altså om noget, der er op mod 1 mia. kr., og hvad er skatteministerens bedste vurdering af, hvor mange af de penge vi nogen sinde kan regne med at se igen?
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Derfor er der forskel på, om man måler fra februar 2005 til februar 2006 og dermed en periode, hvor ansvaret for inddrivelsen af skatterestancer lå i komFttmo065.fm Page 4910
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
munerne, eller man kigger på den periode, hvor ansvaret for inddrivelse af skattegælden har ligget hos SKAT, altså perioden fra november 2005 til i dag.
Hvis man kigger på perioden fra november til i dag, har der været en vækst på ca. 700 mio. kr.
Nogle af de 700 mio. kr. skyldes et naturligt sæsonudsving, som vi også har kunnet se de foregående år, andre skyldes naturligvis, at betalingsaftalerne blev afbrudt, så inddrivelsen ikke kunne være lige så effektiv i opstarten, som tilfældet ville have været i en almindelig driftsfase.
Jeg synes, det er væsentligt at lægge mærke til, at fra januar til februar, hvor der normalt har været en svag stigning i restancerne, har vi kunnet fastholde en stabil udvikling.
Det betyder, at vi er kommet ind i en meget bedre gænge og får inddrevet meget mere effektivt end tidligere, og vi skal selvfølgelig holde fokus på, at det også sker fremadrettet.
Men hvis vi snakker om forskellige statistikker, skal vi huske: Hvornår starter man, og hvornår slutter man?
Lene Jensen (S), 2006-03-22:
Jeg er ikke sikker på, at jeg er blevet markant klogere af svaret, men det behøver selvfølgelig ikke at være skatteministerens fejl.
Der er bare det ved det, at vi har haft lidt svært ved at få lagt på bordet, hvor store problemerne er, og hvad det rent faktisk betyder, at de penge, som skal finansiere den danske velfærd, ikke kommer ind, uanset om vi synes, problemerne er store eller små.
Nu siger ministeren, at det er et eller andet, der ligner 700 mio. kr.
Vi har imidlertid et tal, der siger 1 mia. kr., og jeg kan egentlig ikke forstå, at ministeren ikke er gået mere i rette med Pengemagasinet, hvis det ikke er korrekt.
Så blev der remset en række områder op, hvor det går helt fint.
Jeg hørte ikke, men det er måske, fordi jeg er lidt forkølet, om parkeringsafgifter, daginstitutionstakster og renovationsafgifter var med.
Det, vi hører på gangene, er jo, at det er et område, hvor det kniber gevaldigt, og det er noget, der går ud over kommunerne.
Det er noget, vi vender tilbage til lidt senere på dagsordenen.
Men hvad er det rigtige tal?
Er det godt 700 mio. kr., eller er det den milliard kroner?
Og hvis det ikke er den milliard kroner, hvor kan Pengemagasinet dog så have fået det tal fra?
Det er søreme godt, jeg har stillet spørgsmålet, for jeg har haft oplevelsen af, at der gennem de seneste måneder er fløjet en masse tal gennem luften, når vi har diskuteret problemet.
Som ministeren også nævnte, havde vi et samråd for en måned siden, hvor der ikke fløj så mange tal igennem luften, når vi spurgte til det samlede provenutab, men det sidste tal fløj gennem luften i torsdags.
Jeg tror, vi var mange, der så Pengemagasinet i fjernsynet, hvor man mente at vide, at vi nu er 1 mia. kr. bagud, men her i Fttmo065.fm Page 4909 Thursday, May 18, 2006
10:13 AM dag siger ministeren, at vi nærmest er forud, hvis vi sammenligner januar-februar med januar-februar sidste år.
Jeg er sådan set ligeglad med, hvad ministeren sammenligner med, jeg vil sådan set bare gerne vide, hvordan det går.
Er det rigtigt, at man er 1 mia. kr. bagud?
Hvis det er rigtigt, at man er 1 mia. kr. bagud, uanset om det er regnet fra den 1. november, eller hvad det nu er, hvad har ministeren så tænkt sig at gøre ved det?
Vi har talt meget om, hvad der er sket, men måske skulle vi også tale lidt om, hvad der skal ske.
Regner ministeren med at kunne indhente efterslæbet?
Lad være med at sige, at det skam var ventet, for det kommer der jo ikke penge i kassen af.
Er det rigtigt, at efterslæbet er 1 mia. kr., og hvad har ministeren egentlig tænkt sig at gøre ved det?
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg vil bare sige, at der er snesevis af områder i SKAT, hvor det fungerer ganske glimrende.
Der er udsendt 158.000 rykkere på inddrivelsesområdet, der er udsendt skatteoplysninger til de danske borgere, der er kommet masser af skattekroner i kassen, og der er gennemført talrige kontroller og reguleringer af danskerne.
Det er et stort og flot arbejde, medarbejderne i SKAT udfører hver eneste dag.
Af respekt for det arbejde, som medarbejderne i SKAT udfører, synes jeg, det er fejlagtigt, når man forsøger at tegne et billede af, at alt er kaos.
Tværtimod knokler masser af medarbejdere på alle skattecentre benhårdt for at sikre, at de itmæssige og uddannelsesmæssige problemer, der er tilbage, bliver løst, og deres arbejde vil jeg også gerne anerkende her i Folketingssalen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Så vil jeg bare konkludere her i min afsluttende bemærkning, at vi for så vidt er enige om, at det ikke ser godt ud i SKAT lige nu, og sådan som jeg hører det, er vi også enige om, at det er resultatet af politiske beslutninger, som er taget af regeringen og Dansk Folkeparti i fællesskab, at situationen er, som den er.
Når der ikke bliver inddrevet penge nok, og når medarbejderne er frustrerede rundtomkring, er det resultatet af en politisk beslutning, og når it ikke fungerer, og der er alle de problemer, alt det kaos og al den usikkerhed i SKAT lige nu, er det også resultatet af politiske beslutninger, som er taget herinde.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Det er sådan, at når man fastlægger rammerne for finansloven, så fastlægger man den økonomiske ramme enten i en flerårsaftale eller i en enkeltårsaftale.
Vi har fra SKATs side lagt os fast på en enkeltårsaftale, for vi har sagt, at vi gerne vil vide, hvilke medarbejdere der kommer med over, inden vi beregner det præcise besparelsespotentiale.
Det er ikke nogen hemmelighed, at der har været en konsulentundersøgelse fra det, der hedder Boston Consulting Group, som har vurderet, at det alt andet lige, hvis ikke der er nogen områder, der skal kvalitetsløftes, vil være muligt med en optimal skattestruktur at kunne lave en effektivisering på 28 pct.
Vi har ikke fra regeringens side taget stilling til, om der er nogle områder, der skal løftes.
Jeg kunne godt forestille mig, at der var nogle områder, hvor man overvejede, om det var nødvendigt servicemæssigt at løfte skatteindsatsen, bl.a. på området omkring sort arbejde, og derfor har vi fra regeringens side ikke taget stilling til, hvad besparelsesniveauet skal være.
Hvad inddrivelsen angår, kommer vi jo tilbage til den lige om lidt.
Jeg skal bare kommentere, at i de 2 foregående år har der fra januar til februar været en stigning i skatterestancen, mens der fra januar til februar i år har været en konstant restance.
Nu er vi altså kommet dertil, at restancerne ikke vokser, men faktisk er konstante, hvorimod de var vokset på samme tidspunkt de foregående år.
Pia Gjellerup (S), 2006-03-22:
Jeg har siddet og overværet skatteministerens forsøg på at undgå at svare på spørgsmål nr. 7, som gik på, hvor stor en besparelse staten realiserer ved fusionen på skatteområdet og ved personalereduktioner i den forbindelse.
Da man har iværksat, hvad skatteministeren selv har betegnet som danmarkshistoriens største offentlige fusion, var det naturligt at forestille sig, at man dog i hvert fald havde nogle bud.
Dem er man kommet med på tidspunkter i offentligheden, men skatteministeren vil ikke svare her i salen.
Fttmo065.fm Page 4908
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
Han kan kun strække sig til at sige, at det ikke er godt nok, men at det heller ikke er kaos.
Der må vi sige, at vi, der fra tid til anden møder personalet, oplever – og det tror jeg i øvrigt også skatteministeren ved – at de er angste, hvad man ikke kan fortænke dem i.
Økonomien ved man ikke noget om, man vil i hvert fald ikke oplyse noget om den, og restancerne hober sig op.
Jeg synes, vi må sige, for at det ikke skal blive helt surrealistisk, som skatteministeren selv forventede, at det rent sprogligt ligger noget nærmere kaos, end at det ikke bare er godt nok.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg er ked af, at fru Pia Gjellerup ikke var til stede, da vi havde diskussionen om bevillinger, for da sagde jeg bl.a., at vi fra regeringens side har sagt, at det i forbindelse med finansloven for 2007 skal fastlægges, hvordan den fremadrettede ramme skal være.
Det kræver selvfølgelig, at man får startet op nu, og derfor er vi allerede i både SKAT og Skatteministeriet i gang med at lægge sporene for budgettet for 2007 og fremad.
Pia Gjellerup (S), 2006-03-22:
Skatteministeren fik mig provokeret ved at udtale, at det må være surrealistisk at sidde og høre på den her debat, og der kan jeg så som en, der har adgang til at bekræfte det her i salen, sige, at det er det sandelig.
For vi hører, at skatteministeren ikke kan redegøre for, hvad der ligger af økonomi og besparelsespotentiale, hvad man regnede med, og hvad man vil gøre.
Det vil man ikke rigtig svare på.
Vi har hørt beskrivelser af situationen for personalet, som i høj grad må medføre, at de må spørge, om det ikke teknisk er i uoverensstemmelse med et løfte, som medarbejderne i hvert fald har forstået på en anden måde, eller er det naturlig afgang, vi taler om?
Så ser vi også restancerne, der hober sig op, og det får skatteministeren så til: Det er ikke godt nok, men det er heller ikke kaos.
Kan vi ikke komme det lidt nærmere?
Det er for så vidt det, vi gerne vil have.
Det er bare ikke godt.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Det er lidt pudsigt, for hr. Jens Peter Vernersen var ordfører på lovforslaget om inddrivelse i sin tid, og derfor ved hr. Jens Peter Vernersen jo også, at der i lovforslaget decideret stod, at der ville være et produktionstab i begyndelsen, når man flyttede inddrivelsen over.
Det skyldes bl.a., at det af it-mæssige grunde, fordi man flytter fra Kommunedata, altså fra KMD, og på ny opretter de betalingsaftaler, der skal være, ikke har været muligt for KMD automatisk at overføre dem.
Det har betydet, at man manuelt skulle ind og oprette alle betalingsaftaler, og det gør naturligvis, at det tager noget tid.
Det koster jo noget rugbrødsarbejde at få indarbejdet betalingsaftalerne igen.
Derfor er det korrekt, at der har været en stigning, men fra den 1. november 2005, hvor SKAT overtog inddrivelsesopgaven, er restancerne på skatteområdet steget med ca. 700 mio. kr. Nogle af de 700 mio. kr. er udtryk for et almindeligt sæsonudsving – der plejer altid fra november til februar måned at være en stigning i restancerne – men andet er selvfølgelig også udtryk for, at vi ikke har kunnet arbejde i samme omfang som hidtil.
Det må være en meget surrealistisk oplevelse at sidde og høre på den her debat.
Først startede jeg med at sige, at det ikke er alt, der går godt nok, og så bliver jeg spurgt: Hvordan kan det være, at du er tilfreds med, at det går godt nok?
Så svarer jeg igen: Det er ikke alt, der går godt nok.
Så bliver jeg spurgt igen: Jamen hvordan kan du være tilfreds med, at alt går godt nok?
Nu skal jeg sige det igen, så også hr. Jens Peter Vernersen forstår det: Det er ikke alt, der går godt nok, men der er meget, der går bedre, end det gjorde 1 måned siden.
Der er utrolig mange ting, som er forløbet upåvirket af fusionen.
De indberetningstal, de indtægtstal, der løbende er blevet overgivet til både Folketingets Skatteudvalg, og så vidt jeg i hovedet erindrer også Folketingets Finansudvalg, har vist, at indtægterne også her i 2006 er fuldt ud på højde med eller højere end indtægterne i 2005.
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Skal det forstås således, at ministeren ikke i dag kan berolige alle de mange utrygge medarbejdere, der er i SKAT rundtomkring?
Der er stadig stor uvished om deres fremtid.
De kan risikere med finansloven for 2007, at der skal skæres 2.000-3.000 medarbejdere ifølge den rapport, som regeringen arbejdede med her i sommer.