runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2006-05-10:
»Hvilke initiativer vil ministeren tage med henblik på at sikre, at politiet har de nødvendige ressourcer til rådighed specielt i områder med ghettobebyggelser
, således at politiet til enhver tid kan løse politimæssige opgaver såsom patruljering, visitation, husundersøgelse, anholdelse m.m. samt opretholde almindelig ro og orden i området uden at komme i en situation, hvor politiet er nødt til at trække sig tilbage på grund af et sammenrend af gadens parlament, utilpassede andengenerationsindvandrere og andre, der dels forsøger at hindre politiet i deres arbejde, dels forsøger at befri eventuelt anholdte, samt overdænger politiet og eventuelt redningsmandskab med sten, hvorved gadens parlament i realiteten overtager kontrollen i kvarteret?«
Lene Espersen (KF), 2006-05-10:
Som følge af de konkrete spørgsmål til den episode, der fandt sted fredag den 28. april i år, har jeg indhentet en udtalelse fra politimesteren i Odense.
Politimesteren i Odense har oplyst, at der den 28. april var en voldsom konfrontation ved indkørslen til Bøgeparken, der er en del af Vollsmose, og at politiet her standsede en udenlandsk indregistreret bil, fordi man ville sikre sig identiteten på føreren og passagererne i den pågældende bil.
Der samlede sig så en større personkreds omkring politiet, og det udviklede sig til stenkast mod politiet og afbrænding af biler.
Efter at have gennemført politiforretningen – og det er vigtigt at få sagt, at politiforretningen blev gennemført – valgte politiet af hensyn til egen sikkerhed at forlade området.
Politiet vurderede herefter, om der kunne samles tilstrækkeligt personale til en umiddelbar politiindsats, ligesom der blev taget kontakt til lokale repræsentanter.
Det lykkedes de lokale repræsentanter at medvirke til at neddæmpe uroen, og så afstod politiet fra en yderligere politimæssig indsats.
Politimesteren har endvidere oplyst, at den konkrete hændelse efter hans opfattelse opstod som følge af et sammenfald af flere uheldige omstændigheder, og at situationen på ingen måde er kendetegnende for den normaltilstand, der har været gældende i Vollsmoseområdet de seneste 2½ år.
Der har igennem de seneste år været gennemført en massiv så vel social som politimæssig indsats, og man har samarbejdet tæt mellem politi og kommune om en helhedsorienteret indsats.
Politimesteren har også oplyst, at politiets dispositioner var helt i overensstemmelse med den strategi, som Odense Politi har for den slags episoder, og som går ud på, at hvis ikke der umiddelbart er fare for liv og helbred, skal personalet afvente, at tilkald af tilstrækkeligt yderligere personale foregår, og at der er tilstrækkeligt sikkerhedsudstyr til at løse situationen; og at situationen den 28. april ikke var begrundet i mangel på ressourcer.
Derfor vil jeg sige, at jeg faktisk mener, at Odense Politi allerede har en god strategi for, hvordan man løser de her problemer, og så kan vi glæde os over, at det heldigvis er et enkeltstående tilfælde i en ellers meget lang, rolig periode, hvor man har løst problemerne.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-10:
Tak for det og tak for, at jeg synes, jeg kan høre en lille åbning.
Det er jeg meget glad for, og det er jeg ud fra, at vi har fået en COWI-rapport.
Fonden Realdania har lavet en meget seriøs undersøgelse, der har siddet en meget stor gruppe under Justitsministeriet af alle dem, der er involveret i tilstandsrapporter og ejerskifteforsikringer, og alle har anbefalet, at man ikke bare udvider, men også, at vi laver en revision af loven.
Det, der sådan står for mig, er, at man kan sige, at vi fra samtlige rapporter, samtlige undersøgelser og fra alle de klager, vi har fået, har fået et billede af manglende uvildighed, sjusk, dårlig kvalitet, og man kan sige, at antallet af utilfredse brugere vokser og vokser.
Vi ser, at omkring 20-25 pct. siger, at de vil overveje helt at lade være med at bruge ordningen.
Set i den sammenhæng, kan ministeren så ikke godt se, at der måske er en interesse i og kunne være noget fornuft i, at vi så fik lavet et ordentligt stykke arbejde og fik revideret loven, også for at finde ud af, hvor der er mangler, hvor det ikke fungerer godt nok?
Lene Espersen (KF), 2006-05-10:
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at det er min opfattelse, at huseftersynsordningen overordnet set fungerer tilfredsstillende.
Det understreges bl.a. af, at ordningen anvendes i 95 pct. af alle handler med enfamiliehuse.
Både sælger og køber har store fordele af ordningen.
Det centrale er, at sælgeren ikke kommer til at hæfte for skjulte fejl og mangler ved bygningen i mange år efter salget af ejendommen, og at køberen får et bedre oplysningsgrundlag og mulighed for at forsikre sig mod skjulte fejl og mangler.
Jeg finder, at der med den nuværende udformning af ordningen er skabt en god balance mellem hensynet til henholdsvis køber og sælger.
Justitsministeriet har i løbet af 2005 holdt en række møder om huseftersynsordningen med de relevante organisationer.
Med baggrund i disse drøftelser udarbejdede Justitsministeriet en redegørelse den 12. oktober sidste år – som jeg også har sendt til Folketinget – hvor der peges på en række mulige ændringer inden for rammerne af den eksisterende ordning, som efter regeringens opfattelse kan være med til at forbedre den.
Efterfølgende har Fonden Realdania lavet en rapport om huseftersynsordningen, og rapporten indeholder bl.a. nogle anbefalinger om at udvide tilstandsrapporten med flere oplysninger, om at forbedre informationen til køberne om, hvad huseftersynsordningen indebærer.
Forbrugerrådet, Forsikring & Pension og en række af de øvrige organisationer, der deltog i møderne i Justitsministeriet, har med henvisning til rapporten nu skrevet til mig og opfordret til, at der arbejdes videre med at udvide tilstandsrapporten.
Selv om regeringens bebudede tiltag på området endnu ikke har fået en chance for at virke, vil jeg naturligvis gerne lytte til organisationerne, og jeg har derfor bedt mine embedsmænd om at indkalde organisationerne til en fornyet samtalerunde i Justitsministeriet.
Den nye runde med organisationerne vil i første omgang sigte på at få klarlagt mere konkret, hvilke ændringer af ordningen organisationerne ønsker.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-10:
Det at købe hus, generelt det at skulle erhverve sig en ejendom, handle med ejendom er en meget stor beslutning.
Det er økonomisk en stor beslutning, men den er også meget svær for de fleste mennesker at kunne overskue, for meget få af os har en viden om, hvad det er, vi skal kigge efter.
Så meget mere væsentligt er det, at det, der skal være en støtte for så vel køber som sælger, også virker, og her tænker jeg selvfølgelig på tilstandsrapporter og ejerskifteforsikring.
På den baggrund stiller jeg det spørgsmål, om justitsministeren finder måden, hvorpå ordningerne fungerer ved handel med hus i dag, tilfredsstillende.
»Finder ministeren den måde, som huseftersynsordningen med tilstandsrapporter og ejerskifteforsikringer ved hushandler fungerer på i dag, tilfredsstillende?«
Lene Espersen (KF), 2006-05-10:
Jamen jeg kan berolige hr. Kim Christiansen og sige: Punkt 1: Politiet skal kunne udføre politiforretninger alle steder i landet, og det vil politiet også gøre fremover. Punkt 2: Politiet har tilstrækkelige ressourcer til at løse opgaven.
Det har slet ikke været et problem i den konkrete sag, som hr. Kim Christiansen rejser, og det er ikke et generelt problem, for vi, Dansk Folkeparti og regeringen, lavede sammen en rigtig god flerårsaftale for politiet, der tilførte flere ressourcer og flere redskaber og ny it.
Så det her er ikke et ressourceproblem.
Punkt 3: Det er selvfølgelig vigtigt, at politiet også af hensyn til betjentenes tryghed lægger en strategi for, hvad man så gør, hvis man kommer i en ophedet diskussion et sted eller der er et virvar af mennesker, og det er der altså strategier for.
Jeg kan i hvert fald redegøre for, at i forbindelse med den konkrete episode, som vi har drøftet her i salen i dag, har Odense Politi altså haft en strategi liggende for, hvordan man skulle håndtere situationen, og den strategi er blevet fulgt.
Så jeg kan berolige hr. Kim Christiansen: Der skal nok ske kriminalitetsopklarelser også fremover alle steder i landet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Christiansen (DF), 2006-05-10:
Nu kan jeg så forstå, hr. Morten Østergaard nærmest mener, at politiet skal løse en socialpædagogisk opgave.
Jeg mener, de skal håndhæve lov og orden.
For det er jo klart, at kriminaliteten er faldende, hvis man ikke kommer i området, for det er jo kun registreret kriminalitet, der tæller i statistikkerne.
Så man kan jo med Odense Politis udmeldinger med et slag fjerne al kriminalitet i Vollsmose, man kan bare holde sig ude af området.
Lene Espersen (KF), 2006-05-10:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at generelt set, som jeg også svarede før, er det nu min opfattelse, at der er et meget velfungerende samarbejde mange steder, men jeg tror på, at politikredsreformen kan medvirke til, at der ikke bare kan afsættes flere ressourcer, men også arbejdes mere målrettet de steder, hvor der er et problem.
Det er den ene del af det, altså at uanset hvor i landet det er, så vil de nye politikredse være så slagkraftige, så de kan gøre det.
Den anden del af hr. Morten Østergaards spørgsmål går sådan lidt på: Jamen er det politiet, der mangler noget?
Det er nu min opfattelse, at det her er noget, som Københavns Politi ser på med meget, meget stor alvor.
Og i dag er der jo også en statistik til diskussion i medierne, der tyder på, at vi har et problem med de helt, helt unge børn, der desværre roder sig ud i meget alvorlig kriminalitet.
Derfor tror jeg, at det er lidt for letkøbt at sige, at det her alene er et politimæssigt problem.
Og jeg tror heller ikke, hr. Morten Østergaard helt mener det.
For det, der skal til, er sådan set, at de organisationer og de beboerforeninger og de andre aktører, der er, f.eks. i Mjølnerparken, også skal påtage sig et ansvar.
Hvis de gør det, og hvis man kan medvirke til det, så tror jeg, at den paraplymodel, man har fra Gjellerup, er ganske udmærket at sprede ud andre steder, så der er nogle af de folk, der færdes i området, der kan sige til politiet: Det er altså ham derovre, der laver al balladen; det er ham, I skal have fat i; det er hans forældre, I skal tale med.
Så begynder det kriminalpræventive arbejde at virke for alvor, men det kræver altså, at alle gode kræfter samarbejder.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-10:
Jeg takker for svaret og er sådan set meget enig i begge vurderinger, nemlig at selvfølgelig skal politiet kunne virke alle steder, og at målsætningen så er, at der er så lidt behov for, at politiet gør det, som overhovedet muligt.
Men det, der bare undrer mig, og det er så grunden til, at jeg bringer det på bane, er, at jeg også har besøgt Mjølnerparken i den her uge, og der har de en lidt anden oplevelse af, hvordan politiet er udrustet til at løse de her problemer.
For der får de den besked, at i modsætning til i Århus, hvor man har nærhed og nogle faste betjente, som kender de børn og unge, der agerer i området – når jeg besøger Gellerupparken og møder den pågældende betjent, så har han altid 2-3 unger hængende på armen osv. – har Københavns Politi altså ikke ressourcer at tilskikke f.eks. Mjølnerparken, hvor man oplever, at politiet kigger forbi en gang imellem og måske lige går en patrulje, men hvor der ikke er den samme indsats, når der måske er behov for det.
Det er derfor, jeg spørger
: Er der behov for fra justitsministerens side at sætte mere fokus på, at det, vi faktisk ved virker, bliver praktiseret de andre steder i landet, hvor der er problemer?
Og hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at fremme det?
Lene Espersen (KF), 2006-05-10:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, som jeg også sagde til hr. Kim Christiansen, at jeg synes, der er nogle hovedprincipper, vi må holde fast i.
Politiet skal have en mulighed for at virke alle steder.
Det går jeg ud fra at vi er enige om.
Og det betyder også, at politiet naturligvis skal have en strategi for, hvad man gør, hvis man kommer i en situation, hvor betjentene føler sig utrygge over for, hvordan de håndterer den situation.
Det har man en strategi for i Odense.
Men man kan så sige, at den gode historie er, at der de sidste 2½ år har været så godt et samarbejde, at der ikke har været de problemer i Vollsmose, som vi tidligere har hørt om.
Så spørger hr. Morten Østergaard: Hvad kan man så gøre kriminalpræventivt for at sikre en mere positiv udvikling?
Og det er rigtigt, at der er rigtig, rigtig mange gode erfaringer fra Gjellerup.
Og jeg tror faktisk, at noget af det, der er allervigtigst, er, at så mange forskellige dele af det civile samfund, de forskellige typer af organisationer, det sociale system, politi, skole, alle sammen har virket til sammen under en paraply at skabe nogle bedre rammer og tale med hinanden.
Det, jeg har tilkendegivet, er, at vi jo er i gang med at lave en meget stor kredsreform af politi et.
For vi svigter beboerne i de områder, hvis ikke vi sikrer os, at man løser de kriminalitetsproblemer, der er i området.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-10:
Nu er det lige før, justitsministeren tager ordet ud af munden på mig, for det, jeg gerne vil have bekræftet, er, at selv om det selvfølgelig er en beklagelig situation, så er det faktisk et dårligt eksempel, fordi man rigtig mange steder har formået at vende billedet.
F.eks. i Gellerup ved Århus, som også hr. Kim Christiansen er inde på, har man faktisk formået at vende udviklingen, sådan at der nu hersker ganske fredelige tilstande og på mange områder kan siges at være mindre kriminalitet i det område end i resten af byen – og det kan man så selvfølgelig diskutere hvad man skal gøre ved.
Men det, jeg gerne vil spørge justitsministeren om, er, om der er behov for at sætte mere fokus på SSP-samarbejdet, for det, der har virket i Århus, er jo ikke, at man kan tage børnepengene fra forældrene og andre ting, som regeringen er ved at implementere.
Det, der har virket, er et snævert samarbejde mellem kommunen, politiet og de øvrige myndigheder, der agerer i området.
Er der behov for at sætte større fokus på det og måske også give flere muskler til det arbejde?
Kim Christiansen (DF), 2006-05-10:
Jeg kan så beklage, at justitsministeren tilsyneladende ikke læser så mange aviser, som jeg gør.
I BT. den 2. maj kan man se Odense Politi gå ud og beklage, og jeg skal citere: Odense Politi har nu lært, at det ikke skal lave en rutinemæssig undersøgelse midt inde i Vollsmose.
Det ser jeg da som et klart udtryk for, at man ikke ønsker at udføre den slags politiforretninger i fremtiden åbenbart på grund af den åbenlyse risiko for, at man møder en større modstand, end man har ressourcer til at imødegå.
Det kan jeg kun tolke, som at politiet fremover vil give en særbehandling og nærmest gøre Vollsmose og måske også Gellerupparken i Århus til et lovløst område, hvor kriminelle elementer kan agere, fuldstændig som de vil.
Lene Espersen (KF), 2006-05-10:
Jeg kan bekræfte over for hr. Kim Christiansen, at der naturligvis ikke skal være forskelsbehandling, og at politiet skal have mulighed for at virke og udføre de politiforretninger, der er, uanset hvor det er i landet.
Det vil altså sige, at uanset om politiet befinder sig i Århus, Odense, Hjørring, Tønder, eller hvor politiet befinder sig, så skal det selvfølgelig have en mulighed for at foretage politiforretninger.
Jeg har ikke set de udtalelser, som hr. Kim Christiansen her henviser til, men jeg kan henholde mig til de udtalelser, som jeg har fået fra politimesteren i Odense, og det har været en klar understregning af, at man havde en politiforretning, der skulle gennemføres.
Den blev gennemført, og bl.a. via de lokale organisationer og netværk sikrede man sig også, at urolighederne blev bragt til ophør ganske hurtigt, således at politiet havde en mulighed for at kunne gøre de ting, som politiet nu engang skal.
Det helt afgørende for regeringen er altså, at politiet har en mulighed for at virke både kriminalpræventivt og som en del af en helhedsorienteret indsats i de områder, hvor der typisk er mange uroligheder.
Kim Christiansen (DF), 2006-05-10:
Jamen det lyder jo alt sammen rigtig flot.
Han udtalte, at det måske heller ikke var hensigtsmæssigt.
Så vil jeg da godt høre, om justitsministeren finder det korrekt, at man fremover skal give visse grupperinger af enten religiøs observans eller anden særbehandling i det danske samfund, for tilsyneladende vil man i fremtiden afstå fra at kropsvisitere potentielle terrorister, i hvert fald i den bydel, der hedder Vollsmose, og man kunne forestille sig, at det samme så også ville ske andre steder, eksempelvis i Århus.
Så det er mere sådan en generel holdning til, hvordan man ønsker det her skal gå i fremtiden.
Jeg går ud fra, at der ikke skal være forskelsbehandling.
Det er selvfølgelig en situation, som Dansk Folkeparti finder fuldstændig uholdbar, at politiet ikke skal kunne udføre sin opgave, men af ressourcemæssige årsager tilsyneladende er nødt til at måtte trække sig ud af en situation, hvor de rettelig burde håndhæve lov og orden.
Vi kunne godt tænke os at få justitsministerens redegørelse for og svar på, om det er en situation, man har taget hånd om og ønsker ikke skal gentage sig i fremtiden.
Lene Espersen (KF), 2006-05-10:
Nu vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, at der jo står så meget i aviserne.
Jeg kender som sagt ikke den artikel, men det, jeg kan fastholde, er, hvad det er for nogle regler, som politiets virksomhed virker på, og det er naturligvis, at politiet skal have mulighed for at udføre det politimæssige arbejde alle steder i landet.
Dermed også sagt, at naturligvis udfører politiet de politiforretninger, der måtte være, og stopper også de biler, der måtte være behov for.
Man har i Vollsmose en nærpolitistation, og det er for at kunne være solidt til stede og have lokalkendskab til de personer, som man nu skal have en ekstra interesse for.
Det er jo alt sammen positive historier om, at det at oprette nærpolitistationer med folk, der kender de lokale, og som kan være med til at håndtere konflikterne, er med til at få bremset dem, som ønsker at lave ballade.
Jeg vil sige til hr. Rune Lund, at jeg er glad for, at Enhedslisten har fået præciseret – selv om man kunne blive forvirret over det – at Enhedslisten egentlig er meget godt tilfreds med de nuværende regler og ikke her ligesom forsøger at antyde, at reglerne skal ændres.
Som punkt 2 vil jeg sige til hr. Rune Lund, at domstolene er uafhængige i Danmark, og jeg vil sige, at den største overraskelse da ville være, hvis jeg som justitsminister i Folketinget tilkendegav allerede nu, hvordan en fremtidig strafferetlig efterforskning skulle finde sted.
Jeg kan i hvert fald sige, at det i hvert fald ville være en nyskabelse i dansk politik, hvis justitsministeren som øverste anklagemyndighed begyndte at tage den slags skridt og fortælle offentligheden om, hvad der sker i fremtiden.
Jeg har redegjort for, hvordan reglerne er i dag, og hvordan reglerne kan anvendes, og jeg har fuld tillid til, at politiet vil benytte sig af de muligheder, der er.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-05-10:
Jeg vil bare gerne takke transport- og energiministeren for at sige, at det, som er transport- og energiministerens område, er sikkerhed i luften.
Og alt, hvad der har med CIA-fly, brud på internationale konventioner, brud på international ret, CIA-fly med flyvning af fanger til tortur og mishandling under afhøring, er ikke noget, som hører under transport- og energiministerens ressort.
Jeg vil gerne have bekræftet fuldstændigt, at det også er det, som transport- og energiministeren mener.
De skal melde sig, og det er et spørgsmål om flysikkerhed, ganske enkelt.
Frank Aaen (EL), 2006-05-10:
Betyder det, at hvis der kommer et kendt narkofly til dansk luftrum, vil de danske myndigheder udelukkende bede det fly om at vende hjem til narkomarkerne?
Eller hvis der kommer et fly med prostituerede, der er tvunget væk fra et land af en kendt alfons, så beslutter man bare, at det fly skal flyve uden om Danmark?
Er det, hvad de danske myndigheder har af svar på den slags transporter?
Eller er det sådan, at man i nogle tilfælde også optræder mere aktivt for f.eks. at stoppe en sådan transport?
Andet kan jeg ikke sige for mit vedkommende.
Det interessante er jo, om politiet har forsynet luftfartsmyndighederne med informationer om fly, som de gerne vil have stoppet, inspiceret eller gjort noget ved.
Og hvis det er tilfældet, efter hvilke kriterier er sådanne ting fremsendt til luftfartsmyndighederne?
Hvis flyet ikke respekterer det, vil Naviair kontakte flyvevåbnet, der vil indsætte jagerfly for at få flyet til at vende om.
Helge Sander (V), 2006-05-10:
Jeg vil gerne gentage, at jeg, som det fremgik af min besvarelse, ikke mener, at der er baggrund for at sætte nye initiativer i gang specifikt på baggrund af det eksempel, vi kender fra Tyskland, hvor det jo også viser sig, at baggrunden for den sag er temmelig usikker, sådan som vi har fået det oplyst.
Jeg tror også, det er lidt farligt at give tilsagn om, at vi laver en slags opgørelse, hvori nanoteknologi indgår, af den simple grund, at nanoteknologi i dag er så bredt et fænomen, at det vel stort set indgår på alle felter og derfor kan være vanskeligt at skabe sig et overblik over.
Jeg synes til gengæld, det er utrolig vigtigt at understrege det, som jeg også fornemmede vi var enige om, nemlig at de steder, hvor vi har sat fokus på det, skal der ske den opfølgning, således at vi også fra dansk side yder vort bidrag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Jeg vil så bare spørge videnskabsministeren, om han er indstillet på at gennemføre en undersøgelse/gennemgang af de projekter, der er gen nemført på det her område, med henblik på at finde ud af, om det faktisk er sådan, at man har levet op til de ønsker, der var om at sætte fokus på det miljømæssige og sundhedsmæssige i forhold til anvendelsen af nanoteknologi, for jeg synes, det er meget afgørende, at man ikke bare lader det blive ved nogle gode hensigtserklæringer, men også sikrer, at det bliver ført ud i livet.
Hvis det så viser sig, at det ikke er sket i tilstrækkeligt omfang, er ministeren så indstillet på, at der faktisk skal sættes yderligere fokus på det her, sådan at vi kan sikre os, at anvendelsen af nanoteknologi i Danmark sker uden yderligere risiko for befolkningens sundhed og miljøet?
Helge Sander (V), 2006-05-10:
Jeg vil naturligvis først og fremmest gerne takke for hr. Per Clausens kvittering for det arbejde, vi har ladet udføre i Videnskabsministeriets regi, nemlig det teknologiske fremsyn med hensyn til nanoteknologi.
Jeg synes måske, at det i forlængelse heraf ville være rimeligt at sige, hvilke anbefalinger der kom ud af dette arbejde, og vel at mærke anbefalinger, som jo i vidt omfang er blevet fulgt.
Det var for det første, at der i tilknytning til bevillinger til nanoteknologi stilles krav om risikovurderinger.
For det andet, at man sætter fokus på studier af mulige risici.
For det tredje, at forskningsmiljøer inden for toksikologi opruster deres indsats på området.
For det fjerde, at Danmark tilskynder EU til at spille en aktiv rolle på området.
Og for det femte, at Miljøministeriet i samspil med relevante aktører sætter fokus på området.
Så vi er heldigvis enige om, at det er relevante forhold at inddrage også i den her debat.
Med hensyn til det sidste spørgsmål, hr. Per Clausen stiller, må jeg sige, at det er min opfattelse med de forskellige projekter, der er i gang, at det er meget bredt, også på de områder, som hr. Per Clausen efterlyser.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Det er jo rigtigt, som ministeren også var inde på tidligere, at i det fremtidssyn, som Videnskabsministeriet tidligere havde med hensyn til nanoprodukter og forskning på det område, havde man faktisk nogle bud på, at det var meget vigtigt at fastholde både sundhedsmæssige og miljømæssige aspekter i forskningen.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om man har nogen som helst sikkerhed for, nogen som helst viden om, hvorvidt det i dag er sådan, at spørgsmål af sundhedsmæssig og miljømæssig art er en integreret del af den forskning, der foregår i nanopartikler og nanoproduktion i Danmark.