runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2006-10-25:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det ville have været dejligt, om hr. Frank Aaen havde hørt efter, hvad jeg svarede før, for da sagde jeg jo, at John McCain lige præcis dementerer det, Enhedslisten hævder.
Det vil sige, jeg vil ikke henvende mig til amerikanerne på baggrund af, hvordan hr. Frank Aaen læser lovens tekst, når lovens fader læser den på en anden måde.
Så må det afhænge af, om der sker de ting, som hr. Frank Aaen og hr. Rune Lund forudser vil ske.
Men der er jeg altså også ret sikker på, at der er en John McCain, som vil holde øje med, at hans lov bliver respekteret, og altså at Kongressen også vil holde øje med, at de afhøringsmetoder, som vi er enige om ikke er acceptable, ikke bliver anvendt.
Jeg henviser igen til den artikel af John McCain, som jeg tidligere har henvist hr. Rune Lund til at læse.
Og jeg er helt sikker på, at hr. Rune Lund, da han ikke har læst den endnu, har et ganske fint eksemplar liggende fuldstændig uberørt, som hr. Frank Aaen så vil kunne begynde at røre ved.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Det er faktisk sådan, at hvis det, vi taler om, sker, er det for sent at undgå det.
Det er jo mennesker, vi taler om, og derfor bør udenrigsministeren nok bare lade være med at skose os med hensyn til artikler, som vi burde have læst, men bare i stedet forholde sig til det, jeg citerede før, nemlig udenrigsministerens egne ord om, at bestemmelserne om de her afhøringsteknikker er uklare.
Og i samme sekund en lovgivning i et land er uklar på det punkt, og det er den altså i USA, udelukker det, at Danmark på nogen måde kan medvirke til, at det pågældende land får fanger i deres varetægt.
Så enkelt er det, vil jeg sige til udenrigsministeren.
Det behøver man ikke at læse en artikel i et amerikansk tidsskrift for at vide.
Det behøver man ikke at høre belæringer for at vide.
Det er folkeret.
Og jeg synes, det ville være helt på sin plads, hvis udenrigsministeren erkendte det og samtidig også meddelte USA, at sådan er virkeligheden set fra Danmarks side.
Per Stig Møller (KF), 2006-10-25:
Altså, jeg vil ikke acceptere, hr. Frank Aaen bare siger tilfældige avisartikler, når jeg direkte har henvist til artiklen af John McCain og til den dag, den var i Berlingske Tidende – det er ikke noget tidsskrift – hvori han beskrev loven og faktisk gendrev alle Enhedslistens påstande, som om han havde læst Enhedslistens spørgsmål her i Folketingssalen.
Så vil jeg understrege en gang til, at den såkaldte McCainamendment i relation til et klart forbud mod anvendelse af tortur bekræftes i loven, og at USA hermed lever op til sine internationale forpligtelser.
Det går vi selvfølgelig så også ud fra at de gør.
Og vi kan også konstatere om Abu Ghraib-sagen, som vi er enige om er noget fuldstændig forfærdeligt og skandaløst noget, at der jo også falder domme med hensyn til det.
Så jeg vil altså ikke acceptere, at man bare kalder McCains udtalelser og fortolkninger af den lov, han er fader til, en tilfældig tidsskriftartikel.
Jeg synes, man skulle sætte sig ind i den, før man begynder at kritisere den.
Og det fastholder jo også Amerikas forpligtelse over for internationale forpligtelser, og det er det, vi også vil fastholde USA i.
Skulle det vise sig, at USA ikke lever op til McCainloven, vil McCain jo nok reagere, og det vil vi selvfølgelig også, hvis man fra amerikansk side anvender den nye lovgivning på en måde, som strider mod den danske retsopfattelse.
Men det har vi jo ikke set, for McCainloven er altså nu vedtaget.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
I debatten, vi havde den 11. oktober, indrømmede udenrigsministeren jo, at der var nogle problemer.
Det var dem, jeg startede med at læse op.
Jeg mener, problemerne er meget større.
Det mener John Kerry, som jo stillede op til præsidentvalget, men desværre tabte til Bush engang i fortiden.
Han siger: »Lad mig sige meget klart, hvad få mennesker er villige til at sige.
Denne lov tillader tortur.
Den giver præsidenten ret til at fortolke hensigten og udførelsen af Genèvekonventionen.
Ligegyldigt hvor meget velmenende amerikanske senatorer vil ønske eller tro noget andet, så giver loven administrationen, der har lobbyet for tortur, hvad den ønsker.«
En direkte reaktion fra Kerry.
Jeg kan sige, at Danmarks justitsminister faktisk mener det samme.
Hun siger i TV-avisen den 29. september 2006 kl. 18.30: Jeg synes jo, det er meget, meget forkert af USA at gå den vej; man går jo halvvejs terroristernes ærinde, når man laver så store indskrænkninger i borgernes rettigheder.
Og Dansk Folkepartis Søren Espersen mener søreme det samme.
Han siger til Nyhedsavisen lørdag den 21. oktober 2006: »Vi må forvente, at næste gang, den amerikanske og den danske regering taler sammen, vil den danske regering give udtryk for, at vi ikke bryder os om loven.«
Vil udenrigsministeren gøre, som hr. Søren Espersen fra Dansk Folkeparti mener man skal gøre?
Det er spørgsmålet.
Per Stig Møller (KF), 2006-10-25:
Jamen jeg synes da, det er herligt at opleve, at når hr. Rune Lund opdager, at jeg ikke vil gøre, som hr. Rune Lund vil, så skal jeg gøre, som hr. Søren Espersen vil.
Jeg vil godt gøre, som jeg selv vil.
Og det, jeg selv vil, er under de bilaterale samtaler med amerikanerne præcis at påpege de ting, som hr. Rune Lund fair har refereret mig for at sige fra vores første debat.
Jeg startede også vores første debat med at sige, at det kan se ud til, at der er mangler i lovgivningen, når USA forbeholder sig ret til fortsat at anvende hemmelige fængsler, når lovpakken ikke garanterer, at der faktisk vil ske retsforfølgning af alle terrormistænkte, og når tærsklen for lovlig afhøringsteknik for militæret nu er klar, men at dette ikke helt er tilfældet for CIA's vedkommende, hvilket stiller helt særlige krav til Kongressens tilsyn med CIA.
Men det er jo altså også det, Kongressen har fået ny myndighed til.
Og der kan Bush heller ikke i al hemmelighed komme med en accept af forhørsmetoder, når de skal godkendes af Kongressens udvalg.
Og så fastholder jeg også, at der kan sættes store spørgsmålstegn ved bevisernes lødighed, når visse beviser frembragt ved tvang fortsat kan anvendes.
For de kan efter vores opfattelse ikke anvendes i en retssag.
Men så vil jeg understrege de positive elementer over for amerikanerne.
Når man nu etablerer sit system til retsforfølgning af terrormistænkte, vil jeg bede om, og det har hr. Rune Lund jo efterlyst
, at den såkaldte McCainamendment i relation til et klart forbud mod anvendelse af tortur bekræftes, så USA hermed lever op til sine internationale forpligtelser – det må hr. Rune Lund jo være glad for – og om, at der ikke længere er nogen, der er tilbageholdt i hemmelige fængsler – det må hr. Rune Lund jo også være glad for – og om, at lovpakken, hvis den gennemføres rigtigt, er udtryk for amerikansk bekendelse til de grundlæggende demokratiske værdier – og det må hr. Rune Lund da være meget glad for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-10-25:
Altså, det er såmænd ikke, fordi vi kan blive uenige om, at det er en del af en aftale osv., og at fængslerne i forbindelse med deres effektivisering også skal indgå nogle aftaler om økonomi osv.
De to ting hænger jo slet ikke sammen.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Så vidt jeg har forstået, drejer det sig om, at USA ønsker at lukke et skattehul, nemlig at man kan transportere udbytter gennem Danmark og slippe for at betale skat, når der ikke er indgået en aftale med USA, og det går vi vel alle sammen ind for.
Men det, der undrer mig lidt, er, at USA åbenbart skal give den danske stat eller i dette tilfælde danske virksomheder en indrømmelse ved at afstå fra at opkræve 5 pct. skat af udbyttet fra danske datterselskaber i USA.
Derfor har jeg dette spørgsmål til hr. Kim Andersen: Hvorfor skal USA give danske virksomheder en skattelettelse for at få lukket et skattehul?
Skulle vi ikke bare have lukket skattehullet?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-10-25:
»Vil ministeren meddele, hvordan det går med arbejdet i det nedsatte udvalg under kriminalforsorgen, som senest ved årets udgang skal præsentere et udspil til faste vejledninger for, hvordan de danske fængsler i fremtiden skal tackle religionsspørgsmål, al den stund at næsten 25 pct. af de indsatte har en anden etnisk oprindelse end dansk, samt om ministeren fortsat anser det som en offentlig opgave at finansiere statsansatte imamer i de danske fængsler?«
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-25:
Naturligvis er ministeren ikke videnskabsmand, det forventes heller ikke.
Men han er dog en vidende mand, og derfor må det også kunne forventes, at han forholder sig til de kendsgerninger, som vi nu engang har.
Ministeren anerkender, at der i perioden før den præindustrielle fase har været markante temperaturvariationer og store sving i temperaturerne, men pludselig i 1750 påtager ministeren sig et ansvar på hele menneskehedens vegne.
Sig mig, tenderer det ikke noget storhedsvanvid, at vi mennesker skal stå til ansvar for den periode, der ligger efter 1750, mens vi anerkender, at de fuldstændig samme udsving, som er sket frem til 1750, er forhold, som vi ingen indflydelse har haft på?
storhedsvanvid at tro, at mennesket, bare fordi vi er kommet ind i en industriel fase, skulle kunne ændre på forhold, som har eksisteret lige så lang tid, som kloden har eksisteret.
Lad mig nu sige, at det, jeg oplyste om udviklingen, rent faktisk er de oplysninger, som jeg har fået fra Miljøministeriet ved at henvende mig der, fordi de er eksperter på området, og det er det svar, jeg har givet hr. Messerschmidt.
Det må jeg bestemt gå ud fra er rigtigt, for det plejer det at være fra, når det kommer fra Miljøministeriet.
Jeg er slet ikke utilfreds med, at ministeren læser Miljøministeriets papirer.
Jeg havde bare en forventning om, at en energiminister havde en holdning til et energiudspil, selv om jeg er bekendt med, at det er statsministeren, der har fremført det.
Men så kan det være, at det på onsdag er statsministeren, vi skal tale med om de her ting.
Man må vel af en energiminister kunne forvente et minimum af refleksion over, hvad der gør, at man pludselig tillægger de forandringer, som finder sted efter et fuldstændig arbitrært valgt årstal, menneskelig aktivitet,
mens de fuldstændig samme aktiviteter, som har pågået i ikke bare tusinder, men millioner af år – som ministeren jo har fuldstændig ret i at fremføre – ikke skulle være forårsaget af menneskelig aktivitet.
Jeg tror slet ikke, at formanden ville acceptere de adjektiver, som man kan putte på en sådan slutning.
Derfor vil jeg bare konkludere – så kan ministeren læse sit svar op fra miljøministeren igen, det er vist det eneste, vi får ud af ham – at den tanke, som ligger til grund for energipolitikken her, er inkonsistent.
Her siger de klart, at hovedparten af den globale opvarmning de seneste 50 år er forårsaget af menneskeskabte udledninger af drivhusgasser.
Denne opvarmning andrager ca. 0,5 grad celsius.
Jeg kan ikke gøre mig klogere end disse videnskabsmænd, men det kan hr. Messerschmidt, og det kan jeg ikke forhindre ham i.
Men jeg holder mig til, hvad jeg får fra den højeste videnskab på området.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Andersen (V), 2006-10-25:
Dette lovforslag drejer sig om indgåelse af en tillægsaftale til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale.
Disse regler skal sikre, at danske henholdsvis grønlandske søfarende, rederier og sømaritime virksomheder ikke stilles konkurrencemæssigt dårligere end andre landes, og derfor skal de have mulighed for at nedsætte lønomkostningerne til deres medarbejdere.
Forslaget medfører, at en dansk sømand med arbejde om bord på et skib, der er registreret i det grønlandske nettolønsregister, ikke skal betale dansk skat af lønnen for sit arbejde, og tilsvarende skal en grønlandsk sømand med arbejde om bord på et skib i Dansk Internationalt Skibsregister ikke betale grønlandsk skat af lønnen for dette arbejde.
Det giver en ligestilling af de to systemer, som vil være med til at smidiggøre arbejdsmarkedet på området og er udtryk for sund fornuft.
John Dyrby (S), 2006-10-25:
Det er ikke så ofte, det sker, og at jeg har lejlighed til at rose en Venstremand, men når lejligheden byder sig, vil jeg da benytte den med det samme, så ros til Venstres ordfører for en detaljeret og klar gennemgang af det foreliggende lovforslag.
Jeg skal derfor nøjes med at meddele, at Socialdemokraterne kan tilslutte sig lovforslaget, og jeg er blevet bedt af SF om at meddele, at også SF kan tilslutte sig lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-10-25:
Jeg skal også kvittere for Venstres ordførers fine gennemgang af det materielle indhold af lovforslaget, og derfor skal jeg blot sige, at Dansk Folkeparti også støtter lovforslagets vedtagelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-10-25:
Også fra konservativ side kan vi støtte forslaget.
Det, der selvfølgelig er væsentligt at bemærke, er, at det giver de samme muligheder i forholdet Danmark-Grønland som de muligheder, der allerede findes, hvis der er tale om et indland-udland-forhold.
Det skal selvfølgelig ikke være sådan, at Danmark-Grønland er dårligere stillet, end hvis enten skibet eller medarbejderne er hjemmehørende i et andet land, så vi støtter også forslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2006-10-25:
Da vores partis ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne tilslutte mig lovforslaget uden nærmere kommentarer, også fordi det største parti jo altid har visse privilegier, bl.a. at gennemgå lovforslaget først.
Så behøver vi andre jo ikke gøre det.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Jeg kunne godt starte en længere debat om dette lovforslag, for det drejer sig jo om noget meget principielt, nemlig at vi stadig har en regel, der gør, at de, der arbejder på skibe, ikke skal betale indkomstskat.
Her er der en skattefordel, som rederne skubber direkte ned i lommen og på den måde sikrer de sig en indtægt fra statskassen, som forøger deres i forvejen kæmpestore overskud.
Men da man ikke kan ændre en sådan regel for Danmarks og for den sags skyld heller ikke for Grønlands vedkommende, uden at det får store konsekvenser for rederierhvervet og dermed for søfolkene, vil jeg afstå fra at rejse den debat, endsige prøve at foreslå, at vi kan komme igennem med det i dag.
Denne principielle modstand, som jeg helt ærligt synes andre partier her i Folketinget også bør have – og burde have nævnt – gør, at vi ikke kan stemme for lovforslaget.
Men vi vil heller ikke stemme imod det, for vi mener, at der som foreslået skal ske en ligestilling mellem danske og grønlandske søfolk.
Der er én betingelse, jeg gerne vil stille.
Jeg tror ikke, det er noget problem, men jeg vil godt enten have skatteministerens umiddelbare svar eller et skriftligt svar efterfølgende.
DIS-loven indeholder jo en anden grim ting, nemlig et forbud mod, at udenlandske statsborgere, som er ansat på et DIS-skib, kan blive omfattet af danske overenskomster.
Nu er grønlændere jo statsborgere i riget, men jeg vil alligevel gerne være helt sikker på, at ændringen ikke kommer til at betyde, at grønlændere, der arbejder på danske DIS-skibe, på nogen måde bliver stillet ringere overenskomstmæssigt end de danskere, der arbejder på de samme skibe.
Det er en forudsætning for os, for ellers kan vi ikke støtte lovforslaget og vil stemme imod det.
Men ellers vil vi undlade at stemme.
Kristian Jensen (V), 2006-10-25:
Jeg skal nok lade være med at gå ind i en længere diskussion om selve DIS-ordningen, men jeg vil sige, at det har været et ønske fra Grønlands side, at vi fik en sådan dobbeltbeskatningsaftale, som vi har her.
Det har været vigtigt for Grønland, at vi fik rettet lovgivningen til, så der var ligestilling på området, og derfor synes jeg, det både set fra dansk side og set fra grønlandsk side er godt, at der er så bred en tilslutning til lovforslaget.
Lad os tage det skriftligt, så skal vi naturligvis levere en besvarelse af spørgsmålet til hr. Frank Aaen.
Jeg takker for den brede opbakning til lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kim Andersen (V), 2006-10-25:
Lovforslaget går ud på ændring af en protokol i den dansk-amerikanske dobbeltbeskatningsaftale.
Protokollen er fra 1999 og skal nu lovfæstes.
Substansen i forslaget er – og det er fremført fra dansk side – at overenskomstens artikel om udbytte ændres.
Det betyder, at et dansk moderselskab i fremtiden kan modtage et udbytte fra sit amerikanske datterselskab, uden at der skal betales amerikansk udbytteskat, når det danske selskab ejer aktier med mindst 80 pct. af stemmevægten i det pågældende amerikanske selskab.
I dag er det sådan, at USA kan opkræve 5 pct. af bruttobeløbet af udbyttet i overensstemmelse med den gældende overenskomst, og det er altså det, der ændres.
Denne artikel skal sikre, at personer og selskaber i tredjelande uden en særlig dobbeltbeskatningsoverenskomst med USA, som modtager indtægter fra USA, ikke kan opnå fordele efter den dansk-amerikanske overenskomst ved at modtage indtægterne gennem et dansk selskab.
Vi synes, at forslaget er fornuftigt og udtryk for en naturlig tilpasning, og vi kan støtte forslaget.
Jeg mener ikke, man kan tale om et skattehul i denne forbindelse.
Der er tale om helt lovformelige regler i en overenskomst, og desuden er det sådan, at de regler, der bliver gældende efter forslaget, vil være i overensstemmelse med de regler, der i øvrigt gælder i de dobbeltbeskatningsoverenskomster, som USA har indgået.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Ja, det forstår jeg godt, for jeg har også læst forslaget.
Men jeg kan ikke se andet, end at meningen med det, USA yder danske selskaber, er, at den skat på 5 pct., der i dag skal betales af udbytte fra et datterselskab i USA, slipper danske selskaber for fremover, og det er jo en lettelse.
Så kan man spørge: Hvorfor giver USA danske selskaber en sådan lettelse?
Det er, så vidt jeg kan se, udelukkende for at kunne stoppe et skattehul, som findes i dag, hvor man kan transportere udbytter fra USA gennem Danmark til et land, USA ikke har dobbeltbeskatningsaftaler med, og altså omgå reglerne.
Derfor spørger jeg bare, men det kan være, jeg skal gemme spørgsmålet til skatteministeren: Burde Danmark ikke bare lukke det skattehul, altså acceptere en aftale om at lukke det skattehul uden at kræve en skattefordel til danske moderselskaber som modydelse?
Kim Andersen (V), 2006-10-25:
Som jeg nævnte lige før, mener jeg på ingen måde, at man kan tale om et skattehul, og jeg synes heller ikke, spørgeren har forsøgt at dokumentere, hvori hullet i givet fald skulle bestå.
Jeg synes derimod, det er meget rimeligt, at der ikke skal betales udbytteskat to steder, og det er altså det, der er opnået i forhandlingerne om denne dobbeltbeskatningsprotokol.
5-procents-kravet er frafaldet fra amerikansk side, og det synes jeg er yderst fornuftigt.
John Dyrby (S), 2006-10-25:
Jeg skal igen undlade en gennemgang af lovforslaget, for jeg synes, det endnu en gang blev gjort på glimrende vis af Venstres ordfører.
Jeg skal sige, at det, der jo er tilfældet i denne sag, er, at der er tale om to ting, som man i virkeligheden egentlig kunne betragte separat.
Det kunne vi måske lære af, og det synes jeg ville være gavnligt.
Så skal jeg også i denne sag meddele, at også SF kan tilslutte sig lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-10-25:
Jeg skal også i denne sag sige, at jeg slet ikke har nogen grund til at gennemgå lovforslagets indhold, for det blev gjort på så glimrende vis før.
Så skal jeg også sige, at vi i Dansk Folkeparti er ganske godt tilfredse med forslagets indhold og ikke ser de betænkeligheder, som jeg forstår at Enhedslisten har, og på den baggrund skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-10-25:
Vi betragter det som to separate ændringer, og vi mener, at begge ændringer er gode og fornuftige i sig selv.
Lone Dybkjær (RV), 2006-10-25:
Da partiets ordfører, hr. Poul Erik Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige, at vi tilslutter os forslaget.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Hr. Kim Andersen kunne ikke forstå, hvad jeg spurgte om, men så må vi jo se, om skatteministeren kan bringe lidt klarhed over det.
Jeg kan altså ikke læse andet, end at der står i bemærkningerne til lovforslaget, at det i dag er sådan, at under visse betingelser kan selskaber modtage udbytte fra deres amerikanske datterselskaber uden amerikansk beskatning og på den måde omgå den gældende lovgivning.
Det vil man gerne have stoppet, det har jeg reel respekt for, og jeg synes selvfølgelig, at Danmark skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe andre lande med at stoppe skattehuller.
Lige nu er skatteministeren ved at konsultere nogen, med hensyn til om jeg har ret; det er ikke sikkert, at jeg har det, men jeg kan nok få et klart svar lige om lidt.
Men hvis det er sådan, at jeg har ret i, at vi ligesom har fået en belønning, nemlig en skattelettelse for danske selskaber, der i dag betaler 5 pct. i skat af deres udbytte fra amerikanske datterselskaber, men nu slipper for de 5 pct. i skat som tak for, at vi har lukket et skattehul for amerikanerne, synes jeg ikke, det er anstændigt.
Jeg synes bare, vi skal lukke skattehuller, hvor man misbruger det at lade penge strømme gennem Danmark til at slippe for at betale skat, og det skal vi ikke kræve nogen modydelse for.
Derfor er det konkrete spørgsmål: Har vi krævet eller bare fået en modydelse for at lukke et skattehul?
Så synes jeg, det er problematisk.
Ellers kan vi langt hen ad vejen naturligvis støtte lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2006-10-25:
Jeg vil starte med at sige til hr. Frank Aaen og andre, at vi ikke kræver nogen modydelse for at lukke skattehuller.
Vi lukker skattehuller, når vi får øje på, at de er der.
Danmark er gået til USA og har sagt: Vi vil gerne have dobbeltbeskatningsoverenskomsten ændret, fordi vi har en gammel aftale om, at Danmark skal have forhold, der gør, at danske virksomheder med datterselskaber i USA er stillet på lige fod med de bedste vilkår, USA giver andre lande.
Sådan gik det, da vi fik den sidste dobbeltbeskatningsoverenskomst, her fik vi så at sige best practice i forhold til andre lande.
Så er der efterfølgende sket det, at nogle lande har fået sænket beskatningen og har altså fået bedre mulighed for at få skattefrie udbytter hjem end Danmark.
Derfor gik vi til USA i 2004 og sagde: Ved I hvad, vi ser sådan set gerne, at I lever op til, at danske virksomheder stilles mindst lige så godt som andre virksomheder i andre lande, så danske virksomheders udbyttebeskatning bliver forbedret.
Det var vores ønske, det var vores indgangsvinkel, og vi tog initiativ til at tage drøftelsen.
USA valgte så at sige: Det vil vi gerne, men vil I ikke nok ændre ordlyden, så det bliver forhindret, at Danmark kan bruges som transitland til at flytte udbytte til lande, som ikke har den samme fordel?
Det skal være sådan, at ordlyden i jeres dobbeltbeskatningsoverenskomst svarer til den ordlyd, vi bruger i de nyeste overenskomster med andre lande.
Det vil altså sige, at det ikke er noget fuldstændig revolutionerende nyt, at man ikke kan bruge Danmark som transitland.
Vi gør bare brug af den ordlyd, som USA på sin side finder er den bedste til at forhindre, at lande, de har dobbeltbeskatningsoverenskomst med, bliver transitlande.
Det er altså ikke sådan, at vi afpresser nogle og siger, at vi ikke vil lukke skattehuller, medmindre vi får skattelettelser.
Vi har fået en skattefordel, som svarer til den, USA har givet til andre, det vil sige best practice på området, og samtidig med det har vi imødekommet USA's ønske om at opjustere indholdet i en beskyttelsesklausul.
Jeg er meget glad for, at det lykkedes.
Det har været et stort ønske fra dansk erhvervsliv, at det at have datterselskaber i USA var lige så attraktivt som at have dem i andre tilsvarende lande, og derfor synes jeg, det er glædeligt, at vi nu har fået en dobbeltbeskatningsoverenskomst, der gør, at danske virksomheder har mindst lige så gode vilkår i forholdet til USA, som andre lande har.