runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2006-04-25:
Nogle ønskede endda at skrotte reformen, før den overhovedet var kommet i gang.
Meget af kritikken har sådan set været uberettiget og har mere skyldtes en frustration over ting, der ændrer sig, end at det reelt set var indholdet, det var galt med.
Heldigvis er tonen da også blevet langt mere forsonlig og konstruktiv.
Det var på den baggrund, at undervisningsministeren i april 2005 nedsatte en følgegruppe til at overvåge gymnasiereformen.
Følgegruppen afleverede i efteråret sin første rapport og her lidt senere sin anden rapport, og i den anden rapport blev det bl.a. konkluderet, at der på visse skoler er for meget trængsel i grundforløbet.
På baggrund af de konstruktive drøftelser, vi så har haft i den brede forligskreds bag gymnasiereformen, hvor der har været opbakning til en række af justeringerne, kan Venstre fuldstændig støtte de forslag, der præsenteres i L 181.
Det er selvfølgelig ikke alle skoler, der har oplevet de samme problemer, så derfor lægger L 181 også op til, at skolerne i fremtiden får større frihed til at disponere over grundforløbet.
Den større frihed til den enkelte skole sikrer, at de skoler, der har behov for at disponere anderledes over grundforløbet, kan gøre det, mens de skoler, som egentlig ønsker at fortsætte den nuværende ordning, også kan gøre det.
Hvor er det så, trængslen og de her problemer har ligget?
Det har bl.a. handlet om, at det fra nogles side er blevet fremført, at der er for mange enkeltfag, at eleverne i løbet af grundforløbet stifter bekendtskab med ni fag, og at det sådan set konkret kan virke som mange fag og være uhensigtsmæssigt både for elever, lærere og skoleledere.
Der har også været lagt op til, at der har været for meget tværfagligt samarbejde, og så har der været lagt op til, og noget af kritikken er gået på, at eleverne har mødt for mange lærere i forbindelse med deres grundforløb på gymnasiet.
Fra Venstres side oplever vi L 181 og de justeringer, der er, som små ændringer af en ellers god gymnasiereform.
Det er ændringer, som giver de enkelte skoler mere frihed og mulighed for selv at indfri den målsætning, der var med gymnasiereformen, og derfor hilser vi lovforslaget velkommen.
Vi kan selvfølgelig også, heldigvis kan man sige, konstatere, at forslaget nyder bred opbakning i de høringssvar, der er givet.
Der er altså hverken tale om at indskrænke skolernes dispositionsret eller forringe det faglige niveau, tværtimod drejer alle ændringsforslagene sig om at skabe mere frihed og give skolerne bedre mulighed for at opnå målsætningen med gymnasiereformen.
Derfor bakker vi fra Venstres side fuldt op om L 181.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Jeg mener ikke, at den beskrivelse, som fru Margrethe Vestager giver med lammet og løven, er specielt karakteristisk for Dansk Folkeparti. Jeg ved godt, at man selvfølgelig bruger det i den politiske retorik.
Tidligere i dag behandlede vi et lovforslag om børnemiljøvurderinger, hvor vi så den samlede opposition puste sig op og sige, at det da var et dårligt lovforslag, og det kunne man ikke rigtig bruge til noget.
Der pustede man sig vel også op som en løve, og jeg er sikker på, at når vi kommer til tredjebehandlingen af det lovforslag, vil et enigt Folketing stemme for.
Jeg synes bare, at det er rimeligt, at vi, når vi – også som forligsparti – får at vide af folk udefra, der beskæftiger sig med det her i hverdagen, at det ikke fungerer, og når vi lytter til følgegruppens forslag og så gennemfører det her, og det er trods alt forbedringer og justeringer, der er tale om, så selvfølgelig også giver udtryk for, at vi har nogle betænkeligheder ved det.
Hvis vi havde haft den viden, vi har i dag, dengang vi lavede gymnasiereformen, så ville Dansk Folkeparti have gjort det anderledes.
Det er det, jeg siger.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-25:
Jeg gør mig ikke nogen illusioner om, at Det Konservative Folkeparti mener noget særlig konstruktivt om skolefrihed, men jeg er alligevel lidt interesseret i, hvad det er for et problem, man har registreret med de frie skoler.
Hvad er det, der er galt med elevernes uddannelsesfrekvens, altså de elever, der forlader en fri grundskole eller en efterskole efter 9. og 10. klasse?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Nu er det altså sådan, at regeringen har lagt vægt på, at elever, der går ud af folkeskolens 9. klasse, skal gå op til en prøve.
Så det er i virkeligheden et fuldstændig parallelt forslag til den tankegang, der ligger bag dette med prøven for 9. klasse.
Og som sagt er jeg lidt optaget af, at efterskolerne i forbindelse med diskussionen om 10. klasse har lagt meget vægt på, at de kunne opretholde prøven for 10. klasse.
Hvorfor gør de nu det, hvis det skulle være så ganske forfærdeligt?
Der er også spørgsmålet om dette skærpede tilsyn, som tidligere blev nævnt, hvis man ikke vælger at lave disse prøver.
Jeg synes, det er en fordel for de frie skoler – det bliver jeg nødt til at sige, selv om mit hjerte banker meget for dem – at ministeriet er med til at holde et øje med det, eller hvad?
Det behøver jo ikke være af lutter ondskab, men det kunne også være en hjælp og en dialog for skolerne i deres pædagogiske arbejde.
Det skal man altså ikke være helt blind for.
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Det kan altid være nyttigt, når man kigger på sådan nogle forslag, at prøve at se på, hvilket problem der skal løses.
Jeg vil godt spørge fru Britta Schall Holberg, hvilket konkret problem der skal løses, hvis man går på en friskole, som har valgt ikke at etablere en særlig afsluttende eksamen i stil med, hvad der findes i folkeskolen, og derfor er kommet under skærpet tilsyn – det vil sige, at der må siges at være rimelig fokus på kvaliteten.
Hvad er det så, der gør, at det er nødvendigt, at disse elever også kommer til en særlig optagelsesprøve på gymnasiet?
Er det nogle særlige konkrete problemer, der har givet anledning til det?
Eller er det bare et forsøg på at belære friskolerne om, at det nok alligevel er klogt at etablere en eksamen?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Nu er det sådan, at vi skal have et møde med de frie grundskoler i morgen i Uddannelsesudvalget, og der vil der være anledning til at drøfte disse ting.
Det er nu ikke mit indtryk, at man føler, at der er lagt en spændetrøje ned over en med det her.
Det er jo en naturlig konsekvens af – det kan man så have forskellige holdninger til – at hvis man har lavet disse opfølgende slutmål og delmål, så er der ikke meget forskel på det og at lægge en prøve ind her, synes jeg.
Jeg vil sige med hensyn til de obligatoriske prøver, at det vel, når man skal optages på en anden uddannelse, er ganske rimeligt.
Det er faktisk synd for de unge mennesker, der bliver kastet ind i en uddannelse, som de måske ikke er i stand til at magte.
Så det ser jeg overhovedet ingen problemer i.
Men det er også derfor, jeg siger, at de frie skoler, givetvis nogle af dem, vil vælge at tage hele denne pakke, for så får eleverne jo deres prøve på den skole og i det miljø, de kender, og skal ikke tage prøven, hvis de skal videre i uddannelsessystemet.
Det må alt andet lige være en fordel for de unge.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-25:
Det vil sige, at skolen ikke længere kan beslutte, hvad det er for nogle prøver, man udbyder.
Man skal enten gøre det fuldstændig ord til andet som folkeskolens prøve, eller også skal man ikke gøre noget.
Og gør man ikke noget, kommer man både under skærpet tilsyn, og ens elever kommer til en obligatorisk optagelsesprøve, hvis de vil videre i uddannelsessystemet.
Derfor er det meget svært at se, hvad det er for et frirum, der er tilbage.
Derfor tror jeg også, det er med vilje, at ordføreren siger, at hun har tillid til, at man har en følelse af frihed, for man har jo ikke nogen reel frihed.
Lovgivningsmæssigt bliver man spundet fuldstændig ind i, at det, der bliver tilbage af den frie skole, er en folkeskole, som man betaler til.
Jeg synes, det er fair nok, hvis det er den politik, man går efter.
Det er jo det spor, der er lagt, og den synes lige den vej, og den synes ensrettet.
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Jeg har altså stadig væk tiltro til, at forældrekredsene rundtomkring og de lærerkredse, der er på de frie skoler, føler, at de har et større spillerum.
Jeg håber også, at de har, og det håber jeg ikke at jeg fornærmer nogen folkeskole ved at sige, et engagement, som bærer, at de netop har valgt den frie skole.
Jeg tror, der er en eller anden sammenhæng her.
Så bliver jeg også nødt til at sige, som jeg også sagde til fru Anne Baastrup før, at jeg synes, at sagen er, at vi lever i et samfund, hvor det er godt at have en prøve med sig, at man har bestået en prøve.
Jeg forstår f.eks. også, at efterskolerne gerne vil beholde deres 10.-klasses-prøve.
Hvorfor vil de nu det?
Fordi det er vigtigt for unge mennesker i dag at kunne gå ud og dokumentere, hvad de kan.
Vi kan begræde det og alt muligt, men sådan tror jeg virkeligheden er, og her i lovforslaget er det jo sådan, at man kan vælge.
Det er det forældreansvar, der er rundtomkring på skolerne, at man jo kan vælge at sige: Vores skole tager ikke disse prøver, de er ikke en del af vores undervisning.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-25:
Det er i samme spor som fru Anne Baastrups spørgsmål, for jeg vil godt have Venstres ordfører til at præcisere, hvor forældreansvaret er blevet af.
Hvad er det for et ansvar, forældrene sidder tilbage med i forbindelse med den beslutning, det er at sætte sit barn i en fri skole, når staten på den her måde – jeg indrømmer fuldstændig logikken i det – styrer mere og mere både i forhold til indhold, i forhold til form og i forhold til den måde, tingene på den enkelte frie skole skal foregå på?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Det var måske heller ikke rigtigt at bruge udtrykket den samme vare, for jeg vil håbe, at enhver skole er forskellig.
Når det er levende mennesker, kan det aldrig blive samme vare.
Læg vel mærke til, og det er det, jeg synes er godt i lovforslaget, at de frie skoler kan vælge, om de vil lave disse prøver eller de ikke vil lave disse prøver.
Så må man jo altså i den enkelte frie skole vurdere, om man gavner sine elever bedst på den ene eller på den anden måde, for man kan da spørge sig selv, om man i det samfund, vi lever i i dag, i virkeligheden gavner eleverne, hvis de ikke har en sådan eksamen med sig.
Det kan vi begræde, men sådan er det vel.
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Det er sådan set det, der er pointen, nemlig at de frie skoler også på det område skal ligne den folkeskole, som regeringen har besluttet den gerne vil have, hvor man jo ellers kunne sige, at der med de strammere bindinger, der nu kommer på folkeskolen fra regeringens side, måske var endnu større brug for frihedsgrader for de frie skoler.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Ja, for jeg bliver faktisk lidt ked af det, når fru Britta Schall Holberg siger, at det, det drejer sig om, er, at de frie skoler skal levere samme vare som folkeskolen.
Og det her lovforslag lægger op til, at det rent faktisk kan lade sig gøre.
Så er det, jeg spørger: Hvad bliver der så tilbage af de frie skoler?
Det, der er karakteristisk for de høringssvar, vi har fået, er jo, at der er megen stor uro omkring, hvilke rum vi i virkeligheden har til at lave det særegne tilbud til børnene og de unge, som gør, at det er et alternativ til folkeskolen.
Jeg vil godt spørge fru Britta Schall Holberg, hvor hun nu fremover vil se forskellen mellem folkeskolen og de frie skoler.
Hvad er den reelle forskel, der vil stå tilbage?
Hvor megen reel mulighed har forældrene for sammen med skolen og børnene at udvikle et alternativ?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-25:
Det er vigtigt, at det er et alternativ.
Det er jo også det, jeg sagde.
Jeg er sikker på, at den enkelte frie skole er i stand til at tilrettelægge undervisningen på en anden og måske mere spændende facon, en mere dynamisk facon, end folkeskolen er i stand til.
Derfor kan man kun appellere til de frie skoler om, at de lever op til at være et alternativ til folkeskolen.
Jeg forstår dog godt spørgsmålet, men nu får jeg det jo så igen, går jeg ud fra.
Vi bliver nødt til herinde at forholde os til det faktum, at der faktisk er en meget stor del af de unge, der går ud af folkeskolen og også ud af de frie skoler, som efterfølgende ikke får en uddannelse, og at nogle af de, der går videre i uddannelsen, falder fra i så stort et tal, som det rent faktisk sker.
Derfor bliver vi jo som politikere, ligegyldig hvilken farve vi har, nødt til at forholde os til det, for ellers svigter vi både forældrene og eleverne.
Det er derfor, regeringen har lagt den linje, den har.
Hvad skal vi ellers gribe til?
Vi kan jo ikke gøre, som ordføreren nu siger, og lade det hele være endnu mere frit og så håbe, at det nok går.
Det vil simpelt hen være at svigte vores politiske opgave.
Jeg forstår udmærket, hvad der bliver spurgt om.
Mit hjerte banker meget for disse frie skoler og for efterskoler og alt det der, men vi bliver nødt til som politikere at forholde os til, at der altså er noget, der ikke er godt nok.
De unge er ikke rustet godt nok, når de går ud.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Det kunne jo også have noget at gøre med, at det lige pludselig blev så positivt at søge ind på de forskellige uddannelsestilbud.
De, der repræsenterer uddannelsesinstitutionerne, har naturligvis en interesse i ikke at fremstille deres uddannelsesinstitution som værende en, der tilbyder noget dårligt.
Men vi gør jo det her efter råd fra en følgegruppe.
Alle i forligskredsen er enige om, at der har været behov for forbedringer og justeringer, det er Venstres selvfølgelig også enig i, og det er jo derfor, vi gør det, netop set i lyset af at det ikke har været godt nok.
Det må vel stå ganske klart, at det ikke har været tilfældet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-25:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på Socialdemokratiets vegne fremføre følgende: Det er jo en opfølgning af lovforslag nr. L 101, det er folkeskoleforliget om obligatoriske afgangsprøver, hvilket også er blevet nævnt.
Og efter L 185 skal eleverne på frie grundskoler m.v., der giver undervisning for 9. klasse, aflægge folkeskolens afgangsprøve, medmindre skolerne har meddelt Undervisningsministeriet, at de ikke afholder afgangsprøverne.
En fælles prøveordning giver alle elever, uanset om de har gået i folkeskole eller på en fri grundskole, de samme adgangsbetingelser til at kunne starte på en ungdomsuddannelse.
Uddannelsesudvalget har planlagt en minihøring i morgen med interessenterne på området, og vi har haft en god drøftelse om det i Uddannelsesudvalget.
Det er meget vigtigt, at vi lige får sat fokus på det her, altså om der er behov for noget.
Derfor vil vi selvfølgelig gerne i Socialdemokratiet lytte nøje til de argumenter for at se, om der er grund til ændringer i lovforslag nr. L 185.
Men overordnet finder vi i Socialdemokratiet, at det er afgørende, at friheden til andre undervisningsformer, et andet idépolitisk grundlag m.v., som kendetegner de frie skoler, suppleres med en ens evaluering af elevens udbytte af undervisningen ved afslutningen af 9. klasse, uanset valg af skoleformen, så vi er sikre på, at alle børn har det samme fundament for den videre uddannelse.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Jeg kan bare gentage, hvad jeg har sagt før.
Jeg synes, det er godt, at der er friskoler.
Jeg synes, det er fint, at der er det tilbud.
Og jeg synes også, at når man i det her lovforslag også giver et redskab til særskilt tilsyn, såfremt skolerne ikke ønsker at afholde de her prøver, så kan det også være et redskab til at gå ind og se på den enkelte skole, på hvordan eleverne klarer sig, hvordan kvaliteten i undervisningen er, hvordan elevernes faglige udbytte er.
Det er vel det mindste, man kan forlange.
Det må vel være i flertallets interesse, at vi faktisk sikrer, at eleverne har et godt fagligt niveau, at eleverne trives, og at eleverne har en ordentlig kvalitet i den undervisning, som de får både i folkeskolen og på friskolerne.
Og det er det, som det her lovforslag lægger op til.
Det er naturligvis med Dansk Folkepartis øjne – og jeg tror også, et flertal selvfølgelig kan stemme for det – en klar forbedring for friskolerne og for børnene.
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Nu spurgte jeg jo hr. Martin Henriksen, om han havde eksempler på eller havde undersøgt, om det var sådan, at der så var noget, der var dårligere, hvis de unge havde gået på en af de friskoler, hvor man ikke havde haft de her eksamener.
Og jeg kan konstatere på hr. Martin Henriksens svar, at sådan noget er man ikke vidende om.
Men det, hr. Martin Henriksen mener, er, at hvis man vil indrette en friskole anderledes, end hr. Martin Henriksen synes at man skal indrette en friskole, så skal man have et ekstra tilsyn, og der skal indføres en ekstra optagelsesprøve, når man går videre i gymnasiet.
Det er klart, at man godt kan opfatte friskolerne sådan, at hvis de gør det lidt anderledes, end man selv havde tænkt sig, så skal de udsættes for et ekstra tilsyn.
Jeg troede bare, at det sådan nok nærmest var i modsætning til den opfattelse, som hr. Martin Henriksen jo også gav udtryk for, nemlig at det er godt at have friskoler.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Nu er der jo plads til forskellige holdninger i det danske samfund, og der er også plads til, at man kan oprette friskoler.
Det vil der som sagt også være, efter at det her lovforslag forhåbentlig er blevet vedtaget.
Og jeg tror da sådan set også, at der er friskoler, som har et ganske udmærket fagligt niveau og en god kvalitet i deres undervisning.
Så indfører man lige et særskilt tilsyn for at sikre, at de rent faktisk har det.
For hvis de indfører de her prøver der, og de benytter sig af prøverne, så kan de jo bruge dem til at se, hvordan eleverne klarer sig.
Og når de kan gøre det, synes jeg egentlig, det er fint nok, at man indfører et særskilt tilsyn for så på den måde at kigge på, hvordan eleverne klarer sig rent fagligt.
Det er jo trods alt forhåbentlig i flertallets interesse, at de elever, der går i en folkeskole eller i en friskole, faktisk bliver i stand til at klare sig, når de kommer ud i det pulveriserende liv bagefter.
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Nu anerkender jeg selvfølgelig, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti kan have den opfattelse, at det sådan er naturligt, at man afslutter et skoleforløb med en eksamen.
Det er jo et synspunkt, man kan have.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Martin Henriksen mener, at det forholder sig sådan, at de friskoler, hvor man ikke afslutter med en sådan eksamen, er skoler, der har haft et særligt kvalitetsproblem, som gør, at det er nødvendigt at følge op med tilsyn og ekstra optagelsesprøver og den slags.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Jeg mener, at de dels har det tilbage, som de altid har haft, og som de fortsat vil have, nemlig at de kan have deres værdigrundlag, at de kan have deres undervisningsmetoder, og de kan også helt lade være med at tage den prøvepakke, som ligger her.
De kan tage den, de kan lade være.
Der er særlige regler vedrørende historie og kristendom, hvis det foreliggende skulle være i strid med det værdigrundlag, det grundtvigian ske har jeg forstået, som netop har denne her fortællerkultur omkring historieundervisning.
Der er også nogle kristne friskoler, som har en fortællerkultur omkring kristendomsundervisning.
Det er der i dag, og det vil der fortsat være, efter at det her lovforslag forhåbentlig er blevet vedtaget.
Så jeg mener i høj grad, at der er noget tilbage af skolernes frihed.
Og det er også derfor, at vi selvfølgelig kan tilslutte os lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Så er det, jeg ikke helt forstår det.
Dansk Folkeparti accepterer så, at friskolerne er der, og synes i og for sig også, at de skal have lov til at være der.
Men jeg spurgte jo fru Britta Schall Holberg, hvad der egentlig er tilbage af de frie skoler.
Og fru Britta Schall Holberg brugte mange ord.
Når man ser på høringssvarene, synes jeg, at det virker, som om de organisationer, der er på friskoleområdet, har meget, meget svært ved at se, hvilken frihed de har tilbage.
Så jeg vil gerne have, at hr. Martin Henriksen beskriver, hvad det er for en frihed, de frie skoler har tilbage med vedtagelsen af det her lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Dansk Folkeparti har den politik, hvad angår friskolerne, at vi sætter pris på friskolerne, og vi synes, at der er rigtig mange friskoler, som gør det rigtig godt.
Det skal naturligvis være en skoleform, som gerne fortsætter i al evighed, netop fordi vi sætter pris på, at der er den frihed i skolesystemet.
Så det er vores politik på friskoleområdet.
Men vi har også den principielle holdning, at vi gerne ser et skoleforløb blive afsluttet med en prøve, for det er altså også det, man forventer, når den unge kommer ud i det pulserende liv bagefter.
Derfor synes vi, at der er fin logik i det her.
Der er også fin logik, som jeg også sagde i ordførertalen, når vi kigger på det, vi gør på folkeskoleområdet, og som man så også til dels, stadig væk med den frihed der er, overfører på friskoleområdet.
Men der er rigtig mange friskoler, som gør det godt.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Jeg har i virkeligheden længe haft et ønske om at finde ud af, hvad Dansk Folkepartis politik på friskoleområdet er.
Vil Dansk Folkeparti i virkeligheden have, at friskolerne eksisterer, eller er det blot et projekt, at de skal nedlægges?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Til det første spørgsmål er det mit indtryk, at der på langt de fleste frie skoler i Danmark faktisk er et ganske udmærket fagligt niveau.
Det er også mit indtryk, at rigtig mange af de her friskoler faktisk afholder afgangsprøver i dag.
Derfor tror jeg ikke, at de vil have nogen problemer med at leve op til det her.
Jeg tror så, at man over for de få skoler, som ikke gør det godt nok, vil have mulighed for at få fokus på det her.
Hvis de ikke afholder prøver, så kan der være særskilte tilsyn, og hvis de afholder prøver, der viser, at eleverne har et dårligt karaktergennemsnit, så vil der også på den måde kunne komme fokus på det.
Lad mig bare til det sidste sige, at hvad angår skolernes værdigrundlag og skolernes undervisningsmetoder, er der jo stadig væk en høj grad af frihed, og det vil der ikke blive ændret væsentligt ved – hvis ellers den radikale ordfører var interesseret i at høre efter.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-25:
Jeg kan forstå på ordførerens svar, at ordføreren ikke ved noget som helst om, hvordan det faglige niveau ser ud på de frie skoler, men at man på baggrund af, at enkelte skoler er under skærpet tilsyn, mener, at vi generelt bør gøre et eller andet for det faglige niveau.
Det synes jeg bare tilhørerne skal notere sig.
Gør Dansk Folkeparti sig overhovedet ingen principielle overvejelser om forskellen mellem de frie skoler og folkeskolen og om den skolefrihed, som går tilbage til grundlovens første givelse, og det helt principielle i, at forældrene har ret til at vælge, på hvilken måde børnenes undervisningspligt skal opfyldes?
For det kan ikke være gået hen over hovedet på Dansk Folkeparti, at man med det her lovforslag tager endnu et skridt til at sikre, set med regeringens øjne, at de frie skoler kommer til at ligne folkeskolen.
Er der ingen principielle overvejelser?
Er der ingen overvejelser i Dansk Folkeparti, der jo netop er kendt som et parti, der gør utrolig meget ud af, at vores tradition, vores historie og vores kultur skal være levedygtig og genfortolkes i en moderne ramme?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Når man siger, at man indfører obligatoriske afgangsprøver og giver dem mulighed for, at de kan vælge hele prøven, så mener jeg også, at der i det ligger en sikring af, at de kan højne det faglige niveau.
Med jævne mellemrum popper det op i pressen, og ministeriet har jo også friskoler under opsyn, hvor det viser sig, at der er skoler, som godt kunne gøre det bedre, hvad angår det faglige niveau.
Jeg har forstået, at mange af friskolerne allerede i dag har afgangsprøver, og de skoler, som ikke har det i dag, vil også have et større incitament til at få dem.
På den måde vil man måske få øjnene op for, at der muligvis kunne være et område, hvor man kunne sætte ind for at højne det faglige niveau.