Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
De største hindringer for at komme i beskæftigelse er fortsat ringe eller ingen uddannelse, og den største forhindring for et godt udgangspunkt for at stifte familie, bosætte sig og planlægge sin fremtid er et dårligt fodfæste på arbejdsmarkedet, eller med andre ord: ringe eller ingen uddannelse. For at sikre hver enkelt unge det bedste udgangspunkt og den bedste mulighed for at kunne placere sig selv på arbejdsmarkedet har regeringen siden 1993 haft den klare målsætning, at så mange unge som muligt skal have en ungdomsuddannelse.
Lad mig nævne, at i 1982 påbegyndte 88 pct. af en ungdomsårgang en uddannelse, og i dag er vi oppe på 95 pct. Desværre falder nogle fra, og andre påbegynder aldrig en ungdomsuddannelse.
I 1993 gennemførte ca. 77 pct. af en ungdomsårgang en ungdomsuddannelse, og i dag får ca. 83 pct. af en ungdomsårgang en sådan uddannelse.
Det går den rigtige vej, men tiden er ikke inde til at hvile på laurbærrene.
Der er stadig alt for mange unge, der enten ikke gennemfører eller slet ikke påbegynder en uddannelse, og Socialdemokratiet er derfor fortsat optaget af en indsats over for de unge, som har svært ved at vinde indpas på arbejdsmarkedet og uddannelseområderne, og en ekstra indsats over for de unge, der har svært ved at finde sig til rette i mangfoldigheden af mere traditionelle uddannelsestilbud.
De unge, der ikke påbegynder eller ikke afslutter ungdomsuddannelser i dag, er langtfra en homogen gruppe.
Der er en mangfoldighed af årsager til, at de ikke vinder indpas i det traditionelle ungdomsuddannelsessystem.
For nogles vedkommende er der tale om udpræget skoletræthed, andre er bogligt svage, og for atter andre unge er barrieren et traditionsbrud med familie og måske med miljø.
Vi har derfor brug for flere tilbud og muligheder for de unge, der tager sigte på den enkelte unges behov.
Et af instrumenterne til at få flere unge i uddannelse er den fri ungdomsuddannelse.
Skoler og vejledere inden for den fri ungdomsuddannelse kan med stolthed konstatere, at det undersøgelsesarbejde, der har været sat i værk om denne uddannelse, klart viser, at de gør en forskel.
Den fri ungdomsuddannelse har bidraget til, at flere unge får en uddannelse.
Men som undersøgelsen også konstaterer, er det fortsat ikke hele uddannelsens målgruppe, der kommer i gang under ordningen.
Således ser det ud til, at det er de svageste unge, der stadig mangler, og derfor vil Socialdemokratiet også gerne medvirke til at ændre loven om den fri ungdomsuddannelse, således at sigtet med uddannelsen og den økonomiske vægtning tager højde for, at uddannelsen netop skal henvende sig til og koncentrere sig om de bogligt svageste unge.
Endelig medvirker Socialdemokratiet gerne til en opstramning af reglerne, således at utilsigtet brug af den fri ungdomsuddannelse begrænses.
Her tænker jeg bl.a. på utilsigtet brug af muligheden for udlandsophold.
Socialdemokratiet kan med dette som udgangspunkt støtte ministerens forslag og ser frem til en spændende udvalgsbehandling.
Vedrørende beslutningsforslag nr. B 142 kan det undre os i Socialdemokratiet, at forslagsstillerne mener, det er værd at bruge Folketingets tid på at fremsætte beslutningsforslag om ting, man allerede ved, og emner, som man ved, at ministeriet allerede er optaget af og derfor er i gang med at udarbejde lovforslag om.
Men det må være op til forslagsstillerne at forklare sig over for befolkningen.