runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2006-03-28:
Så bliver jeg nok nødt til at spørge ordføreren en gang til, og jeg vil så forsætte: Det, der står først, er blevet ændret fra »at fremme... tilegnelse« til »skal... give«.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Jeg kan bekræfte, at det, der kommer lige under den første sætning, hvor der står, at »Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne færdigheder og kundskaber«, er sidestillet, men den første sætning er prioriteret.
Christine Antorini (S), 2006-03-28:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til ordføreren i forlængelse af den diskussion, der var om folkeskolens formålsparagraf.
Jeg vil høre, om ordføreren kan bekræfte, at der både i høringsnotatets sammenfatning, i svar givet af ministeren og i lovforslaget står følgende om folkeskolens formålsparagraf, og at det er tydeliggjort, at der ikke er indeholdt en prioritering af de fem delformål, der: »... forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere, gør dem fortrolige med dansk kultur og historie, giver dem forståelse for andre lande og kulturer, bidrager til deres forståelse for menneskets samspil med naturen og fremmer den enkelte elevs alsidige udvikling.«
Det fremgår ligeledes klart af lovudkastet, at faglighedsbegrebet ikke ændres, således at eleverne kun skal opnå kundskaber og færdigheder, der kan måles og testes.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Nu er det jo sådan, at man kan få informationer om og indsigt i, hvad der foregår, på rigtig mange forskellige måder.
Jeg har stor respekt for, at de kommunalpolitikere, der er rundtomkring, specielt de, der beskæftiger sig med det, altså de, der sådan set burde være det sted, hvor kvalitetsrapporterne diskuteres, hvilket nu forbydes med den her lovgivning, får informationerne bl.a. ved at besøge skolerne, ved at diskutere med skolebestyrelser og skoleledere, hvad der er rammen for skolens arbejde, hvad der er skolens konkrete handlingsplan, hvordan lærerne vurderer elevernes fremskridt i forhold til de mål, der er sat.
Det, jeg gerne ville have mig frabedt som lokalpolitiker, var, at den ledelsesopgave, jeg som kommunalpolitiker havde i forhold til folkeskolen, i enhver forstand var reguleret af en statslig skabelon, som skulle sikre, at der kunne ske en sammenligning af skoler inden for kommunen og på tværs af kommunegrænser, og at jeg hele tiden havde ministerens vågne blik over skulderen for at se, om jeg nu gjorde det på den rette statsautoriserede måde.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Det er jo meget interessant, for når oppositionen fremhæver nogle forslag til forbedringer, som de her internationale undersøgelser kommer med, må det vel et eller andet sted også betyde, at oppositionen anerkender nogle af de konklusioner, som de her undersøgelser også kommer med.
De siger netop, at der er problemer med folkeskolen, og at vi sammenlignet med andre lande ikke gør det godt nok.
Det må man vel konkludere ud fra det, og det synes jeg da er interessant.
Nu har vi så valgt at gribe det an på den her måde i Danmark, og vi tror på, at det lykkes.
En anden ting, jeg godt vil sige, og det var sådan set også det, jeg var inde på før, er, at når oppositionen og Enhedslisten bliver ved med tale om lærernes professionalisme og lærernes engagement, er det jo ikke en løsning at blive ved med at gentage det.
Det er ikke en løsning, det er det jo ikke.
Vi kan da godt blive enige om, at der er masser af folkeskolelærere, som er engagerede, som er professionelle, som går op i deres arbejde, og som vil noget godt for deres børn, men det er jo ikke en løsning at sige det.
Det er jo bare retorik, og det er det, der er pointen.
Vi mangler stadig væk fra oppositionens side, fra Enhedslistens side et bud på, hvad der er af løsning.
Vi har et bud, og vi tror på, at det er løsningen.
Det er jo ikke de samme test, man har set andre steder, som man vil se i Danmark.
Jeg har faktisk forstået det sådan, at man i Norge, hvor man er gået væk fra den testform, de havde der, faktisk er ved at kigge lidt mod Danmark, fordi man har erkendt, at den model, man havde i Norge, ikke rigtig fungerede.
Så man er begyndt at kigge mod Danmark og se på, hvordan vi gør det her.
Det er jo egentlig meget, kan man sige, betryggende.
Det må da også være betryggende for dem, som har været meget kritiske over for det.
Jeg opremsede også tidligere i dag en lang række eksempler fra OECD, fra Danmarks Evalueringsinstitut, fra PISA, som jo viser, at der er problemer, og som viser, at der er ting, vi godt kan gøre bedre.
Der nytter det jo ikke noget, at man hele tiden bliver ved med at tale om, at vi angriber lærernes engagement og professionalisme, for det er jo retorik, og det løser ikke problemerne.
Jeg bliver også glad, når folk siger, at jeg er professionel og engageret.
Men det er jo retorik, det løser ikke de problemer, som vi bliver nødt til at løse.
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Det er jo nærmest tragikomisk at høre ordføreren stå og sige, at lærerne nok med tiden er nødt til at vænne sig til det; så finder de nok ud af, at Dansk Folkeparti har ret.
De har blot konkluderet, at det er det ikke, og derfor protesterer de med den professionalisme, som nu engang ligger i lærererhvervet.
Det gør tydeligvis ikke indtryk på Dansk Folkeparti, at størstedelen af lærerne afviser det her skoleforlig.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre – ordføreren taler meget om, at folkeskolen skal være god, og at det er den gode sags tjeneste, man er ude i – om det så slet ikke gør indtryk, at de her testsystemer, man er i gang med at udvikle, har været afprøvet i udlandet, og at man i dag går væk fra dem, fordi de faktisk slet ikke fungerer.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Jeg kender faktisk selv nogle af dem, som er glade for, at der kommer denne opprioritering af fagligheden; som er glade for det indhold, der er i folkeskoleforliget.
Jeg tror selvfølgelig, at de med tiden vil tage det til sig, og jeg tror også, at de, som har sagt og synes, at det er positivt, vil hæve deres røster i debatten, efterhånden som tiden går.
Jeg tror faktisk, at mange, når forskrækkelsen har lagt sig, vil indse, at det her har været ganske fornuftigt.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Ryster eller forstyrrer det ikke ordførerens opfattelse af, hvordan skolen vil tage formålsformuleringen, statens test, kontrollen, kommunens kvalitetsrapporter, og hvad vi har, til sig, at der har været en lang række argumenterede indsigelser imod det her lovforslag?
Det, at det meget store flertal af lærere i Danmark tilsyneladende har en noget anderledes oplevelse af det her lovforslag end ordføreren, giver det ikke anledning til nogen overvejelser over, om man har grebet rigtigt ned i posen?
Eller er det her bare den gode skole, Dansk Folkeparti nu får gennemført, og derfor kun et spørgsmål om tid, før det vil gå op for de 60.000 lærere, der har misforstået det, at Dansk Folkeparti er ude i den gode skoles tjeneste?
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Det, der har været problemet i dag, sådan som nogle har tolket den nuværende folkeskoles formålsparagraf, har jo været, at man har sagt, at målet har været den alsidige personlige udvikling, hvor jeg synes, at man nu siger, at målet sådan set er, at børnene lærer noget.
Og så giver vi jo i det her folkeskoleforlig bl.a. nogle redskaber til, at børn netop lærer noget.
Men derudover, som jeg også har sagt tidligere i dag, har vi altså en tro på, at lærerne faktisk også vil tage den her nye formulering til sig og dermed også gøre sig nogle overvejelser om det, og så tror jeg selvfølgelig, at det vil have en effekt.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Jeg synes også, det er velgørende, at Dansk Folkepartis ordfører på den måde melder meget klart ud om den prioritering, der er i formålsparagraffen.
Jeg tror, at ordføreren udtalte sig sådan, at der er én klar prioritering: kundskaber og færdigheder.
Nu siger ordføreren sådan en masse ord uden om med festtalekarakter.
Vil ordføreren ikke prøve at uddybe, på hvilken måde den her meget klare prioritering af kundskaber og færdigheder skal gøres til virkelighed i skolen, hvis ordføreren mener, at det forholder sig modsat i øjeblikket.
Hvordan skal man vende det om efter ordførerens mening?
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Jeg synes da, det er meget relevant, at det selvfølgelig handler om, at børn skal have lyst til at lære.
Det synes jeg er meget positivt.
Men altså, et eller andet sted synes jeg ikke, man kan forvente, at børn i første klasse eksempelvis sådan aktivt går ud og tilegner sig viden.
De bliver jo ikke forbudt, ikke så vidt jeg er bekendt.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jamen tak for det.
Kan man godt sætte børn ned, binde dem til stolen og sige, nu fylder vi det her i jer?
Eller handler det faktisk om, at børnene skal have lyst til at lære?
Handler det om, at man skal give børnene noget, så de higer efter at blive klogere?
Jeg kan tale om min egen erfaring.
Jeg har en dreng på 4 år derhjemme.
Han kan godt lide at se på tal, han kan godt lide bogstaver, han kan gode lide at stave.
Det skal han også lære, når han kommer i folkeskolen.
Men altså, han skal lære det, når han har lyst.
Sådan er det også, når han bliver 6 år, og sådan er det også, når han bliver 10 år.
Er det ikke det allerallervigtigste, at børn har lyst til at lære og så kan fortsætte med at lære hele livet i stedet for bare at få fyldt på, indtil de bliver trætte af det?
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Hvis jeg skal diskutere med forligsparterne, vil jeg foretrække at gøre det med forligsparterne og ikke med SF.
Jeg vil da gerne sige, at hvis man læser folkeskolens formålsparagraf, sådan som den kommer til at se ud, og hvis man læser bemærkningerne til folkeskolens formålsparagraf, er der en klar prioritering, og det er færdigheder og kundskaber.
Så det kan jeg bekræfte.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jeg vil godt sige tak til Dansk Folkepartis ordfører for hans meget klare formulering af, hvad ændringerne i formålsparagraffen i virkeligheden betyder.
Det har der været en vis diskussion om.
Så vil jeg godt spørge Dansk Folkeparti, hvad man så siger til, at en forligspartner siger, at det ikke er det, der er det primære; tingene står sideordnede, så det er faktisk noget helt andet.
Er det ikke et problem at indgå et forlig, hvor Dansk Folkeparti udmelding er så klar, som den er her, men hvor en forligspartner så siger, at det simpelt hen ikke er tilfældet?
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Folkeskolen har været forvirret.
Den har troet, at det vigtigste formål har været at skabe hele mennesker og sociale kompetencer.
Det har været en folkeskole, der har sat den enkelte elevs alsidige personlige udvikling over faglighed.
Det er slut, og det hilser Dansk Folkeparti velkommen.
Det skal så også til beroligelse siges, at udvikling og sociale kompetencer naturligvis ikke udelukker et højt fagligt niveau og omvendt.
Den alsidige udvikling er stadig med i formålsparagraffen, men færdigheder og kundskaber vægtes tungere end den alsidige udvikling.
Faktisk er der i formålsparagraffen én klar prioritering, og det er færdigheder og kundskaber.
Det er en central sætning, og hvordan man kan være imod det, forstår vi ikke i Dansk Folkeparti.
Den kritik, som Danmarks Lærerforening har været ude med, er Dansk Folkeparti ikke enig i.
Den kritik, som har været fremme, er Dansk Folkeparti ikke enig i.
Dansk Folkeparti og forligspartierne beskyldes for at ignorere og nedgøre lærernes professionalisme og engagement.
Den påstand er jeg heller ikke enig i.
Jeg vil derfor understrege, at Dansk Folkeparti har været utilfreds med skolepolitikken, men ikke med lærerstanden.
Der er gode lærere, og der er dårlige lærere.
Sådan er det.
Men det vigtigste budskab er nu, at lærerne må forholde sig til den politiske virkelighed og indrette sig efter realiteterne.
Det er også interessant at se, at jo længere tid, debatten kører, jo flere lærere kommer frem og indser det åbenlyse, nemlig at forliget er et udmærket forlig.
Mange af argumenterne imod forliget tager udgangspunkt i misforståelser.
Elevplanerne skal styrke skole-hjem-samarbejdet, formålsparagraffen skal understrege det indlysende, som er færdigheder og kundskaber.
Der er tale om en bevidst prioritering fra Dansk Folkepartis side.
Vi tilfører flere timer til historie og dansk, fordi dansk er et afgørende og vigtigt fag.
Vi er ligeledes tilfredse med, at afgangsprøverne i forbindelse med folkeskoleforliget blev obligatoriske, og at historie og kristendom kan trækkes til afgangsprøven.
Det er tiltrængt og helt på sin plads, at historie og kristendom bliver løftet i det nye folkeskoleforlig, og det er vi glade for i Dansk Folkeparti.
Lad mig afslutningsvis sige det klart, så det ikke kan misforstås: Hvis test, obligatoriske afgangsprøver og elevplaner, styrket skole-hjemsamarbejde, flere timer til dansk og historie, kommunalt ansvar og ministeransvar og faglighed er en sort skole så lad os få en sort skole.
Men for min skyld gerne en sort skole med glade børn, tilfredse børn, kloge børn og velfungerende børn.
Det ene udelukker ikke det andet.
Nu bliver faglighed, færdigheder og kundskaber det vigtigste, men det bliver jo ikke det eneste.
Der er alt i alt grund til at være tilfreds i dag, og derfor kan Dansk Folkeparti da også støtte lovforslaget helhjertet og uden forbehold.
Jeg vil opfordre lærerne til at forberede sig på en ny skolepolitik og så selvfølgelig sige, at der ikke bliver foretaget ændringer i forliget.
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Selvfølgelig er der mulighed for at sammenligne på tværs af kommunegrænserne og mulighed for at sammenligne internt i kommunerne.
Det står også præciseret i lovforslaget, at det er kommunerne, der for en meget stor dels vedkommende selv er med til at beslutte, hvad der skal være indholdet i kvalitetsrapporterne.
Der er remset nogle ting op i lovforslaget, og der kommer en vejledning fra ministeriet om, hvad man kan have med i de her kvalitetsrapporter.
Derfor er der ikke tale om, selv om man vil prøve at fremstille det på den måde, et eller andet skema, som kan tastes ind i et regneark, så fru Margrethe Vestager kan få lov til at sammenligne det skole for skole og kommune for kommune.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Det står ordret i bemærkningerne, at det er udgangspunktet for kvalitetsrapporterne.
Der står i bemærkningerne: »Centralt vil være, om elevernes præstationer lever op til de faglige mål, som er opstillet for undervisningen på de forskellige klassetrin.«
Og det er som målt ved de statslige test.
Jeg er ikke interesseret i flere henvisninger til paragraffer om, at selve testen er hemmelig.
Er ordføreren enig med mig i, at det, der står i bemærkningerne, er, at rapporterne skal gøre det muligt at sammenligne på tværs af kommuner og sammenligne hen over landet?
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Jeg er ikke enig i den sidste pointe.
Der, hvor jeg har sagt, at der er forbud mod offentliggørelse, er der, hvor det handler om test.
Det, vi har lagt vægt på både i forhandlingerne og i forhold til udmøntningen af lovforslaget, er sådan set, at den kvalitetsplan, som kommunerne laver, den bedømmelse, man laver af skolerne, omfatter mere end bare en test.
Det er sådan set det redskab og den forpligtelse, vi gerne vil have kommunerne tager til sig.
Det har Det Radikale Venstre jo også i andre tilfælde deltaget i og netop haft forhandlinger med og lavet aftaler med en borgerlig regering.
Så lige præcis på det område behøver man vel ikke at skyde Socialdemokratiet noget i skoene.
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Jeg ved ikke, om det bare er retorik, når Dansk Folkepartis ordfører snakker om andre faggrupper i samfundet.
Og det har intet med retorik at gøre.
Så henviser ordføreren til, at de her internationale undersøgelser viser, at vi er nødt til at gøre noget.
Det, de internationale undersøgelser rent faktisk også viser, er, at test ikke er svaret.
Test er ikke svaret på at løse de opgaver, den danske folkeskole står over for.
Tværtimod så hyldes dens kreativitet, dens mangfoldighed og dens innovation for at bruge et buzzword – må man sige buzzword, det må man gerne.
Det er faktisk det, den hyldes for, og som vi siger vi skal udvikle, og jeg kan garantere for, at standardiserede test og centrale elevplaner langtfra hylder det princip.
Så derfor mener jeg ikke, at Dansk Folkeparti er ude i den gode sags tjeneste, medmindre det er sådan, at man ønsker, at det danske skolesystem skal tilbage til 1950’erne.
Men det ville jo så ikke være første gang, at Dansk Folkeparti ønskede den udvikling.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Det synes jeg er to meget utiltrækkende alternativer, når man tager det scenarie i betragtning, der ridses op af det, der må betegnes som et af Danmarks meget store partier.
Jeg synes selvfølgelig, det er meget sympatisk, at der lyttes meget.
Hvis ikke det at sammenligne betyder, at man kan sætte nogle op, som er bedre end andre, så ved jeg ikke, hvad sammenligning er.
Derfor bliver ordføreren nødt til at anerkende, at det, Socialdemokratiet bidrager til, er, at der kan gennemføres en rangordning af skolerne, og det, der er det centrale element, er de test, vi har diskuteret det meste af dagen.
Christine Antorini (S), 2006-03-28:
Der er jo ingen tvivl om, at det ville være supergodt, hvis det fungerede sådan, som fru Margrethe Vestager siger, ude i kommunerne, men desværre så kom der en meget hård kritik fra Evalueringsinstituttet netop af kommunernes tilsynsforpligtelse her før sommer.
Dens konklusion var: Evalueringsgruppens overordnede vurdering er, at kommunerne ikke håndterer deres tilsynsforpligtelse tilfredsstillende.
Dette skal ses i sammenhæng med, at lovgrundlaget ikke præciserer kravet til tilsynets indhold og form, og samtidig er samspillet mellem de kommunale aktører på skoleområdet præget af en række forhold, der gør det vanskeligt for den enkelte kommune at gennemføre et systematisk og veldokumenteret tilsyn som en intern opgave.
Det fik bl.a. Kommunernes Landsforening til virkelig at påtage sig den opgave at anbefale en række tiltag, herunder en årlig drøftelse på baggrund af en kvalitetsrapport.
Kan fru Margrethe Vestager på baggrund af Evalueringsinstituttets rapport alligevel se, at det måske kan være en idé med en årlig kvalitetsrapport, der faktisk ikke bygger på et eksternt tilsyn, selv om det var det, EVA anbefalede?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Med hensyn til den tale om, at der ikke er et eneste parti, der vil åbne op, vil jeg bare lige gøre opmærksom på, at det ikke er ret mange minutter siden, at hr. Morten Østergaard spurgte mig, om ikke jeg mente, at man simpelt hen skulle åbne sluserne, så det væltede ind med fremmed arbejdskraft.
Nej, formentlig til alles overraskelse, så synes jeg ikke, at det er nogen god idé.
Men jeg erkender behovet for højtuddannede, selv om der allerede i den her debat er blevet gjort opmærksom på, at det faktisk er gået rigtig godt med at tiltrække højtuddannede via jobkort.
Til trods for visse indenlandske kræfters forsøg på at svine Danmark til i udlandet er det gået nogenlunde godt.
Det er også blevet sagt af ministeren, at der ikke kan siges ligefrem at tegne sig en katastrofe i horisonten ...
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Jeg tager ordet her i anden runde, fordi jeg synes, at denne debat efterlader en række spørgsmålstegn, som jeg egentlig ikke synes vi kan være tjent med, når vi snakker om den danske folkeskoles fremtid.
Jeg synes, at denne debat bærer præg af, at der efterlades spørgsmålstegn om, hvordan den formålsparagraf, der lægges op til, i virkeligheden skal fortolkes.
Er det Dansk Folkepartis fortolkning, er det Socialdemokratiets fortolkning, hvem er det egentlig, der har magten til at fortolke formålsparagraffen?
Og er det rimeligt, at vi vedtager en formålsparagraf, der i den grad allerede på nuværende tidspunkt giver anledning til meget brede fortolkninger?
Jeg tager også ordet, fordi jeg synes, at man i debatten gang på gang har fremført og hyldet test som nyt redskab.
Nu har test, lokale test, jo været brugt i den danske folkeskole igennem lang tid.
Og det, som jeg synes er problemet, er, at de centrale nationale test, man ønsker at indføre, mangler man fuldstændig evidens for at indføre.
Der mangler en dokumentation for, at de er med til at løse de problemer, som forligspartierne mener at testene skal løse.
Man indfører dermed sagt en forsøgsordning via det her folkeskoleforlig, som vi mangler at se den endelige eller dokumenterede evidens af.
Jeg synes, at forligspartierne sidder den bekymring meget overhørig og med en ret stor arrogance fuldstændig afviser virkeligheden.
Jeg synes, at, og det var i øvrigt også derfor, at jeg rejste det i en kommentar til ministeren, der er uklarhed om, hvordan elevplanerne kommer til at se ud.
Der er også uklarhed om, hvad det er, lærerne ikke skal lave, når de nu skal til at udforme elevplaner.
Jeg synes, at man som arbejdsgivere – og det må forligspartierne jo se sig som, når de indfører en detaljeret styring af lærernes arbejde og dermed et angreb på deres metodefrihed og indfører kravet om elevtest for alle elever – også må påpege, hvad der ikke skal laves af arbejde, for der er stadig væk kun 37 timer til at udføre den lærergerning, som de har.
Jeg synes altså, at vi står tilbage med en række uklarheder, og det kan man måske være tilfreds med fra forligspartiernes side, men det må jeg sige at vi ikke er fra Enhedslistens side.
Jeg synes, det her er en alt, alt for alvorlig sag til at have så mange uklarheder.
Jeg synes, det er en meget alvorlig sag, når vi diskuterer den danske folkeskole, at man gang på gang sidder de problemer, som rejses, overhørig, ikke kun fra de partier, der ikke er enige i Folketinget her, men også udeomkring i den virkelige verden.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bertel Haarder (V), 2006-03-28:
Det sidste skal ikke skille os ad.
Man kan godt sige, at når vi pålægger kommunerne at foretage denne analyse, at have denne drøftelse og at skrive handleplaner, når det er nødvendigt, beslutter vi så derved noget, som kommunerne gerne selv ville have taget beslutning om.
Men vi gør det jo med god grund, og der er jo adskillige kommuner, som i forvejen gør det.
Jeg har været på besøg i en stor kommune og fik kon trakten mellem en skole og den pågældende kommunes skoleforvaltning at se.
Jeg skal love for, det var en detaljeret kontrakt.
Nu skriver vi altså her så at sige en standardmodel for, hvordan kommunen kan tage fat i disse ting.
Jeg er sikker på, at masser af kommuner vil gøre meget mere, end vi skriver.
Vi har noteret et minimum, og så skal det ikke skille os ad, hvad Skole og Samfund har sagt.
De har forsvaret elevplanerne, det er det, der er afgørende.
Jeg står ikke med deres skrivelse her.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Nu var tankpasserpædagogik jo ikke mit ord, det var Skole og Samfunds ord.
Jeg tog det frem, fordi ministeren netop fremhævede Skole og Samfund som dem, der var positive over for det her.
Jeg er nødt til at henvise til, at når ministeren snakker formålsparagraffer og Skole og Samfund, så er det lige præcis det ord, Skole og Samfund sætter på formålsparagraffen i deres høringssvar.
I forhold til den anden del med, hvad Kommunernes Landsforening mener og gør, synes jeg dog også, det er interessant, at netop det, ministeren siger er formålet med at ændre formålsparagraffen, at skolen og kommunerne skal præcisere, at de har ansvaret, bliver tolket stik modsat af kommunerne selv, der siger, at det her indsnævrer det kommunale selvstyre.
Er det ikke en bekymring, ministeren har?
Er der ikke også på det område noget, som måske skulle diskuteres i forligskredsen og også med nogle eksterne parter?