runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
I går havde jeg et forslag, det har jeg også i dag.
Jeg foreslår, at det offentlige overvejer, når det udbyder opgaver, om det ikke ville være fornuftigt og naturligt at stille krav til de private virksomheder, som løser opgaver på ens vegne, om - når man selv har gjort sig de overvejelser om at have en personalepolitik på dette område - at disse også fastlægger en personalepolitik.
Det vil jeg gerne foreslå, og jeg vil gerne opfordre til, at man gør det.
Jeg vil også gerne tage initiativer til at diskutere, hvordan vi kan få gjort det til virkelighed, bl.a. ved at vi selv følger op på det både ved i Erhvervsministeriet at lave og udarbejde en konkret personalepolitik på området, hvad vi i øvrigt har, og ved at vi selvfølgelig også overvejer, hvordan den slags anbefalinger, som ligger her i rapporten, følges op i virkeligheden, så vi sikrer en bedre integration.
For jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at vi skylder noget i forhold til en effektiv integration, og i høj grad på et tidspunkt, hvor vi endda mangler arbejdskraft på en række områder.
Så vil jeg gerne sige, at jeg tror sjældent, jeg har været så meget i medierne for at forklare, hvad det præcist drejer sig om, som jeg var i går, i såvel TV-Avisen som TV2-Nyhederne - jeg tror to gange i TV2-Nyhederne - samt i Morgen-tv i morges og Ritzaus Bureau i løbet af i går.
Det er vel umuligt at komme det nærmere, men hvis der ikke bliver læst noget af det eller set noget af det, så bliver man jo ikke klogere.
Kim Andersen (V), 2000-01-25:
Jeg er klar over, at det her er et spørgsmål, der optager ministeren meget, og det er også forståeligt.
For at vi andre nu har en mulighed for at følge med, kan ministeren så ikke blot af- eller bekræfte, om ministeren er enig i de anbefalinger, der fremgår af den omtalte rapport?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Jeg tror, vi kommer tilbage til at tale om, hvad der egentlig er det reelle, det, der står af anbefalinger i rapporten.
Og jeg synes, at rapporten har mange fornuftige beskrivelser dels af de juridiske elementer, dels hvad det er for nogle håndtag, hvad er det for nogle værktøjer, instrumenter, eller hvad vi ellers skulle kalde det, man kan tage i anvendelse som offentlig udbyder.
Jeg synes, det er vigtigt, at man her har et redskab, som man som offentlig udbyder kan bruge, og jeg vil meget gerne anbefale, at man bruger disse redskaber. Derfor kan jeg sige, at det saglige arbejde, der ligger til grund for den udgivelse, der ligger her i rapporten, i høj grad er et, jeg gerne vil kvittere for og erklære mig enig i, at man også anvender i virkeligheden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-25:
Når man nu har siddet og hørt på debatten her i spørgetimen, så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren kort og godt vil tie stille fremover med de her forslag, opfordringer, håndtag, eller hvad man ellers er begyndt at kalde det i den offentlige debat, så ministeren ikke skal komme med hele den række af bortforklaringer, som jeg synes, jeg har hørt her.
Og alligevel så ligger der jo noget i det, men det har været bortforklaring på bortforklaring på bortforklaring.
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Tværtimod har denne debat givet mig vældigt blod på tanden, for det viser sig, at der er påtrængende brug for, at vi gør os klart, hvad det er for nogle ting, vi kan bringe i anvendelse, så vi kan sikre, at der sker en ligebehandling på en række områder på det danske arbejdsmarked.
Det, der er tale om med rapporten, er, at vi ser på ligebehandling generelt i forhold til mennesker, som har vanskeligt ved at få fodfæste på det danske arbejdsmarked.
Jeg synes, ministre til gengæld har vanskeligt ved at tage ansvaret for, at der er nogle, der ikke ønsker at bidrage til, eller bare ikke vil se det blive bragt til virkelighed, at det faktisk kan lykkes at lave en integration.
Jeg kan ikke tage ansvaret for, at de ønsker at misforstå eller udlægge nogle forslag og nogle anbefalinger og nogle initiativer på en ganske anden måde.
Jeg synes, det har været en nyttig debat, og jeg glæder mig til at se den omsat i virkeligheden.
Egil Møller (DF), 2000-01-25:
Også jeg har hørt på debatten længe.
Jeg har et spørgsmål til ministeren: Når nu en udenlandsk virksomhed byder, og det er sådan, at den udenlandske virksomhed er bedre i sit tilbud end den danske, vil man så også stille krav til den udenlandske virksomhed om, at den dokumenterer, at den også har en etnisk personalepolitik?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Så vil man vurdere, hvilke af de bud der så er de bedste og udvælge dem.
Men jeg kan i øvrigt oplyse hr. Egil Møller om, at der er en lang række lande, der har den form for henstillinger og den form for opfyldelser.
Det, der blev foreslået af mig på regeringens vegne, som man skulle tage initiativ til og opfordre til - så har vi vist fået alle ordene med - var, at få de offentlige institutioner til i deres udbud at medinddrage noget, der har fungeret ganske, ganske fornuftigt og ordentligt i f.eks. England.
Jeg hørte også om Holland, USA, Canada, en række lande, som vel nok kan siges på en række områder at have erfaringer, der ligger forud for vores, og som vi glimrende kan lære af.
De har brugt det uden store vanskeligheder, og det tror jeg såmænd også vi kan.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Jeg tror, jeg hørte fru Pia Kjærsgaard sige noget i retning af, at ministeren burde tie stille.
Jeg synes, det er noget af det mest uanstændige, jeg længe har hørt fra et folketingsmedlems side, og jeg håber, at ministeren også vil tage afstand fra den måde at diskutere på.
Vi kan så have en dyb uenighed om, hvordan disse her ting skal gribes an, og jeg er enig med ministeren i, at vi skal have afskaffet diskriminationen i vores samfund.
Men her synes jeg altså, at fru Pia Kjærsgaard ganske enkelt gik over stregen.
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Nu er jeg ikke så sart, og når man sådan har hang til gerne at give udtryk for, hvad man mener, og hvad ens holdning er, så er man også vant til, at der er nogle, der gerne vil have, at man tier stille, især hvis man kommer til at rykke ved de pågældendes fundament.
Jeg tror, at det er det, der er sket i denne her sag.
Der er nogle, der simpelt hen oplever, at man jo altså faktisk kan udøve en bedre form for politik på området, at man ved nogle nænsomme og fornuftige midler kan sikre en ligebehandling, og det er der nogle, der gerne vil lade være med at høre, og så siger de, at man bør holde bøtte.
Det tager jeg mig ikke så meget af.
Det er mest noget, der falder tilbage på dem, der deltager i en debat ved at sige, at andre skal tie stille.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-25:
Efter denne lille runde om procedurer, vil jeg gerne stille ministeren et spørgsmål.
Ministeren har nu gjort det klart, at det her bare er en opfordring, og der ikke ligger noget lovforslag osv., så tag det dog roligt, det her handler jo bare om noget småtteri i noget udbudsmateriale, om at virksomheden skal indrette sig efter at have så og så mange fremmede ansatte for at kunne få nogle job for det offentlige.
Derfor vil jeg spørge erhvervsministeren: Hvis så ikke det her hjælper og gør, at der virkelig bliver ansat flere pakistanere og iranere, irakere og somaliere i de danske virksomheder, agter ministeren så for at føre sin indstilling om det her helt ud i livet at komme med et lovforslag her i Folketinget, som så pålægger virksomhederne procentvis at have så og så mange pakistanere ansat og så og så mange andre, osv.?
For jeg kan forstå også på det, finansministeren har spillet ud med inden for sit område over for de offentlige ledere, at det er udgangspunktet for hans personalepolitik, og det er jo også den, erhvervsministeren ønsker at føre ud i livet hos de private virksomheder.
Pia Larsen (V), 2000-01-25:
Jeg kan forstå på ministerens besvarelser før, at der ikke er tale om hverken lovudkast eller lovforslag.
Det er tidligere fremgået, at arbejdsministeren har været temmelig varm på at fremsætte et lovforslag, der skulle regulere spørgsmålet om etnisk ligestilling på arbejdsmarkedet, og kan ministeren sige noget om, hvorvidt der er planer i regeringen uden for Erhvervsministeriet - da jeg nu kan forstå, at der ikke er det i Erhvervsministeriet - om at fremsætte et lovforslag vedrørende etnisk ligestilling?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Jeg er ikke tilhænger af, at man fastsætter kvoter eller laver lovgivning med sanktioner.
Jeg er tilhænger af, som det er foreslået i går, at der på baggrund af resultatet af udvalgsarbejdet, som har været til den brede høring, som jeg refererede til, lægges op til, at man som udbudsgiver lægger op til, at de, der afgiver tilbud, også fastlægger en personalepolitik.
Det, der er tale om, er faktisk, at vi på denne måde er med til at påvirke holdningsmæssigt, og at der kan blive tænkt på en mere konsekvent ligebehandling.
Det er der som sagt bred opbakning til, også fra erhvervslivets og arbejdsmarkedets organisationer, og det har jeg været meget glad for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Charlotte Antonsen (V), 2000-01-25:
Jeg har altså lidt svært ved at følge denne sag, for det lyder, som om ministeren i går havde et forslag og det i dag er blevet reduceret til enten noget med at bevidstgøre nogle virksomheder eller en opfordring.
Jeg vil gerne have afklaret, hvad det er, vi taler om,
og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Får det nogen konsekvenser, hvis virksomhederne ikke følger ministerens opfordring?
Får det nogen konsekvenser for kommunerne, hvis de ikke følger ministerens opfordring?
Eller er det bare en strøtanke fra ministeren?
Jeg lagde mærke til i et tidligere svar, at ministeren er meget opmærksom på, at ministeren har nogle politiske muligheder, og vi er i hvert fald i Venstre enige i, at det er en alvorlig opgave.
Men derfor virker det altså lidt ejendommeligt, når en minister går og strør om sig med forslag, som ikke har nogen konsekvenser.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-25:
Jeg vil godt sige til ministeren, at jeg synes
bestemt heller ikke, man skal diskvalificeres, men jeg synes heller ikke, man skal særbehandles, og det må være sådan, at man bliver ansat uden politikernes indblanding.
Og så vil jeg godt spørge ministeren: Når nu der er den indblanding, som der bliver talt mere og mere om, og som finder sted i stadig højere grad, mener ministeren så ikke, at det bliver opfattet meget negativt af den danske befolkning?
Kan det ikke give anledning til konflikter i stedet for, som ministeren sagde, at det nærmest var Dansk Folkeparti, der opfordrede til konflikter?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech hævdede, at det, jeg havde sagt om Venstre, var noget vrøvl, men jeg kan ikke desto mindre konstatere i debatten, at Venstre ikke er i stand til at forholde sig til det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har stillet.
Man lever i frygt for Dansk Folkeparti, tør ikke distancere sig fra Dansk Folkeparti, kopierer Dansk Folkepartis synspunkter i sine taler, forsøger
at markere over for befolkningen, at man deltager i den samme bestræbelse på at oppiske frygt og fremmedhad som Dansk Folkeparti.
Man er altså heller ikke i stand til, tør simpelt hen ikke, at udtale sig om, hvordan man skal stemme til det forslag til vedtagelse, som er fremsat.
Jeg er godt klar over, som det også blev nævnt, at Venstre tidligere også har foreslået horrible enkeltheder, det er jeg godt klar over, men min pointe var, at der engang var noget, som hed Grundtvig, det såkaldte højskolevenstre, betegnelsen »liberal«. Vi kan nu konstatere, at alle disse ting er døde.
Venstre har tænkt at indmelde sig i en ultrakonservativ blok frem mod det kommende folketingsvalg
sammen med Konservative og Dansk Folkeparti
Jeg siger velbekomme!
Egil Møller (DF), 2000-01-25:
Er det sådan, at ministeren er enig i, at det faktisk godt kan være konkurrenceforvridende, såfremt regeringen siger til en virksomhed, at man ikke vil handle med vedkommende, fordi den ikke har det, der kaldes en etnisk personalepolitik, uanset at den pågældende virksomhed eventuelt er billigere i sit tilbud til staten?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Jeg er sådan set meget glad for at få lejlighed til at besvare det spørgsmål, der er stillet.
Der har ganske rigtigt i de sidste dage været en debat, men den har ikke båret præg af at tage udgangspunkt i det, der faktisk er foreslået, men muligvis i en misforståelse, som er viderebragt af en morgenradioavis.
Der er tale om, at vi i regeringen har gjort et arbejde, der skulle være med til at undersøge mulighederne for at indføre og gennemføre sociale klausuler i retning af at ansætte mennesker, der ikke umiddelbart kan få fodfæste på det danske arbejdsmarked, herunder mennesker fra de etniske mindretal.
Dette arbejde har taget udgangspunkt i, at arbejdsmarkedets parter har indgået en samarbejdsaftale og en tillægsaftale, som lægger op til, at man gennem personalepolitikken søger at sikre et bedre arbejdsklima uden diskrimination af personer med anden etnisk baggrund end dansk på den enkelte virksomhed.
På den baggrund har udvalget anbefalet, at man som offentlig ordregiver naturligvis selv overvejer, hvordan organisationens eller institutionens egen personalepolitik er.
Og såfremt man gør det, synes jeg, regeringen som helhed og udvalget, at det vil være naturligt at stille et tilsvarende krav til de private virksomheder, som løser opgaver på det offentliges vegne via udbud.
Det synes jeg er meget naturligt, og jeg kan konstatere, at det synes arbejdsmarkedets parter, herunder DA og DI, også.
De havde ingen bemærkninger, da rapporten var til høring.
Egil Møller (DF), 2000-01-25:
Jeg siger tak for svaret, men jeg er ikke enig med ministeren i den bedømmelse af virkeligheden.
Er det sådan, at ministeren tænker, at alle firmaer, som fremover skal handle med disse statsinstitutioner, skal fremlægge en skriftlig etnisk personalepolitik, for at man overhovedet er i stand til at vurdere, hvorvidt man vil handle med vedkommende eller ej?
Og endelig vil jeg godt stille erhvervsministeren det spørgsmål: Er det virkelig sådan, at man også vil kræve en etnisk personalepolitik af firmaer, der kun har en eller to ansatte?
Eller hvad har man tænkt sig?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Der er i opfordringen ikke lagt op til, at personalepolitikken skal have et bestemt indhold.
Der er lagt op til, at man opfordrer dem, der arbejder for en, til at gøre sig overvejelser om løsningen af nogle af de samfundsmæssige opgaver, som arbejdsmarkedets parter i øvrigt i tillægsaftalen til samarbejdsaftalen har signaleret at de vil være med til at løse.
Jeg synes, det er fuldstændig naturligt, at man opfordrer dem, der løser opgaver på ens vegne, til at løse en opgave af samfundsmæssig art med integration af en lang række mennesker på arbejdsmarkedet og gøre sig klar til at fastlægge en personalepolitik.
Det vil selvfølgelig også gælde for ganske små virksomheder, enkeltmandsvirksomheder eller virksomheder med to medarbejdere.
Her vil man naturligvis forlange en personalepolitik, som står mål med, hvad en sådan virksomhed kan magte, og det er jo lidt vanskeligt at forestille sig, at en enkeltmandsvirksomhed kan foretage særlig megen personalepolitisk integration.
Men jeg kan notere mig, at der er nogle, der ikke synes, at arbejdsmarkedet skal bidrage til integration.
Det er jeg ked af, for det synes jeg ellers er en meget væsentlig opgave for hele det danske samfund, både det offentlige og det private.
Jeg synes bestemt ikke, man kan kalde en sådan opfordring for småtteri.
Det, der er tale om, er, at vi i det danske samfund er en hel del, der gerne vil drøfte, hvordan vi gør ting bedre, hvordan vi får sikret nogle muligheder for at integrere mennesker, der har svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet, såvel danskere som mennesker med anden etnisk baggrund.
Jeg synes bestemt, det er en god måde at gøre det på.
Den lægger op til overvejelser i de offentlige institutioner, i kommuner og amter.
Den lægger op til overvejelser videre i de enkelte virksomheder helt i tråd med, hvad arbejdsmarkedets parter har aftalt i et tillæg til samarbejdsaftalen.
Så jeg tror meget, at den frivillige vej med faktisk at lægge op til, at vi skal være bevidste om den ulige behandling, som finder sted i øjeblikket, med henblik på at kunne gøre det bedre og sikre en mere ligelig behandling, er vejen frem.
Så må hr. Thulesen Dahl gerne drømme om, at man kunne gøre dette eller hint andet.
Det er ikke på mit bord.
Egil Møller (DF), 2000-01-25:
Så vil jeg godt stille erhvervsministeren et direkte spørgsmål
: Har man planer om, hvis to firmaer afgiver tilbud til en offentlig instans, at såfremt der ikke kan dokumenteres en etnisk personalepolitik i det firma, som kommer med det laveste tilbud, som i øvrigt også objektivt set er det bedste, vil man afvise at tage imod et sådant tilbud?
Pia Larsen (V), 2000-01-25:
Det handler også om etnisk ligestilling.
Jeg kan høre, at erhvervsministeren har gjort sig mange tanker om, hvilke krav det vil være naturligt, som ministeren siger, at stille til de virksomheder, som skal løse opgaver for det offentlige.
I går fremgik det af Politiken og af Ritzaus Bureau, at et lovudkast var på vej til at blive sendt til høring, og Ritzau oplyste, at lovudkastet skulle sendes til høring i denne uge.
Men senere oplyser ministeren så, at der aldrig har været tale om hverken et lovudkast eller et lovforslag.
Vil ministeren be- eller afkræfte, at der er tale om et lovforslag?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Jeg vil indlede med at kommentere spørgerens indledning, nemlig at ministeren - altså jeg selv - her i besvarelsen har lagt vægt på, hvad der kunne være naturligt at stille krav om på den ene og den anden måde.
Her vil jeg gerne henvise til den rapport, som det hele tager sit udgangspunkt i, nemlig rapporten fra Udvalget om Sociale Klausuler, hvor udvalget skriver, og jeg citerer fra side 31: »Det vil være naturligt, at ordregiveren selv har en skriftligt formuleret personalepolitik, hvis der stilles krav til leverandøren om at have en sådan.«
Det er et arbejde, som er blevet lavet af en række ministerier, og som en større følgegruppe, heriblandt arbejdsmarkedets parter og altså også Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri, har haft til høring. Den færdige rapport har man ikke haft bemærkninger til, idet man har følt sig ganske imødekommet i hele forløbet.
Men det er der selvfølgelig ikke tale om.
Der er tale om, at vi i den almindelige vejledning om, hvordan man griber udbud an på en hensigtsmæssig måde, også har mulighed for at indføje dette i vejledningen.
I øvrigt sendes rapporten ud i denne uge, og den er på vej til Erhvervsudvalget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-25:
Man kan jo sige, at det, erhvervsministeren gør på sit område, følger meget godt op på det, som finansministeren har gjort på sit område, nemlig at opslå en stilling som etnisk kampagneleder for at sikre, at man i den offentlige forvaltning får flere fremmede ind til at besætte stillingerne.
Det følger erhvervsministeren op over for virksomhederne.
Men i stedet for al den udenomssnak, hvor ministeren forsøger at sige, at det bare er noget, man kan lave som udbyder, og at det ikke handler om så meget, og at det ikke er et lovforslag - og derved skaber uklarhed om hele situationen - vil jeg bede erhvervsministeren besvare dette spørgsmål: Hvis alle de bestræbelser, finansministeren og erhvervsministeren og regeringen i øvrigt generelt gør sig, lykkes, betyder det så ikke, at man ikke skaber etnisk ligestilling, men at man skaber etnisk diskrimination, nemlig diskrimination af de etniske danskere, som jo på den ene eller anden måde bliver taberne: dem, der skal skubbes ud, for at der kan blive plads til de fremmede på arbejdsmarkedet?
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Jeg synes, det sidste indlæg var fuldstændig fejlagtigt og i strid med enhver virkelighed
, så det vil jeg selvfølgelig ikke bekræfte.
Men jeg skal gerne takke for, at hr. Thulesen Dahl anerkender, at der er både konsekvens og sammenhæng i regeringens politik, som handler om, at vi i både det offentlige og det private skal forsøge at sikre, at der er ligebehandling af etniske danskere og dem, der kommer hertil og lever her som danskere, selv om de har en anden etnisk baggrund.
De skal kunne integreres i det danske samfund, og her ved vi, at arbejdsmarkedet er en helt afgørende nøglefaktor.
Men jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke ønsker nogen integration, men ønsker konflikter, ønsker modsætninger, men det er ikke regeringens politik.
Jeg vil i øvrigt sige, at det vel næppe kan være forbigået hr. Thulesen Dahls opmærksomhed på nogen måde, at der en række steder - langtfra alle steder, men en række steder - faktisk er mangel på kvalificeret arbejdskraft, og det understreger så meget mere, at der virkelig er grund til, at vi søger at ansætte kvalificerede folk til ledige stillinger, også selv om de ser lidt anderledes ud end vi andre.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-25:
Erhvervsministeren siger, at der skal ske ligebehandling på dette område.
Men er erhvervsministeren ikke enig i, at det ikke er ligebehandling at indføre en ny kvalifikation, nemlig at man skal være af anden etnisk oprindelse, altså på en eller anden måde af udenlandsk oprindelse?
Det er jo en kvalifikation, som ingen dansker kan opfylde, og hvor er så ligebehandlingen henne?
Det er altså svært at få øje på, og derfor må regeringen komme med nogle bedre svar her i Folketinget, når vi spørger, hvor man finder den ligebehandling, der skal til.
Det kan aldrig være ligebehandling at indføre en ny kvalifikation, som ingen danskere kan opfylde.
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Det undrer mig ikke, at hr. Peter Skaarup vil forvride tingene.
Forholdet er faktisk det, at når vi ser på sammensætningen af arbejdsstyrken, både i det offentlige og på det private arbejdsmarked, er det sådan, at der er en langt, langt overvejende repræsentation af helt almindelige danskere og en forholdsvis beskeden repræsentation af mennesker med anden etnisk baggrund.
Det vil sige, at udgangspunktet i dag er, at vi faktisk ikke er dygtige til ligebehandling.
Der er ikke ligebehandling, det er en diskvalifikation i dag at have en fremmed baggrund.
Det er derfor, jeg og regeringen helt bevidst lægger op til at sige: I stedet for at foretrække nogle, bare fordi de ligner os, skal vi prøve at se bort fra det og kun lægge én kvalifikation til grund, nemlig hvilken ansøger der er den bedste.
Den bevidsthed om, at vi skal bort fra diskriminering, tror jeg vil tjene det danske arbejdsmarked, både det offentlige og det private, og jeg tror rent faktisk også, det vil tjene den integration, som i hvert fald regeringen tager alvorligt.
Kim Andersen (V), 2000-01-25:
Jeg forstår på ministerens svar, at der er tale om et udvalgsarbejde, der nu har barslet med en rapport, og at der har været en følgegruppe med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, og jeg går ud fra, at det er et udvalgsarbejde, som ministeren har igangsat.
Vil ministeren her oplyse, hvad kommissoriet har været for udvalgsarbejdet?
Så forstår jeg endvidere, at ministeren sondrer mellem forslag i al almindelighed og lovforslag.
Er det normalt, at ministeren taler om forslag, som ikke er lovforslag, og vil ministeren fortælle, hvilke andre forslag hun for øjeblikket har under overvejelse, som ikke er lovforslag?