runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Pedersen (V), 2002-12-03:
Det fremgår helt klart af lovforslaget, at de 410 mio. kr. var et foreløbigt tal, og man har så efterfølgende fået reguleringen op til de 640 mio. kr.
Det har vi ikke på noget tidspunkt lagt skjul
Vi har endda sagt, at det er vigtigt for os at illustrere, at det er til gavn for borgerne.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-03:
Jeg synes nu, det er meget svært for regeringen at tale sig ud af, at også dette lovforslag øger bureaukratiseringen, regelstyringen i kommunerne, altså i den offentlige sektor.
Det er en ny form for fordelingspolitik, som Venstre og De Konservative i stigende grad står for.
Det er klart, at Det Radikale Venstre absolut ikke kan støtte den slags ting.
Thomas Adelskov (S), 2002-12-03:
Regeringen fremsætter et lovforslag, der er et skud i tågen.
Det er simpelt hen et skud i tågen.
Det er først på spørgsmål fra oppositionen, hvor man må grave ned og komme med korrekte tal, at det viser sig, at det her forslag bliver voldsomt dyrere end først antaget.
Derudover er det altså bemærkelsesværdigt, at man skal lave sådan en mærkværdig konstruktion i forslagets første år, som betyder, at kommunerne skal bruge 14 mio. kr. mere, plus en masse administrationstid, plus at forslaget som sådan og som helhed betyder, at ti personer i Told og Skat nu skal ofre deres fulde tid på at beregne og bearbejde og arbejde med lige nøjagtig det her forslag.
Når det så endelig drejer sig om, hvordan forslaget virker for befolkningen, så kan man, når man læser det igennem, se, at det sådan set er en forskydning, der er tale om.
Det er jo ikke sådan, at det er en generel skattelettelse for de mennesker, der får noget ud af det her.
Når der så endelig er nogle, der får noget ud af det, så viser besvarelserne til Folketingets Kommunaludvalg jo også, at der er tale om, at det er dem, der er mest velstillede, der får mest ud af det, og at det i øvrigt er inde omkring hovedstadsområdet, at man henter det helt store det første år.
Marianne Pedersen (V), 2002-12-03:
De tal, der kom frem fra hr. Thomas Adelskov, er jo kendte og oplyste tal.
Jeg vil gerne have lov at sige, at de tal bekræfter netop vigtigheden af, at regeringen fremlægger dette lovforslag for at sikre borgerne, at det ikke bare er et provenu af 410 mio. kr., de ikke skal betale, men af 640 mio. kr., hvilket yderligere forstærker nødvendigheden af, at lovforslaget her er fremsat.
Desuden fremgår det også helt klart af bemærkningerne, hvorfor de tal, der ligger til grund for, at det nu er 640 mio. kr., først har kunnet fremkomme pr. 1. november 2000 set i forhold til de tal, der er trukket fra kommunernes databank. Men det er helt klart, at lovforslaget på baggrund af de højere vurderinger er endnu mere nødvendigt i dag, end det var, da det blev fremsat.
på 14 mio. kr. til administrationen, er det for regeringen stadig væk borgerne, der kommer før systemet.
Jeg synes, det fremgår helt klart af debatten her, at Socialdemokratiet var meget villig til at udskrive en regning til borgerne på yderligere et provenu af 640 mio. kr.
Det er sådan set det, vi diskuterer.
Det er her, regeringen har sagt: Vi vil ikke udskrive den regning på yderligere 640 mio. kr. til skatteborgerne.
Dernæst er det korrekt, at Det Radikale Venstre var med til at lave en lovgivning om værdiskatten, og det er lidt i modstrid med det, fru Marianne Jelved lige har været på talerstolen og udtale sig om.
Thomas Adelskov (S), 2002-12-03:
Det er jo bemærkelsesværdigt, at det er på spørgsmål fra oppositionen gennem udvalgsarbejdet, at det skal godtgøres, at det her forslag er 230 mio. kr. dyrere.
Det er jo en voldsom stigning af det provenutab, som kommer med forslaget. Derudover er det bemærkelsesværdigt, at det kommer fra en regering, der har talt meget om afbureaukratisering.
Vi står her med et forslag, der betyder, at man skal bruge ti fuldtidsstillinger, der ikke er afsat ressourcer til, samtidig med at kommunerne i deres besvarelser til Indenrigsministeriet godtgør, at forslaget alene det første år på grund af den bureaukratiske opstilling betyder ekstra udgifter på 14 mio. kr. til porto, administration, udsendelse, kopiering osv.
Det er simpelt hen for dårligt.
At det her forslag er noget bureaukratisk makværk, konstaterede vi allerede under førstebehandlingen.
Det er sådan set i opklaringsarbejdet under udvalgsarbejdet og ved spørgsmål og besvarelser deraf ikke blevet mere synligt, hvorved det her forslag skulle være fornuftigt eller skulle være ubureaukratisk, tværtimod.
I selve forslaget er der jo f.eks. også angivet et overslag på 410 mio. kr. i provenutab for staten.
Det viser sig efter spørgsmål stillet af os i udvalget, at det provenuoverslag slet ikke slog til, og at man nu er oppe på et samlet provenutab på 640 mio. kr.
Og når så ministeren bliver spurgt: Hvad mener han med det?
Hvad vil han gøre ved det?
Forslaget er også en ret stor administrativ byrde på kommunerne.
Det er jo sådan med forslaget, at man har tænkt sig særligt det første år at pålægge kommunerne ekstra administrative byrder forstået på den måde, at først sender man en opgørelse ud; nogle måneder efter sender man en rettelsesopgørelse ud og betaler penge tilbage.
Kommunernes Landsforening har anslået, at det alene vil påføre dem ekstra udgifter på 14 mio. kr. Dertil skal lægges de årlige omkostninger, hvor man i Told og Skat anslår, at der skal ansættes, hvad der svarer til ti fuldtidsstillinger til administration af dette forslag.
Det er uforståeligt, at Folketinget skal bruge tid på dette forsøg på at dække over et utrolig dårligt gennemtænkt skattestop.
Nu kan jeg forstå, at fru Marianne Pedersen henter hjælp hos det automatiske støtteparti.
Det er der sådan set ikke noget mærkeligt i.
Det, der er kernen i forslaget, og det, man tydeligt kan se, når man dykker ned i det, er, at det er de mest velhavende i de bedste indkomstgrupper i de områder af landet, der har de allerstørste indkomster i forvejen, der vil hente allerallermest på det her forslag. Det er altså ikke særlig socialt retfærdigt, det er noget bureaukratisk makværk, og det viser sig jo, at man har skudt i blinde i stedet for at fremsætte et velforberedt lovforslag for Folketinget, som man kunne stå bagved.
Nu kommer der besvarelser, som viser, at det bygger på nogle skøn, som overhovedet ikke holder nogen steder.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-03:
Jeg kan godt forstå, at fru Marianne Pedersen kommer til at blande nogle ting sammen, for hr. Kristian Thulesen Dahl går op og stiller et spørgsmål, som i virkeligheden er et spørgsmål til mig.
Jeg skal hjælpe fru Marianne Pedersen ved at sige, at Det Radikale Venstre går ind for ejendomsværdibeskatning, vi går ind for, at de bredeste skuldre bærer de største byrder, og vi går ind for, at værdistigninger på fast ejendom beskattes.
Vi synes, at knækket i ejendomsværdibeskatningen er problematisk, og vi vil gerne finde en anden måde at gøre det på, men det betyder ikke, at vi vil sænke skatten på fast ejendom.
Man kan jo gøre det på flere forskellige måder.
Derfor undrer det os, at Venstre og De Konservative mener, at vi har så mange ressourcer i det danske samfund, at vi kan lade almindelig sagesløse, studerende og pensionister og lavindkomstfamilier betale for, at Venstre og De Konservative kan lave et såkaldt skattestop, som i virkeligheden ikke engang er et skattestop.
Det er at gøre grin med vælgerne, og det er synd for det danske samfund.
Marianne Pedersen (V), 2002-12-03:
Jeg må indrømme, at vi kommer vældig langt omkring i debatten her, nu tager vi sagesløse pensionister og studerende med ind.
Jeg vil gerne sige til fru Marianne Jelved, at regeringen har vægtet, at det er dette forslag, der er det rigtigste i situationen, som den er for øjeblikket.
Dernæst vil jeg godt sige til hr. Thomas Adelskov: Vi vil forhindre de meget voldsomme stigninger for ganske almindelige familier, der tilfældigvis bor i et område, hvor ejendomsværdierne stiger mere end i de øvrige områder.
Derfor finder vi, at det er rimeligt, at vi hen over nogle år er med til at udjævne den meget voldsomme stigning, der kunne følge af nogle meget voldsomme grundværdistigninger, der kommer de enkelte år.
Så det er med åbne øjne, at regeringen har fremsat det her forslag.
Der er ikke noget hovsa i det, og der er ikke noget odiøst i, at vi siger, at det er på den måde, vi økonomisk vil lade det komme borgerne til gode.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-03:
Det er bare, så der ikke skal være nogen som helst tvivl om Dansk Folkepartis stillingtagen.
Men der skal samtidig ikke herske nogen som helst tvivl
om, at når man har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, så står vi ved den, og det har vi om finansloven. Og det betyder, at vi selvfølgelig, når det drejer sig om at bruge af kassen det kommende år, skal være enige med regeringen, for at vi gør det.
Der ligger et provenutab her, hvis man gennemfører ændringsforslaget, og derfor vil vi selvfølgelig prøve at få det her iværksat efterfølgende, så det bliver gennemført, men selvfølgelig gennemført på det tidspunkt, hvor vi kan gøre det inden for de aftaler, vi har indgået.
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-12-03:
Tak til hr. Erik Mortensen.
Når Venstre afviser det socialdemokratiske ændringsforslag, er det først og fremmest, fordi vi ønsker at afvente resultatet af det udvalgsarbejde, der foregår i Miljøstyrelsen omkring en revision af hele pvc-afgiftsloven.
Det er et udvalgsarbejde, hvor også plastindustrien deltager.
Lad os vente, til det udvalg er færdigt, før vi tager stilling til, hvilke pvc-produkter der skal fritages for afgifter.
Jeg har også forstået på miljøministeren, at han er indstillet på at fremskynde dette arbejde.
En eventuel fritagelse vil også være forbundet med et provenutab på en 6-10 mia. kr. om året, der så eventuelt også skal findes på en kommende finanslov.
Vi er således positivt indstillet over for at finde en løsning, men lad os da lige afvente det arbejde i det nedsatte udvalg, så vi får en rigtig løsning skruet sammen også for at sikre, at der er en tilstrækkelig miljøsikkerhed.
Det burde også Socialdemokratiet være optaget af.
Erik Mortensen (S), 2002-12-03:
Til almindelig beroligelse kan jeg sige, at jeg kun vil omtale pvc'en og ikke det svære ord.
Nu er det sådan, at Socialdemokraterne selvfølgelig støtter miljøet, og vi støtter også erhvervslivet.
Det paradoksale er måske nok, vil nogle sige, at vi gør det her i modsætning til de borgerlige partier.
I 1999 vedtog vi jo loven omkring afgiftsbelægning af pvc og disse blødgøringsmidler.
Samtidig lavede vi også en ordning, der gav afgiftsfritagelse i det omfang, man kunne dokumentere genbrug af de samme materialer.
Der var den lille hale ved det i 1999, at der var visse typer hård pvc, der ikke kom med.
Og det gjorde man dengang, fordi man ikke kunne dokumentere anvendelsesprocenterne, om der var nok, der blev indsamlet.
Der blev samtidig sagt, at man så ville revurdere det efter 2 år.
Nu er der så gået godt 3 år, men sandheden er jo, at i den periode er mængden af indsamlet og genanvendt pvc på disse produkter her firedoblet.
Det vil sige, at de firmaer, som indgik i den ordning frivilligt og gratis for samfundet bakket op af amter og kommuner med indsamling af disse materialer, nok er noget forundrede over nu, at man med denne lovændring her i lovforslag nr. L 42 på dette område altså ikke kan konstatere, at de samme materialer er taget med.
Afslutningsvis var det nok værd at mærke sig, at Dansk Folkeparti endnu en gang, jeg ved snart ikke for hvilken, udviser meget positiv holdning til spørgsmålet, også til vores ændringsforslag
, men når det kommer til målstregen, må vi konstatere, at nej, det kan man desværre ikke.
Det drejer sig om sølle 6-8 mio. kr. i provenutab, siger man her fra regeringens side, men alligevel må Dansk Folkeparti melde pas og sige: Vi kan desværre ikke deltage.
Og det er ærgerligt, for det her er jo ikke bare et spørgsmål om nogle firmaer, der skal have noget arbejde.
Så jeg skal selvfølgelig på Socialdemokraternes vegne anbefale ændringsforslaget.
Thomas Adelskov (S), 2002-12-03:
Det glædede mig, at ministeren havde dæmpet tonen lidt og også anerkendte udvalgets arbejde og opklaringsarbejdet i særdeleshed.
Jeg synes sådan set bare, ministeren mangler at bekræfte over for Folketinget, at den lille mand, han taler om, ikke er den lille mand, som bor i lejebolig, ikke er den lille mand, der er studerende på SU, og ikke er den lille mand, der er pensionist.
De er nemlig alle sammen med til at finansiere dette forslag.
Ole Stavad (S), 2002-12-03:
Det er sådan set helt hyggeligt at se indenrigsministeren presset, selv om det ikke klæder ham specielt godt.
Jeg står her med det svar, ministeren henviser til, og som vi har fået her i formiddag.
Det var jo en aftale, der blev indgået i juni måned, og regeringen meddelte allerede tilbage i maj, at man ville indgå den.
Så gik der 4 måneder, først da spørger man efter provenuet, og den 23. oktober fremsatte ministeren sit forslag, hvor han sagde, at det nok ville koste 410 mio. kr. Men nu hidser ministeren sig voldsomt op, fordi vi gør opmærksom på, at der var et fejlskøn på over 50 pct.
Det koster rent faktisk, siger man nu, 640 mio. kr., altså 230 mio. kr. ekstra.
Det fik vi som et tonløst svar fra ministeren, og når vi spørger, hvad man så vil gøre ved det, er svaret nærmest: Nå!
Dertil kommer, at vi har fået oplysninger fra Kommunernes Landsforening om, at der er et vanvittigt bureaukrati i forslaget.
Man skal sende titusindvis af forkerte opgørelser ud, som man derefter kan korrigere.
Ministeren har en rigtig dårlig sag, og jeg forstår godt, at han har det skidt med at forsøge at forsvare den.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-03:
Sådan set er der jo ikke noget mærkeligt i, at det gamle bondeparti Venstre er imod beskatning af fast ejendom.
Det har vi vidst lige siden 1905, og derfor er der kun ét liberalt parti tilbage i Folketinget, nemlig Det Radikale
Venstre.
Jeg vil godt have lov til at spørge indenrigs- og sundhedsministeren, som nu har bevæget sig op på talerstolen i denne for regeringen og for Venstre meget centrale sag: Visse grundejere får lettet deres beskatning med godt 600 mio. kr., men hvem er det, der i den sidste ende betaler?
Hvor kommer de godt og vel 600 mio. kr. fra?
Thomas Adelskov (S), 2002-12-03:
Jeg har hørt andetsteds fra, at den, der hæver stemmen voldsomt, skulle have en dårlig sag, så det kan jo være, ministeren vil være så venlig at komme herop og bekræfte, at det er på baggrund af spørgsmål stillet gennem udvalget, vi har fået klargjort, at dette forslag er blevet væsentlig dyrere end det, ministeren har oplyst i bemærkningerne.
Det er på baggrund af spørgsmål gennem udvalget, at Kommunernes Landsforening har meddelt, at alene næste år koster det 14 mio. kr. at administrere dette makværk.
Først sendes der en opgørelse ud, og dernæst kommer der et par måneder efter en ny opgørelse, som retter den gamle, og retur.
Den stinkende rige parcelhusejer i Frederiksværk kender jeg ikke.
Men jeg kender til gengæld ude fra mit lokalområde nogle pensionister, nogle studerende på SU og nogle lønmodtagere, der bor i lejebolig, og kan ministeren ikke bekræfte, at de er med til at finansiere de 640 mio. kr.?
Ministeren skriver regningen ud til alle mulige andre borgere i dette samfund end lige nøjagtig dem, dette forslag er tiltænkt, nemlig de velhavende boligejere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-12-03:
Det er jo en ufattelig dårlig sag, Socialdemokratiet har, siden man føler sig foranlediget til stå og råbe »makværk« så højt heroppefra.
Må jeg starte med at gendrive det.
Det fremgår sådan set af lovforslagets side 8, punkt 4: »Det samlede provenutab er på grundlag af den gennemsnitlige stigning i grundværdierne i de enkelte kommuner 2001-2002 foreløbig anslået til ca. 410 mio. kr. i 2003.« Derfor er det uanstændigt og i virkeligheden på kanten af det injurierende - men man må sådan set for min skyld sige, hvad man vil - når hr. Thomas Adelskov går herop og siger, at det alene er på foranledning af spørgsmål, som hr. Thomas Adelskov har udtænkt, at de rette tal kommer på bordet.
Det er uanstændigt, det er i strid med sandheden, og det er også fuldstændig i strid med de oplysninger, jeg har givet i et svar til Folketingets Kommunaludvalg, hvor det meget klart fremgår, at den 20. september 2002 - altså lang tid før lovforslaget blev fremsat - indhentede Indenrigsministeriet hos Kommunedata det datagrundlag, der skulle til for at beregne den præcise provenumæssige effekt.
Så glem det!
Det er da for tamt og for tyndt, hvis man ikke kan finde ud af at drive politik på politikken.
Lad os så blive ved politikken, for hvad handler det her om?
Det handler jo om, at Socialdemokratiet råbende tilstår, at de uden den mindste skam i livet kunne have lyst til at gå ud og plukke de danske boligejere for godt og vel 600 mio. kr. næste år.
Den stinkende rige parcelhusejer i Frederiksværk må opleve, at på trods af Stålvalseværkets krise og lukning og på trods af det generelle uddannelsesniveau, er grundværdierne i Frederiksværk steget med 39,1 pct., og det er altså bl.a. den stinkende rige parcelhusejer i Frederiksværk, som Socialdemokratiet uden skam i livet ville plukke for et beløb på godt og vel 600 mio. kr.
Derfor har fru Marianne Pedersen jo en stærk pointe, når fru Marianne Pedersen siger, at præcis det, at en yderligere nærmere beregning af de provenumæssige effekter viser, at beløbet er større, end vi først troede, i sig selv afslører det værdifulde i denne lovgivning.
Den er jo et værn for den enkelte boligejer, som ikke skal tåle, at man fra det ene år til det næste kommer til at betale mærkbart mere i grundskyld, fordi grundværdierne i området er steget, endskønt man ikke kan spise jorden, og endskønt man ikke har haft en lønfremgang, der matcher den.
Marianne Pedersen (V), 2002-12-03:
Jeg har den holdning, at man skal sige de ting, der tales om, højt og tydeligt.
Det, hr. Ole Stavad var inde på i sit forrige indlæg, var jo helt klart udligningssystemet, og det var så det, jeg svarede på.
Men jeg kan forstå, at hr. Ole Stavad ikke forventer at få et svar her fra talerstolen.
Så vil jeg sige, at udligningsreformen, som vi kommer til at diskutere mange gange endnu, jo også tager penge fra de velhavende kommuner, og den samlede pulje må derfor gå mere ud over de velhavende kommuner, i og med at støtten bliver givet til de svage kommuner.
Ole Stavad (S), 2002-12-03:
Venstres ordfører er en meget modig kvinde, for lige nøjagtig udligningsreformen, som er aftalt, og som regeringen har skrevet under på i aftalen med kommunerne, har regeringen meddelt, at den ikke vil leve op til.
Med hensyn til de svage kommuner har man derudover taget penge fra den samlede pulje.
Det har betydet, at den samlede økonomiske ramme er blevet mindre, og dermed har man reelt ikke givet nogen hjælp til de områder af landet, som har det svært, samtidig med at man har sagt nej til at ændre udligningssystemet.
Marianne Pedersen (V), 2002-12-03:
Jeg kan bekræfte over for hr. Ole Stavad, at hr. Ole Stavad kan regne med, at der bliver lagt en borgerlig politik på bordet også i de kommende år.
Dernæst vil jeg gerne sige, at det har vist sig, at de højeste grundværdier har flyttet sig fra alene at være i Nordsjælland; det har bredt sig til den øvrige del af Sjælland til glæde og gavn for kommunerne dér.
Dernæst vil jeg sige til hr. Ole Stavad, nu vi er kommet ind på at tale udligningsreform, at denne regering jo har sat flere penge af til at styrke de økonomisk svage kommuner.
Det er ikke nok, det ved vi godt, og vi ved også godt, at der skal arbejdes meget.
Udligningsreformen er vi enige om alle sammen, men at sige, at det her går ud over de svage kommuner, behøver jeg ikke at godkende.
Ole Stavad (S), 2002-12-03:
Jeg forstår godt, at fru Marianne Pedersen forsøger at tale
udenom.
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte den faktiske kendsgerning, at med det her forslag har man i kommuneforhandlingerne taget 640 mio. kr. fra den samlede pulje, hvilket har den konsekvens for de kommuner, der sidder med en meget stram økonomi i de fattige egne, og som har de lavere indkomster, at der flyttes penge fra dem og til de rige kommuner, til den rige del af landet?
Det er kommunerne med de højeste indkomster, med de største grundværdier og med de rigeste borgere, der får gavn af det her, og det er på bekostning af dem, der har mindst i forvejen.
Er det den form for fordelingspolitik, vi også fremover skal forvente at se som en konsekvens af det, regeringen har døbt skattestoppet?
Det er i hvert fald det, der har været konsekvensen hele vejen igennem indtil nu.
Er det det, vi også skal regne med i de kommende år?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-03:
Jeg havde ellers glædet mig til at høre hr. Bukstis svar til hr. Ole Stavad.
Men det fik vi så ikke.
Jeg vil bare for tredje gang bede hr. Buksti om at forholde sig til det fuldstændig uholdbare, der foregår nu, og som vil foregå i morgen, i overmorgen og fremover, og hvor vi nu prøver at gøre lidt.
Det mest ansvarlige, vi overhovedet kan foretage os netop med hensyn til at værne statskassen mod at tabe
for mange afgifter,
er da at prøve at få afgifter sat ned på grænsehandelsfølsomme varer.
Om provenutabet så kan beregnes til 1,4 mia. kr. i 2004, jamen det ved hr. Buksti jo ikke noget som helst om, det ved vi ikke noget om, det er der ikke andre, der ved noget om.
Vi må vurdere løbende, også i løbet af 2003: Hvad bliver provenutabet i 2004?
Derfor er det jo så vigtigt, at vi får dæmmet op for det. Så ser vi næste år, hvad vi forventer, provenutabet vil være i 2004, og så vil der selvfølgelig være forhandlinger om, hvordan vi så sikrer, at kassen stemmer, når vi også har været der og forhåbentlig afsluttet en finanslovforhandling med regeringen næste år for 2004.
Marianne Pedersen (V), 2002-12-03:
Der er ikke noget nyt i de ting, hr. Thomas Adelskov fremførte her.
Det er alt sammen noget, som fremgår af lovforslaget, og det blev diskuteret ved førstebehandlingen.
Bortset fra, som det også fra ministerens side er klargjort i svaret på spørgsmålet om den forhøjelse, at selve beløbet for grundværdierne er steget fra de 410 mio. kr. til de 640 mio. kr.
Det har ministeren gjort rede for i sit svar til udvalget.
Der er heller ikke nogen ændringer i det.
Det ligger helt fast, at vi anser lovforslaget for at være en god ting for borgerne, der får en større retssikkerhed i forhold til, hvad de maksimalt kan komme til at betale i grundskyld.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-12-03:
Jeg skal sådan set ikke blande mig voldsomt i den diskussion, der har været omkring den socialdemokratiske ordførers udsagn.
Vi har et Socialdemokrati og et Det Radikale Venstre, som jo ifølge den socialdemokratiske ordfører føler, at de har et klart medansvar for 1. januar 2004, hvor ordningen ophører med EU, og vi har en meget stor del af resten af Folketinget, som også føler, at det er kolossalt vigtigt, at vi ikke får en eksplosiv udvikling i grænsehandelen.
Så jeg tror såmænd nok, at vi finder en fornuftig løsning på det her, som vi altid har gjort det med skiftende finanslove og skiftende regeringer i tidens løb. Jeg vil til gengæld hæfte mig ved nogle af de udtalelser, der har været omkring selve substansen.
Jeg synes, at det er glædeligt, at vi uanset denne diskussion nu vil opleve, at en meget stor del af Folketinget stemmer for et forslag, som dæmmer op for en grænsehandel, med det resultat, at en stigende del af handelen kommer hjem til danske butikker.
Jeg synes, det er overordentlig vigtigt for udviklingen i det danske samfund, at vi altså her tager et initiativ, som styrker den hjemlige handel, og som bidrager til, at vi får flyttet mere af omsætningen hjem til Danmark.
Det er klart, som det også er fremhævet i debatten her, at der selvsagt er en usikkerhed.
Jeg er meget enig i hr. Thulesen Dahls bemærkninger.
Eksempelvis ved vi jo, at den tyske regering nu planlægger at gennemføre en afgift på emballage, hvilket efter vores opfattelse vil få en ikke ubetydelig indflydelse på import af øldåser fra det sydlige udland.
Det er jo en af katalysatorerne til, at man overhovedet drager ned over grænsen for at købe ind, og derfor synes jeg nok, man må sige, at effekten af den handling jo er svær at kvantificere, men naturligvis ikke uden stor betydning.