Frank Jensen (S), 1999-05-18:
Denne sag er, så vidt jeg erindrer, en af de sager, der har været behandlet mest grundigt i de snart 12 år, jeg har siddet i Folketinget.
Det siger jeg også med understregning til Venstres ordfører og de andre ordførere, der har været inde på det spørgsmål.
Pontoppidan, til at formulere en domstolsreform for Danmark, der yderligere kunne markere den uafhængighed, som vores domstole er tillagt i grundloven som den tredje statsmagt. Det var den domstolsreform, der overdrog opgaven at lede domstolene økonomisk og administrativt fra Justitsministeriets departement til en selvstændig domstolsstyrelse med sin egen bestyrelse og et dommerudnævnelsesråd til at påtage sig at indstille fremtidige dommere til deres opgaver ved domstolene.
Det er en reform, der, som Venstres ordfører også vil erindre, blev fremsat hele tre gange, blev behandlet meget grundigt her i Folketinget og blev vedtaget for et år siden. Nu skal vi så i gang med at sætte den reform i kraft, også for så vidt angår de to hjemmestyreområder, Grønland og Færøerne.
Allerede i juli måned sidste år, umiddelbart efter at Folketinget havde vedtaget domstolsreformen, gik Justitsministeriet i gang med denne lovforberedelse til at ikraftsætte domstolsreformen på Færøerne og i Grønland, og allerede på det tidspunkt blev det sendt til de to hjemmestyreområder med svarfrist til den 1. november.
Jeg ved godt, at Venstres ordfører måske ikke er så interesseret i at få facts frem her under første behandling, så vi også kan bruge det som anledning til at få fjernet noget af den mystik, der måske er skabt om sagen.
For så vidt angår det grønlandske hjemmestyreområde, var der ikke i det høringssvar noget, der gav tekniske vanskeligheder i forhold til lovforslaget.
Det har vi siden brugt tiden på at finde løsninger på, og så sent som den 5. maj havde jeg forhandlinger med en repræsentant for det færøske hjemmestyre, landsstyremedlem Høgni Hoydal, og med Jonathan Motzfeldt som leder af det grønlandske hjemmestyre.
På det møde blev det aftalt, at der skulle være en ny runde med det færøske hjemmestyre, som jeg også tilkendegav i et brev af 10. maj 1999 til det færøske landsstyre. Det har jeg så sent som i går modtaget svar på, og i forhold til de ændringsforslag, som er fremsat af det færøske Lagting i den betænkning, som er afgivet af Lagtingets retsudvalg, er der i det lovforslag, som vi har til behandling i dag, en imødekommelse på to af de tre punkter, som Lagtinget ønskede ændret.
For så vidt angår spørgsmålet om, at der skal lægges vægt på, at fremtidige sorenskrivere ved den færøske ret behersker det færøske sprog og har kendskab til færøske samfundsforhold m.v., er det imødekommet i lovforslaget.
For så vidt angår repræsentanter for Færøerne i Dommerudnævnelsesrådet, er der fuld imødekommelse af Lagtingets synspunkter, sådan at de to repræsentanter for offentligheden på Færøerne vælges af og blandt de på deres nævningeliste oplistede personer, og at der også deltager en færøsk advokat i Dommerudnævnelsesrådets arbejde, for så vidt angår udnævnelse af sorenskrivere ved den færøske ret.
Det tilsvarende gør sig gældende for Grønland, altså at der skal sidde en grønlandsk advokat i Dommerudnævnelsesrådet.
Dér, hvor der ikke i det lovforslag, som vi har til behandling i dag, var fuld imødekommelse af Lagtingets ønsker, var i et spørgsmål, der knytter sig til dommerfuldmægtige.
Det er sådan, at Dommerudnævnelsesrådet alene er tillagt kompetence i forbindelse med dommerudnævnelser, også for Danmarks vedkommende.
Her ønskede det færøske Lagting, at de også skulle være kompetente, når det drejede sig om beskikkelse af dommerfuldmægtige til den færøske ret.
Det forslag medførte en række tekniske vanskeligheder, også en række principielle overvejelser, men ikke desto mindre har den henvendelse, som jeg fik i går fra landsstyremedlem Høgni Hoydal, medført, at jeg her ved Folketingets første behandling vil tilkendegive, at jeg er indstillet på at stille ændringsforslag, der imødekommer det færøske Lagtings ønsker om, at Dommerudnævnelsesrådet skal være kompetent, også for så vidt angår udpegning af fremtidige dommerfuldmægtige ved retten i Tórshavn. På den måde er der fuld imødekommelse af det grønlandske landsstyres ønsker og af det færøske Lagtings ønsker.
Som praksis normalt har været, når vi skal sætte lovgivning i kraft på de to hjemmestyreområder, og hvis der er fuldstændig imødekommelse af de ønsker, der har været fra hjemmestyreområdernes side, plejer det at være en sag, som vi kan behandle i Folketinget inden for en ganske overskuelig fremtid, al den stund det er en lovgivning, der har passeret Folketinget ved helt sædvanlig behandling i forbindelse med vedtagelse af lovgivningen for Danmark, i det her tilfælde endda ved en særdeles grundig behandling, da lovforslaget for Danmarks vedkommende har været førstebehandlet hele tre gange.
Det er en utrolig vigtig sag, og grunden til, at den er vigtig, er - jeg kan se, at det ikke optager
Venstres ordfører så meget, men jeg er da glad for, at det optager nogen - at domstolsreformen træder i kraft her pr. 1. juli.
Så overgår administrationen af domstolene fra Justitsministeriet til den nye domstolsstyrelse, som træder i funktion fra 1. juli.
Bestyrelsen er trådt i funktion.
Det gjorde den fra 1. januar, og det vil da være lidt aparte, når domstolsreformen træder i kraft, at vi så ikke også har ikrafttrædelsen for Færøerne og Grønland ved samme lejlighed.
Ellers ville resultatet være det, at retten i Nuuk og retten i Tórshavn fra 1. juli fortsat skal administreres af justitsministeren, og det ville da være ærgerligt her i jubilæumsåret for grundloven, hvis vi ikke fik markeringen af, at domstolene også skal have den uafhængighed for de to hjemmestyreområders vedkommende.
Det sene fremsættelsestidspunkt skyldes som sagt, at der har været nogle forhandlinger, og at vi fik et meget sent svar fra det færøske Lagting, så det ikke var muligt at fremsætte lovforslaget før den 12. maj, og nu har vi den 18. maj.
Jeg håber, at Folketinget også i denne sag vil tage hensyn til, at det er de to hjemmestyreområder, vi skal lovgive for, og som sagt har det været igennem behandling i deres respektive parlamentariske forsamlinger.