runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaj Ikast (KF), 1999-03-19:
Vi har jo i mange år set hen til dette lovforslag, og jeg vil gerne meddele ministeren med det samme: Vi er dybt skuffede.
Vi havde set frem til, at det var en erhvervsvenlig lovgivning, der kom, med en betydelig større liberalisering.
Der er også kommet en liberalisering på tre felter, de kommunale institutioners, private foreningers og privatpersoners biler.
Men på det erhvervsmæssige område er der ikke kommet nogen liberalisering, der er følelig.
Det er vi skuffede over, for vi har konstant haft problemer.
Jeg har kun siddet i Persontrafikrådet, jeg tror det er 15 år eller sådan noget, og vi har i alle årene haft problemer med at administrere buslovens § 4, stk. 4, og der er ingen rettelser i den.
Det vil give problemer i fremtiden, således at vi stiller vores konkurrerende erhverv, altså det private erhvervsliv, dårligere, og vi støtter jernbanen og DSB på alle mulige måder, som ikke skulle være nødvendige.
Når man tænker på, at 50 pct. af busserne i Danmark er private busser eller kommunale busser, ikke erhvervsmæssige busser, så er det kun en fjerdedel af dem, der har kørehviletidsskiver, sådan som det kører i dag.
Det må vi jo sige.
Når ministeren siger, at der skal strammes op, så vil det, så vidt jeg kan læse ud af det her, kun være hver fjerde bus, der er omfattet af kørehviletidsbestemmelserne. Det synes jeg man skal se på, for når man slår så hårdt på kørselssikkerheden, skal man også leve op til det, ellers må vi diskutere i udvalget, hvordan vi kan lave det på en effektiv måde.
Jeg tænker på moms, vægtafgifter, udligningsafgifter og dieselafgifter.
Hvorfor rammer det alt sammen kun turistsiden og ikke de øvrige busser?
Det er jo en skævvridning af konkurrencen, og det gør jo netop, at de busser, der kører normal rutekørsel, ikke lovligt kan køre turistkørsel.
De gør det jo i dag, og det var jo netop det, vi skulle komme til livs i den lovgivning, vi laver her, således at de busser, der ikke betaler afgift, ikke må bruges til turistkørsel.
Det var jo bl.a. et af ministerens store ønsker med det her, og det opnår vi altså ikke, fordi afgifterne her er så store på den ene del, men ikke på den anden.
Så kommer vi til fjernbusserne, og jeg mener, det er en direkte beskyttelse af DSB og intet andet.
Da vi lavede betalingen for Storebælt, skulle DSB have stor rabat.
Nu vil ministeren også til at regulere det; fem ruter kan få lov at køre.
Jamen vi bygger for 21 mia. kr., og så skal man begrænse, hvem der må køre over!
Jeg havde med glæde set, at man havde givet det hele frit, således at vi kunne få et fjernbussystem, som kunne være et virkeligt supplement til hele det DSB, vi har kørende i dag, og netop med et liberaliseret DSB. Jeg vil gerne her til sidst stille et helt kontant spørgsmål til ministeren: Hvorledes ser ministeren § 4, stk. 4 omsat for fjernbusserne?
Når vi kommer til 2004, vil det så sige, at de private virksomheder, der selv har oparbejdet en fjernbusrute med stort underskud i de første år, som nu efterhånden kører rundt, skal søge om at få lov til stadig væk at have deres egen rute?
Erling Christensen (S), 1999-03-19:
Hr. Kaj Ikast levede fuldt op til det, jeg sagde i min ordførertale om sammenstød i forbindelse med busloven her.
Hr. Kaj Ikast mangler liberalisering og mener, at fjernbusforsøget er alt for lille, alt for lille.
Men jeg mangler hr. Kaj Ikasts vurdering af, hvad det så ville betyde for DSB og DSB's muligheder for at opretholde
den jyske længdebane, Thybanen osv.
, om vi skulle give ekstra statstilskud for at give den øvrige del fri?
Det manglede jeg hr. Kaj Ikasts holdning til.
Jeg vil da godt spørge, om det skal betyde, at hvis
Thybanen og den vestjyske længdebane får problemer, vil De Konservative være villige til at forøge samfundets tilskud til DSB.
Så var hr. Kaj Ikast inde på afgifter, som ministeren jo klart fortæller ikke er indeholdt i lovforslaget.
Men ministeren udsendte jo et oplæg til debat nu her for et par dage siden om også at pålægge den del af trafikken, som hr. Kaj Ikast nævner, rutetrafikken, afgifter, som så kunne tilbageføres på en eller anden måde. Er det et forslag, som hr. Kaj Ikast kan støtte?
Kaj Ikast (KF), 1999-03-19:
Hvis jeg nu begynder at læse dette lovforslag: Øresund, der gælder ét sæt spilleregler.
Der må HT godt komme til at køre
Det synes jeg er fint.
Hvad siger DSB?
Så skal de have kompensation.
Hvorfor skal man ikke give det fri over Storebælt?
Jeg forstår simpelt hen slet ikke holdningen.
Der er ingen liberalisering i det.
Det vil gå ud over Thybanen.
Jeg har ikke set nogen, der er mere interesseret i at få nedlagt Thybanen, end den minister, vi har i øjeblikket.
Vi har aldrig gjort det, og vi har aldrig talt om det.
Vi har heller ikke talt om, at det skulle overgå til amterne.
Det er den regering, der sidder i øjeblikket, der har talt om det.
Afgifterne: Hvorfor skal vi have flere afgifter på erhvervslivets biler, der er så overbelastede, og hvorfor skal man på gammel socialdemokratisk vis også hæve alle de andre afgifter og sige, at det kommer til at passe.
Det er da en mærkelig indstilling af have til det, at alt skal reguleres.
Hvorfor ikke have det frit, ligesom man har det i så mange andre lande, hvor det virkelig er et supplement til den kollektive trafik?
Erling Christensen (S), 1999-03-19:
Det kommer jo til at minde mig om landbrugsdebatten for et års tid siden, hvor man snakkede om, at man skulle lade markedsøkonomien virke, da det gik godt med svinepriserne, og nu, hvor det går nedad, så forlanger man planøkonomi.
Det er det samme, som hr. Kaj Ikast siger: Altså man skal bare give det frit og liberalisere med hovedet under armen, og så kan samfundet stå tilbage med omkostningerne.
Hr. Kaj Ikast tager ministeren ind og siger noget om, at ministeren har nogle prioriteringer vedrørende Thybanen.
Det, jeg spurgte om, var, hvordan hr. Kaj Ikasts prioriteringer omkring Thybanen og indtægterne her var.
Det er helt klart, at Øresund jo er lidt anderledes end Storebælt, for Øresund forbinder to lande, og det er en væsentlig pointe.
Det næste, man skal være opmærksom på, er jo, som det også fremgår af et høringssvar fra ministeren, at DSB kommer med i den planlægning af en eventuel trafik, som HT - måske - kommer til at køre i Øresundsregionen.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-19:
Det var et interessant svar, hr. Kaj Ikast kom med her.
Jeg har forstået det sådan, at Det Konservative Folkeparti ønsker en total liberalisering af fjernbusdrift.
Sådan forstod jeg hr. Kaj Ikasts svar.
Jeg synes, det er spændende og interessant, at hvis vi får en borgerlig regering, så kan jeg være tryg ved, at Thybanen og Vestbanen bliver bevaret, selv om vi får masser af fjernbusser.
Tak for det svar.
Kaj Ikast (KF), 1999-03-19:
Jeg troede egentlig, at Enhedslisten gik ind for kollektiv trafik, og at det ikke alene var jernbanerne.
Jeg anser en bus for kollektiv trafik, men det kan godt være, Enhedslisten
ikke gør det.
Så vil jeg gerne sige, at vi har i alle årene beskyttet Vestbanen.
Det sludder, der kommer fra ordføreren for Socialdemokratiet, har været fremme i de sidste 50 år.
Hver gang der skulle ændres noget ved DSB, så var det den Vestbane, der skulle hænges ud.
Sådan har det været.
Jeg husker det, da hr. Risgaard Knudsen var gruppeformand, og senere, da han blev trafikminister, truede han også med at nedlægge den.
Nej, jeg synes, man hellere skulle tage og se på, at DSB skal være konkurrencedygtig.
Det skal de være med det store statstilskud, vi giver dem.
Med det skulle de kunne konkurrere.
Det statstilskud, vi giver, dækker de små baner, der giver underskud.
Skal vi så også til at nægte alle andre at konkurrere for deres egne penge?
Jeg forstå slet ikke tankegangen.
Jeg forstår godt, det går så skidt her i landet, som det gør.
Erling Christensen (S), 1999-03-19:
Det, jeg godt vil spørge Venstres ordfører helt præcist om, er: Kunne Venstres ordfører ikke synes, det var en god idé, at da man har et etableret X-bussekretariat i Viborg, kunne det komme på banen i forbindelse med administrationen af fjernbus over Storebælt i forlængelse af lovforslaget her?
Vibeke Peschardt (RV), 1999-03-19:
Det, vi var inspireret af i den forbindelse,
var jo, at formanden for Transportrådet, Hans Zeuthen, sagde til presse og andre, der ville høre på det, at segmentet, altså de mennesker, som ville tage over Storebælt, hovedsagelig ville være pensionister og studerende, og det ville ikke gøre DSB noget.
Når vi har givet os eller ændret holdning til det her, så er det for det første, fordi der er lavet en forsøgsperiode på ikke mere end 4 år, og dernæst, fordi vi faktisk tror, at det er en reel styrkelse af den kollektive trafik i yderområderne, at man laver det her.
Da forsøgsperioden er så relativt kort, mener vi egentlig godt, at man kan få et udmærket billede af, hvordan det her kommer til at virke på sigt, og så sker der ikke så meget ved det.
Endelig må jeg sige, det er sådan, at DSB, som hr. Kaj Ikast ligesom jeg gerne vil have gjort meget konkurrencedygtig, jo altså skal betale.
Jeg ved godt, det ikke er så meget nu, men det stiger jo for at køre under Storebælt, og det ....
nå, jeg kan se, den røde lampe lyser, men vi kan jo så måske fortsætte diskussionen, når min ordførertale kommer på.
Klaus Kjær (DF), 1999-03-23:
Det er jo nærmest et trosspørgsmål, om tilladelse til spil i udlandet reducerer det overskud, som rigtignok går til et velgørende formål, og som er et udmærket formål, men det er jo ikke sikkert, det forholder sig sådan.
Det er jo ikke sikkert, at fordi man i øget omfang spiller i udlandet, at det så går ud over den hjemlige omsætning. I Dansk Folkeparti tror vi på, at tilladelse til spil i udlandet på udenlandske baner osv. vil være et supplement til det spil, der i øvrigt foregår herhjemme i Danmark, og at vi i øvrigt kan åbne for en omsætning her i landet til gavn for befolkningen.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-03-23:
Det Konservative Folkeparti kan ligeledes støtte forslaget.
Det er jo en forenkling af et ellers rimelig kompliceret system, som de mange trav- og galopbaner lever under.
Det vil samtidig medføre et lille økonomisk pusterum for banerne, fordi de jo får en provenugevinst på ca. 2 mio. kr. Vi har gennem længere tid nu forsøgt, også over for skatteministeren, at give hestesporten nogle bedre økonomiske muligheder.
De er ramt af nogle meget restriktive skatteregler, og de har meget svært ved at udvikle sporten, en sport, som jo hører med til vores kultur i Danmark, og som
samtidig desværre er ved at dø hen.
Hvis man ser f.eks. på Sverige, så lever hestesporten i bedste velgående.
Der er en del økonomi i det, en substans, et fundament, som kan være med til at udvikle sporten.
Men i Danmark er der ikke så store muligheder, og der vil det her lille bitte forslag være med til at rykke det i en rigtig retning, så det kan vi godt støtte. Vi håber på, og vi opfatter forslaget som første del i en række forslag, der skal forbedre de økonomiske vilkår for hestesporten.
Jeg vil gerne understrege, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig kan støtte dette forslag.
Aage Frandsen (SF), 1999-03-23:
SF kan støtte de dele af forslaget, der vedrører nogle stramninger, nogle forenklinger, nogle administrative lettelser, men vi kan ikke se, at det skulle være en samfundsopgave at give galopsporten 2 mio. kr.
Vi er slet ikke klar over, at det var noget, der virkelig var så påtrængende nødvendigt, at specielt galopsporten skulle have penge.
Det vidste vi ikke.
Det er en ny ting for os, og derfor vil vi se på lovforslaget på den måde, at vi synes, en masse dele af det er fornuftigt, men vi synes egentlig, at det skulle være økonomisk neutralt i forhold til statskassen.
Det er meget muligt, det er på grund af vores manglende kendskab til de her ting
, men hvorfor er det netop den sportsgren, der skal begunstiges? Der er andre dele, som lovforslaget også omfatter, som også kunne være begunstiget. Det forstår vi ikke.
2 mio. kr. er ikke mange penge, men vi ser ikke det fornuftige i det, og skatteministeren må jo have nogle gode argumenter for det, for det er jo ellers ikke noget, skatteministeren normalt gør, nemlig at give penge ud til noget, som der ikke er en fornuftig forklaring på.
Vi venter på forklaringen.
Klaus Kjær (DF), 1999-03-23:
Dansk Folkeparti er positivt stemt over for den første del af lovforslaget, der vedrører beregning af afgift af totalisatorspillet, således at der i stedet for som nu, hvor der beregnes en afgift af den samlede indskudssum i totalisatoren for den pågældende dag, foreslås afregning for en bevillingshavers totalisatorafgift for alle dagene under ét og for en uge ad gangen.
Det er såmænd meget pænt, at staten opererer med et provenutab på 2 mio. kr., som skal komme hestesporten til gode, et initiativ, som Dansk Folkeparti i øvrigt kan støtte, men alternativet havde været, at hvis man ikke havde grebet ind med et lovforslag af en karakter som dette, ville mange væddeløbsbaner, specielt inden for trav og galopsporten, være gået nedenom og hjem og staten som følge heraf være gået glip af et større provenu, som slet ikke står mål med de nævnte 2 mio. kr. Dansk Folkeparti er imidlertid betænkelige ved den del af lovforslaget, som vedrører indførelse af straffebestemmelser i forbindelse med medvirken til at udbyde udenlandske væddemål i forbindelse med væddeløb og anden væddekamp, som er omfattet af totalisatorloven.
Vi kan i Dansk Folkeparti ikke rigtig se, hvorfor det skulle være strafbart, hvis eksempelvis en udenlandsk bookmaker via agenter i Danmark åbner mulighed for, at der fra Danmark kan spilles på udenlandske baner eller i øvrigt spilles som led i væddemål.
Ordningen er i princippet ikke forskellig fra f.eks. den situation, hvor et udenlandsk forsikringsselskab gennem agenter i Danmark sælger forsikringsydelser. Der kan også opstå problemer i forbindelse med eksempelvis spil via Internettet, et forhold, som der slet ikke synes at være taget højde for i lovforslaget. Som sagt er vi meget forbeholdne over for den del af lovforslaget, som vedrører straffebestemmelserne, og vi vil i udvalgsarbejdet studere de indgående høringssvar meget nøje og forbeholde os ret til at rejse spørgsmål omkring de konkrete problemstillinger, som vedrører denne del af lovforslaget.
Dansk Folkeparti er for at undgå enhver misforståelse naturligvis tilhængere af en opretholdelse af de straffebestemmelser, der vedrører ulovlige og uorganiserede spil og væddemål her i landet.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-03-23:
Det er jo ingen hemmelighed, at Klampenborg Galopbane har været lukningstruet, og det, vi finder frem til her, kan betyde overlevelse, i hvert fald på kort sigt.
På lang sigt er der jo ikke noget, der kan forhindre folk i at undlade at gå på Klampenborg Galopbane.
Lovforslaget gør det også strafbart at formidle udenlandske væddemål vedrørende spil, der er omfattet af totalisatorloven, og Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, som vi ser som et vigtigt element i forsøget på at sikre hestesporten en mere sikker økonomisk fremtid, i hvert fald på kort sigt.
Ole Stavad (S), 1999-03-23:
Også her mener jeg, jeg kunne konstatere en overvejende positiv stemning, selv om det var lidt forskelligt, hvilke dele de positive stemninger var omkring.
Jeg mener at kunne notere, at der var et flertal, der var overvejende positivt over for forslaget som sådan.
Der var størst tilslutning til den del, der handler om at lave en ugentlig afregning, og dermed også den del, der giver et afkast på et par millioner kroner til hestesporten.
Der fik jeg spørgsmålet fra hr. Aage Frandsen: Hvorfor galopsporten?
Det er altså hestesporten som sådan, der er kommet, om jeg så må sige, med hinanden i hænderne, og det er galopsporten selv, der foretager den disposition, der er her.
Men det er, som hr. Morten Helveg Petersen var inde på, bl.a. med baggrund i - det er i hvert fald det, der er oplyst over for mig - at Klampenborg Galopbane ikke ville åbne her i foråret.
Det er selvfølgelig ikke noget, der specielt er regeringens eller Folketingets ansvar - det er jeg enig med hr. Aage Frandsen i - men der har jo i lang tid været diskussion, om hestesporten skulle have adgang til det nordiske spil.
Jeg har sagt hidtil, at det må afvente det spilleudvalg, som er i gang med sit arbejde i øjeblikket, og jeg har ikke givet noget som helst tilsagn på det felt over for hestesporten, og det har jeg heller ikke gjort her i dag, og det vil jeg gerne understrege.
Essensen både af det, som hr. Tom Behnke var inde på, og det, som hr. Klaus Kjær var inde på, er, hvorfor man ikke bare kan lade de udenlandske spil brede sig.
Den eneste grund til, at spil kan være noget fornuftigt, er, at det giver et afkast til gode formål.
Hvis det er sådan, at vi i modsætning til de andre lande i øvrigt lukker op for udenlandske spil, så er konsekvensen, at eksempelvis den lille milliard, som vi samler til gode almennyttige formål, forsvinder, og i stedet for vil de overskud, der kommer fra spillene, så tilfalde almennyttige formål eller andre gode formål i andre lande.
Derfor er der altså også, uanset om man kan lide det eller ej, fornuft i, at man gør sig umage med at holde en spilleenhed, der kan udlodde så store gevinster, at det er attraktivt at spille på de danske spil i stedet for de udenlandske spil.
Når man går ind på Internettet, ligger der ikke en formidling deri.
Hr. Tom Behnke må ikke nedsætte sig som formidler og sælger af udenlandske spil i Danmark.
Det er det, der ligger i forslaget.
Vi har det på samme måde som i andre lande, og det har der i øvrigt også været ret bred enighed om i EU.
Spil er et område, som har en særlig karakter, fordi det i stort set alle lande er noget, der går ind og understøtter fornuftige formål, og bør have nogle faste rammer, som fastsættes i den nationale lovgivning.
Derfor tror jeg, at når man får tænkt sig om, også fra hr. Tom Behnkes og hr. Klaus Kjærs side, vil der være en tilslutning til, at vi forsøger at håndtere også den del i en verden, der bliver mere og mere international, således at det er et afkast, vi selv får gavn af, i stedet for at vi leverer det til alle andre, og det kræver altså en lille smule tænksomhed.
Tom Behnke (FP), 1999-03-23:
Fremskridtspartiet finder til gengæld ikke, at forslaget er særlig hensigtsmæssigt.
Den første del af forslaget, der handler om, at totalisatorerne kan afregne ugentlig i stedet for hver dag, og at man kan afregne for flere baner eller lignende under ét, er for så vidt ganske udmærket.
Det fjerner jo en del af bureaukratiet og det administrative bøvl, og det har vi bestemt ingen indvendinger imod i Fremskridtspartiet.
Vi har heller ingen indvendinger imod, at denne bureaukratiske besparelse kommer til at udmønte sig i, at hestesporten får lidt penge ud af det.
Det har vi ingen indvendinger imod overhovedet.
Men med hensyn til de to sidste punkter i forslaget, nemlig dels det om cykelvæddeløb og dels det andet om udenlandsk totalisatorspil, vil vi nok sige, at Fremskridtspartiet er nødt til at sige nej til de to punkter, og vi vil i Fremskridtspartiet stille ændringsforslag om, at de punkter kommer til at udgå.
Det ene, der handler om cykelvæddeløb, handler jo om, at Tipstjenesten nu skal have eneret på at få lov til at udbyde spil, når vi taler om cykelløb på landevej, hvorimod totalisatorerne kun må have lov til at udbyde spil på bane.
Vi kan ikke se, hvorfor nogle skal have monopol på det og andre ikke kan få lov til at være med.
I det hele taget er vi i Fremskridtspartiet stærkt modstandere af monopol, og specielt i det her tilfælde kan vi ikke se, at der er nogen grund til at begrænse totalisatorernes mulighed for udbud. Det samme gør sig for så vidt gældende i forhold til udenlandsk totalisatorspil.
Forslaget vil indebære en række problemer, som jeg ikke tror at skatteministeren overhovedet har tænkt over.
Det ene væsentlige problem, der opstår her, er spil på Internettet.
Der er ingen tvivl om, at ganske meget spil allerede i dag foregår via Internettet, og hvordan vil ministeren forhindre, at man rundt i de små hjem på sin computer via Internettet sidder og spiller på nogle spil, der foregår f.eks. i England eller i Tyskland eller i Frankrig?
Det kan man ganske enkelt ikke, og når man ikke kan forhindre det, hvorfor dog så ikke lade spillene foregå her i landet, således at omsætningen kommer Danmark til gode og ikke et andet land, hvor man alligevel har tænkt sig at spille?
Så vi er i Fremskridtspartiet af den opfattelse, at det bør være muligt for danske totalisatorer også at udbyde udenlandske totalisatorspil.
Vi er også af den opfattelse, at det forslag vil have væsentlige problemer i forhold til EU.
Hvorfor må man ikke have lov til at udbyde tyske spil i Danmark, franske spil i Danmark eller engelske spil i Danmark for den sags skyld, hvor vi jo ellers tydeligt ser, at EU bevæger sig i en retning, hvor der skal være
til Internettet
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-03-23:
Det er jo ikke sådan, at vi i Kristeligt Folkeparti har
særlig lyst til at fremme spillelidenskab - det var en generel bemærkning - men her er der jo nogle fornuftige afbureaukratiseringsdele.
Det synes vi da der er meget der taler for, når man sådan ser på det, ministeren har foreslået.
Det er vi ret positive over for, men det er ikke et forslag, vi har de store følelser involveret i.
Det, der foreligger, ser da meget fornuftigt ud.
Tom Behnke (FP), 1999-03-23:
Til skatteministeren: Jo, jeg har forstået forslaget.
Det, der gøres ulovligt, er at formidle udenlandsk spil her i landet.
Det vil sige, at jeg ikke må have lov til at udbyde det, men ministeriet bør være opmærksom på, at der er noget, der hedder Internettet.
Det vil sige, at man ikke i nutidens Danmark kan forhindre, at det finder sted.
Det er fuldstændig umuligt at forhindre, at det sker. Hvorfor dog så ikke i det mindste lade handelen foregå i Danmark, således at omsætningen også ligger i Danmark? Ministeren siger så, at det, der er vigtigt, når man taler om spil, er, at overskuddet går til nogle positive velgørende formål.
Ja, det er da en sød tanke, og vi støtter den også i Fremskridtspartiet.
Det er jo ikke nær det, at det er vigtigt, at pengene går til de formål, som de nu engang går til, men virkeligheden er jo, at hvis ikke de fandtes, hvis ikke der blev udbudt nogen former for offentlige spil her i landet, så ville borgerne finde på noget andet at spille på.
Så ville man jo bare spille på en anden måde.
Det, at man nu trækker nogle penge ud til nogle positive formål, er sådan set bare for at få det til at glide lidt lettere ned.
Så er det ligesom acceptabelt, at folk spiller, men folk vil spille, uanset om pengene går til det ene eller det andet.
Sådan er det.
I forhold til EU er det jo også sådan, at vi helst her ser, at befolkningen køber dansk, handler dansk, i det hele taget sørger for, at omsætningen i samfundet, så vidt det er muligt, bliver i Danmark, for det har Danmark størst gavn af.
Men EU er jo netop oprettet med henblik på, at der skal være fri bevægelighed hen over grænserne, og det vil garanteret også være tilfældet, når vi taler om disse spil her.
Derfor er jeg overbevist om, at når ministeren får spurgt nede i EU, at vi så får et svar derfra, der hedder: På samme måde, som vi i Danmark heller ikke kan sætte barrierer op og sikre, at danskerne kun køber danske produkter, så vil det heller ikke være lovligt at sætte barrierer op, så danskerne kun må spille på danske spil. Men lad os se på det.
Spørgsmålet kommer via udvalget.
Kristian Jensen (V), 1999-03-23:
Venstre er meget tilfredse med og glade for dette lovforslag, som er en klar styrkelse af hestesporten i Danmark.
Vi har i lang tid ønsket at give hestesporten et økonomisk løft på samme måde, som andre idrætsgrene er blevet styrket, hvis man kigger på det over en flerårig periode. Ved at ændre afgiftsafregningen for totalisatorspillene giver vi et løft for især galopsporten på anslået 2 mio. kr. Såfremt det er tilstrækkeligt for at sikre en fortsættelse af hestesport i Danmark, vil Venstre være meget tilfredse.
Og uden at udstede en blankocheck vil jeg tilføje, at hvis ikke det er nok, så vil Venstre også fremover være positivt indstillet på at finde andre løsninger for at sikre hestesporten en fremtid i Danmark.
Venstre støtter forslaget.