runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Jeg skal gøre hr. Carsten Hansen opmærksom på, at det her også omfatter selvejende institutioner.
Det afgørende er, om der er krav om, at der skal være en driftsoverenskomst med kommunen, og at man som sådan indgår i den kommunale forsyningsforpligtelse, eller om man får lov til at drive plejehjemmet uden den her driftsoverenskomst, som vi som bekendt har ca. 14 plejehjem, der gør i dag.
Det er det, der er afgørende.
Det her handler både om selvejende og private.
Jeg synes, det er afgørende, at der er en mangfoldighed, også når vi taler om plejehjem.
Jeg synes, det er afgørende, at der er plads til at gribe opgaverne an på forskellig vis, at der er plads til at sætte fokus på nogle særlige værdier, nogle særlige holdninger, nogle særlige aktiviteter.
Jeg tror, det er afgørende for at kunne imødekomme de ønsker og behov, som fremtidens ældre har, at vi åbner for en meget bredere palet end den, vi ser i dag.
Jeg synes slet ikke, argumentationen hænger sammen.
Hermed sluttede forhandlingen.
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Vi har så stor respekt for det her samfund og det velfærdssamfund, hvor vi jo har siddet i spidsen de 70 ud af de sidste 100 år, så vi forstår ikke, hvorfor vi nu, når man kan etablere selvejende plejehjem, man kan lave friplejehjem, og man kan have kommunale plejehjem, med offentlig støtte skal støtte private initiativer, hvor man sætter visiteringen ud af kraft, og hvor folk i øvrigt kan blive afvist, på grund af at de har en forkert holdning.
Er det, fordi Venstre simpelt hen vil have et privat marked?
Hvorfor lader man ikke selvejende institutioner få lov til at komme ind og etablere dem her?
Det handler udelukkende om et privat marked.
Det synes jeg ministeren skulle erkende.
Det er nye vilkår.
Befolkningen har jo opdaget det, det viser meningsmålingerne.
Befolkningen har også opdaget, hvem det er, der står for en ordentlig velfærdspolitik i det her land.
Kunne ministeren ikke bare erkende, at Venstre selvfølgelig fører liberal politik, der fremmer uligheden til fordel for dem, der har flest penge i lommerne?
Det er jo det, det handler om, vil jeg sige til ministeren.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Jeg er altså nødt til at sige til hr. Carsten Hansen, at konsekvensen af ikke at ville være med til at skabe den her valgmulighed, jo også vil være, at man lukker de 14 friplejehjem, der i dag ikke har en driftsoverenskomst med kommunerne.
Det hjemmelsgrundlag, de eksisterer på baggrund af, rækker til 2010, og inden da skal der tages M023S15441643KAJE.FM Page 1608
stilling til en mere permanent løsning.
Så det spiller sandelig ind med hensyn til, om man vil det her eller man ikke vil det her.
Og det synes jeg netop er interessant i forhold til at høre den kritiske tilgang, der tidligere var fra hr. René Skau Björnssons side.
Jeg er fuldstændig uenig i, at det her er uigennemsigtigt.
Det er omfattende, det medgiver jeg, og det er bl.a., fordi vi skal tage højde for alle bestemmelser vedrørende boligområdet, hvilket har været nødvendigt.
Men det her skal gennemføres, fordi vi skal have respekt for, at ældre, der er blevet afhængige af pleje, også gerne vil have nogle muligheder for at prioritere og have nogle holdninger og værdier, som de gerne vil gøre gældende.
Det blev sagt noget så glimrende både af SF og Enhedslisten: Det handler om respekt for den ældres valg.
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Vi hører nu ministeren stå og fortælle, at vi skulle være imod 14 såkaldte friplejehjem, der eksisterer under den nuværende lovgivning.
Jeg har ikke hørt en eneste socialdemokrat tale om det.
Det, jeg har hørt tale om, er, at ministeren nu vil give private aktører på markedet endnu bedre muligheder oven i købet med offentligt støttede midler, men uden mulighed for, at offentligheden – kommunerne – kan gå ind og visitere til plejehjemmene.
Så er det, jeg spørger: Kunne ministeren ikke yderligere forklare, ud over at der skal etableres et privat marked for pensionisterne, hvad det er, der gør, at vi nu skal etablere et fuldstændig uigennemsigtigt marked, som selv Venstrefolk mener er skruet kringlet og dårligt sammen?
Hvad er det, der gør, at vi skal etablere et privat marked?
Er det kun, fordi man vil etablere et privat marked på almindelige markedsvilkår – og ikke andet?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Jeg har to bemærkninger.
Jeg synes godt nok, det er forbavsende at overvære, at den socialdemokratiske ordfører nu bliver nødt til at læne sig op ad en Venstremand for at finde den argumentation, der bruges mod det her lovforslag.
Det er sjove tider, vi har nu.
Hvis det skal stå til troende, må det vel være sådan, at Socialdemokraterne går til det her lovforslag på en konstruktiv måde, sætter sig ind i de enkelte bestemmelser og så kommer med ændringsforslag til lige præcis de ting, som gør, at man ikke synes, at det frie valg skal gennemføres på den her måde.
Det ser jeg frem til.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Jeg synes også, det er interessant, at ministeren gerne vil give indtryk af, at det er hende, der har opfundet begrebet det frie valg.
Det kan jeg så sige til ministeren at det ikke er.
Socialdemokratiet har altid syntes, det var godt med frie valg, og at den enkelte fik nogle valgmuligheder.
Det er også ligesom en del af den socialdemokratiske tilgang til det politiske.
Ministeren anfægter også noget af det, jeg sagde i min ordførertale om det administrative bøvl eller bureaukrati.
Hun nævnte, at det var meget tungt, og dertil kan jeg sige: Det er jo ikke bare Socialdemokratiet, det er jo ikke bare mig, der sidder og hiver noget ud af skuffen for at være negativ, for så bliver ministeren sur, og så kan vi køre en debat om det.
Erik Fabrin, formanden for Kommunernes Landsforening, siger, at det her lyder meget snørklet, og at det bliver snørklet.
De er ikke i kommunerne modstandere af et friere valg for borgerne, tværtimod, men det her forslag giver stigende administration, og det flytter fokus og ressourcer væk fra service til bureaukrati.
Det siger en Venstremand, Erik Fabrin.
Jeg kunne blive ved.
Ministeren siger også, at det her er et lovforslag, der er brugt mange timer på at gennemarbejde, men der er så mange ting, som jo heller ikke er blevet nævnt her i dag.
Der kommer noget, der hedder et plejebehovsrelateret modulsystem, et nyt statsligt nationalt system, der skal bygges op – endnu mere bureaukrati.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Tidligere i dag havde vi en debat om, hvordan den kurs, Socialdemokraterne lægger i ældrepolitikken, slingrer, og det må man jo virkelig konstatere en gang til, når man har in mente, hvad der er blevet sagt fra Socialdemokraternes side omkring frit valg af hjemmehjælp, og når man nu også afviser det her lovforslag.
Jeg synes, det er ganske interessant, at Socialdemokraterne skulle afvise det her forslag, udelukkende fordi den private leverandør har mulighed for at sige: Ud fra det værdigrundlag, vi har her på stedet, passer du ikke ind her.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Nu kender vi jo ministeren igen; hun hører det, hun vil høre, og hun hører ikke særlig godt, kunne jeg høre på hendes svarbemærkning.
Det, som jeg sagde på Socialdemokraternes vegne, var meget tydeligt, at vi synes, det er rigtig godt, at der er frie valg, at der er forskellige muligheder for den enkelte til at vælge den plejebolig, den enkelte gerne vil.
Men vi synes også, det er godt, at det er den enkelte, der har det frie valg, og med det her lægger ministeren jo op til, at det ikke er den enkelte, der har det frie valg.
Ministeren står lige og bekræfter, at de, der har de her plejeboliger, kan sige nej, hvis man har den forkerte tro, kan sige nej, hvis man har den forkerte hudfarve, kan sige nej, hvis man har den forkerte politiske holdning, kan sige nej, hvis man har den forkerte seksualitet, ud fra, hvad der lige kræves i de plejeboliger.
Sådan kunne man blive ved.
Så den enkelte har jo ikke det frie valg.
M023S15441643KAJE.FM Page 1607 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Det er en utrolig tilgang at have til private leverandører, som måtte ønske at drive plejehjem.
Jeg tror i virkeligheden, at fru Lissa Mathiasen skulle tage på en lille rundtur og se på de friplejehjem, der er i dag, og se, hvor godt man tager hånd om de ældre, hvor glade både medarbejdere og ikke mindst de ældre er for at være netop på de friplejehjem, hvordan det giver plads til at gøre tingene på en anden måde end hidtil.
Det, vi sikrer med det her lovforslag, er, at den ældre får ret til at tage pengene med sig, ikke bare til et andet kommunalt plejehjem, men også til et privatdrevet plejehjem.
Det er så rigtigt, at der kan være den begrænsning, der ligger i, at anvisningsretten er hos den private leverandør, fordi der kan være nogle specielle forhold, der gør sig gældende.
Men at tro, at man så vil sidde der og skalte og valte med dem, der gerne vil ind på stedet, synes jeg er en meget underlig tankegang at have.
Det vidner jo, synes jeg, om en fuldstændig mangel på respekt for dem, der faktisk gerne vil give sig i kast med den her opgave og sørge for at drive nogle plejehjem af høj kvalitet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Dette lovforslag omhandler en ophævelse af loven om fremme af privat udlejningsbyggeri.
12:50 PM
Efter lovens gennemførelse tilbage i 2002 vedtog partierne bag den aftalen om flere og bedre boliger.
Jeg vil godt indledningsvis understrege, at Venstre er yderst tilfreds med, at der indtil nu er givet tilsagn om støtte til byggeri, der omfatter opførelsen af knap 2.350 private udlejningsbyggerier.
Men når vi så samtidig kan støtte det foreliggende forslag, skyldes det ikke mindst, at vi er parate til at tage konsekvensen af udviklingen inden for byggesektoren, og herunder også konsekvensen af, at en række af dem, der fik tilsagn om opførelse af lejligheder, efterfølgende har valgt at give afkald på tilsagnet.
Alene i 2005 og 2006 er der givet afkald på tilsagn, der omfatter godt 450 lejligheder, ligesom der vel at mærke med ansøgningsrunden i 2005 kun indkom ansøgninger til byggeri af 66 lejligheder.
Man kan så måske lidt undrende spørge sig selv, om det så er ensbetydende med, at der ikke bliver opført boliger i Danmark længere.
Svaret er selvfølgelig nej, fordi afkald på tilsagn eller for den sags skyld manglende ansøgninger til ordninger ikke er ensbetydende med, at der ikke bliver opført nye boliger.
Jeg tror ikke, at der er nogen her i salen, som ikke er klar over, at presset på byggesektoren for tiden er voldsomt højt.
På den baggrund finder Venstre, at det er en naturlig følgevirkning af konjunktursituationen og den dermed faldende interesse for ordningen, at vi nu helt ophæver støtteordningen for privat boligbyggeri til fordel for andre presserende formål, i dette tilfælde anvendelse af de uforbrugte midler til delvis at finansiere politiforliget med.
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Ja, undskyld mig, men magen til tomgangssnak skal man da lede længe efter
Jeg spurgte helt konkret: Betyder det her lovforslag, at der bliver bygget én ekstra bolig eller ej?
Sandheden er jo, at der overhovedet ikke bliver ændret på måden, hvorpå man beslutter, hvordan man skal bygge boliger.
Det er nøjagtig det samme, uanset om man vedtager det her lovforslag eller ej.
Så en gang til vil jeg bede hr. Michael Aastrup Jensen svare på – uden alt det her udenomssnak: Bliver der bygget flere boliger ved hjælp af det her lovforslag, eller gør der ikke?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Nu skinner min kommunale baggrund nok lidt igennem, for der er jo ikke noget, der rigtig hedder plejehjem i dagens Danmark; der er noget, der hedder servicecentre eller områdecentre og lignende.
Og med hensyn til det, der bliver givet penge til nu – og jeg vil sige til ordføreren, at han skulle prøve at høre efter, det kunne ligefrem være, at han blev klogere – er det sådan, at der bliver givet penge til plejeboliger.
Og det er jo lige præcis der, hvor det selvfølgelig også er spørgsmålet at sikre, at der er et socialt ansvar over for det ligesom i flere af boligaftalerne, hvor det har været ånden.
Jeg forstår altså ikke, hvorfor man skal være imod det, at der selvfølgelig skal være solidaritet på det her område.
M023S15441643KAJE.FM
Page 1617
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM at blive boende i en almen og dermed en ældrealmen bolig.
Man må undskylde mig, det kan jeg ikke se noget problem i.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Dermed har ministeren jo også givet det svar, som har været en del af diskussionen her i dag, at man ikke som ældre, som visiteret til en plejehjemsplads, har et retskrav på at kunne sige: På dette plejehjem er der plads, her vil jeg godt ind.
Det svar, ministeren giver her, er jo, at friplejehjemmet kan få lov til at sidde og sortere, hvem de ønsker at få ind, og hvem de ikke ønsker at få ind.
Og det vil sige, at man fuldstændig kan skalte og valte med borgernes retskrav ud fra den måde, det er skruet sammen på.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-11-24:
Venstres ordfører taler om solidaritet, og nu vil jeg så prøve at skære det lidt ud i pap.
Jeg bor på en vej og ejer min egen bolig i en kommune, der i øvrigt er ved at opføre et plejehjem.
Der kan jeg jo flytte ind, når jeg bliver gammel.
Det kan fru Jensen også.
Hun bor alment og har kun sin folkepension.
Jeg har i øvrigt hjulpet hende med at få noget varmehjælp og sådan noget, fordi hun kun lige kan klare sig.
Kun hun skal være med til at betale, fordi hun bor alment, jeg, der bor i ejerbolig, skal ikke være med til at betale.
Er det solidarisk?
Er det ikke omfordeling, så det basker?
Er det ikke socialministerens masterplan om mere ulighed i det danske samfund, så det basker, ført ud i livet i Danmark i 2006?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Vi har en Landsbyggefond med det formål, som jeg sagt tidligere, at lave to ting, og det er nybyggeri og renovering.
Og det er selvfølgelig to vigtige opgaver, som skal gå hånd i hånd.
Det gjorde vi for, at der kunne skabes flere penge til f.eks. renovering samtidig med stadig væk at imødegå ønsket om at løse en boligsocial opgave i forbindelse med at sikre f.eks. bekæmpelse af ghettodannelse osv.
Og derfor må jeg indrømme, jeg ikke helt forstår, hvorfor Socialdemokratiet er så meget imod det.
Igen, det bliver ikke mere rigtigt af at kalde det en særskat.
Pengene bliver i sektoren.
Vi sikrer, at der bliver rum til renovering, vi sikrer, at der bliver rum til huslejenedsættelser, og vi sikrer, at hele området generelt får et løft.
Men den almene sektor bliver nødt til at være solidarisk, også at være solidarisk med dem, som ikke har en bolig i dag.
Det er lige præcis derfor, vi har den almene sektor, den har også boligsocialt ansvar.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Ih, hvor jeg ville ønske, jeg kunne få et svar på det, jeg spurgte om, for jeg spurgte om den her særskat.
Jeg tror, hr. Michael Aastrup Jensen må give mig ret i, at når man opprioriterer renoveringsindsatsen, ja, så er det i form af, at man siger til lejerne: I må bruge nogle af jeres egne penge, som I har indbetalt, til en renoveringsindsats, der kommer ikke en krone fra statskassen.
Så det er jo et meget flot tilbud, man giver.
Men det, jeg spørger om, er: Hvorfor skal vi skabe den ulighed?
Hvorfor er det lejerne, den gruppe mennesker, der har de laveste indkomster, der skal belægges med en særskat til at bygge nye boliger, til at bygge plejehjemspladser og til at bygge friplejehjem for?
Hvorfor er det her ikke en samfundsopgave?
Lejerne i den almene sektor betaler jo også skat.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Altså, selv om forskellige socialdemokratiske ordførere kalder det en særskat eller at tage fra M023S15441643KAJE.FM Page 1616 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM lejerne, bliver det ikke mere sandt af den grund.
Renoveringsindsatsen bliver kraftigt forøget.
Det er jo faktisk sådan, at der i Landsbyggefondens fundats skulle være to prioritetsområder, det ene var nybyggeri, og det andet var renovering.
Det er lige præcis noget af det, vi sikrer her.
Der er både plads til renovering og til nybyggeri.
Jeg må indrømme, at det lige præcis er ånden fra 1967, der er i det her.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Jeg synes, Venstres ordfører kom lidt let omkring de her svar, og jeg vil godt spørge en gang til: Hvorfor skal nuværende lejere via en særskat betale til kommende lejere i form af nybyggeri?
Det betyder ikke flere boliger, det må man indrømme og erkende fra Venstres side.
Samtidig ved vi og lejerne, at statskassen bugner af penge, så det er ikke noget med, at vi fattes penge til at kunne sikre nybyggeriet.
Hvorfor skal man så lægge en særskat på de her lejere, en særskat, der betyder, at de lejere, som har den laveste indkomst, skal være med til at betale en klækkelig sum til nybyggeri af almene boliger, til nybyggeri af friplejehjem og til nybyggeri af almindelige plejehjemspladser.
Hvorfor skal denne gruppe pålægges en særskat?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Nej, det er det selvfølgelig heldigvis ikke.
Og hele den snak om, at staten ikke tager sin opgave alvorligt, er jo forkert.
Der er jo statskroner, der er jo skattekroner i hele spørgsmålet om den almene sektor i stor stil både på kommunalt niveau og på andre niveauer, så hele den her diskussion om, hvorvidt der er skattekroner i eller ej, er jo meget klar.
Der er masser af skattekroner på det her område, så derfor er vi også alle sammen med til at betale til at sikre, at vi selvfølgelig har en boligsocial opgave.
Så synes jeg også, det er meget forkert ikke at lægge vægt på lige præcis de muligheder, vi bruger for både at sikre huslejenedsættelse og sikre at bekæmpe ghettodannelser og lignende med de 400 mio. kr., et beløb, som vi faktisk opgraderer.
Det må da være noget, Enhedslisten er glad for; nu går vi ind og prøver at modarbejde ghettodannelse, og vi sikrer, at der kommer mulighed for at søge huslejenedsættelse i de områder, hvor der er behov for – så at sige – et løft.
Det er da lige præcis socialpolitik og boligpolitik kombineret i ét, som virkelig sikrer nogle gode boligsociale konsekvenser.
Og det må jeg indrømme jeg ikke forstår Enhedslisten ikke er glad for
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Hvis man rent faktisk gik ud og fik bygget nogle boliger med en billig husleje, ville det være med til at give nogle bedre muligheder for mange mennesker i det her land.
Men man går ind og siger: Vi tager penge fra lejerne, vi vil ikke lade ejerne være med til at betale på det her område.
Det øger uligheden i samfundet.
Og så er det, man siger, at de, der i forvejen som regel har mindst – fordi det som regel er lejere, der har mindst i det her samfund – skal betale, mens de, der har mest, ikke skal betale, frem for at sige, at det er en fælles samfundsopgave at sikre, at vi har mange gode, billige boliger, nøjagtig ligesom vi synes, at socialpolitikken burde være en fælles samfundsopgave og ikke kun noget, de med de laveste indkomster skal betale for.
Men Venstre mener altså, at det er dem med de laveste indkomster, der skal betale byrderne i samfundet, og dem med de højeste, der skal slippe.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Jeg er så led og ked og træt af den debat, der er om, »at man stjæler pengene fra lejerne«, især når jeg ligefrem historisk gentagne gange i forskellige pressemedier, og også senest her fra talerstolen, har lagt vægt på at sige, hvor dobbeltmoralsk f.eks. Socialdemokratiet er, for de har selv været med til lignende tiltag.
Vi stjæler ikke nogen penge nogen som helst steder, pengene bliver i sektoren.
Og med hensyn til al den her diskussion om ulighed eller lighed osv. kan jeg slet ikke forstå, at Enhedslisten åbenbart mener, at det skulle skabe mere ulighed, at vi sikrer og skaber nogle rammer for, at folk, der har behov for en bolig, kan få en bolig.
Det må jeg indrømme at jeg overhovedet ikke forstår, men det kan være, fordi jeg ikke er medlem af Enhedslisten.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Det, vi skaber med boligaftalen, er at skabe rammer for, hvordan den almene boligsektor skal være i fremtiden.
Og de rammer skal selvfølgelig være i orden, for at nybyggeri også kan finde sted i de større byer.
Og det er lige præcis de rammer, vi sikrer er gode, så der også bliver nogle incitamenter til at få sat nybyggeri i gang i f.eks. de større byer, hvor der er et presserende behov.
Og det er det, jeg mener boligaftalen lægger op til.
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Hr. Michael Aastrup Jensen bliver jo ved med at fremlægge det her, som om der nu bliver bygget boliger; at man nu tager et ansvar for nybyggeriet.
Men bare sådan for klarhedens og for den videre debats skyld, kan hr. Michael Aastrup Jensen så ikke bekræfte, at om man vedtager det her lovforslag eller ej, bliver der ikke bygget en eneste ekstra bolig?
Det her forslag ændrer ikke på antallet af boliger, der bliver bygget, det ændrer kun på, hvem der skal betale dem.
Kan hr. Michael Aastrup ikke bekræfte det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Jeg kan så godt lide det her historiske perspektiv, som Socialdemokratiet hele tiden forsøger at bringe ind i den her debat.
Og jeg kan også godt tale om historien.
Jeg kan tale om historien fra 1999, hvor der altså var en SR-regering, og hvor der også var en daværende socialdemokratisk by- og boligminister ved navn fru Jytte Andersen, som sagde følgende: M023S15441643KAJE.FM Page 1614
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Det nye er, at disse midler nu aktiveres i henhold til deres formål.
Og sådan kunne jeg blive ved med at nævne citater.
Jeg synes, det er meget dobbeltmoralsk, at Socialdemokratiet nu ikke er villig til at være med til at tage ansvar for, at vi får sikret nybyggeri, især når man under SR-regeringen lancerede tanker om nybyggeripuljer og andre ideer, som reelt lige præcis er de tanker, som er det, der er blevet lagt frem i den nye boligaftale.
Det er måske et lidt letkøbt forsøg på at score stemmer, men så er det jo godt, vi også kan vores historie, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Altså, der bliver jo ikke bygget én bolig mere, uanset hvordan man opfinder en ydelsesstøtte.
Men lad mig så spørge på en anden måde, for jeg kan jo ikke svare på det med, at Venstre har vedtaget, at man ikke må låne på samme måde som i de private boliger: Er det ikke korrekt, at man siden 2001, hvor den borgerlige regering trådte til, har taget 8 mia. kr. fra folkepensionister, førtidspensionister og de mennesker, der har det svageste økonomiske fundament, til at bruge til ydelsesstøtte til at opføre boliger for?
Er det ikke korrekt, at Venstre og Socialdemokratiet i den tidligere SV-regering i 1978 blev enige om, at Landsbyggefondens midler ikke skulle bruges til at opføre nye boliger for?
Det var nemlig Henning Christophersen og Anker Jørgensen, der blev enige om det.
Og er det ikke korrekt, at det er en helt ny praksis, man har indført, hvor man har taget 19.000 kr. pr. lejer i den almene sektor til at opføre plejehjem for direktørerne i Gentofte og for alle andre mennesker for?
Er det ikke korrekt?
Jeg vil sige til hr. Michael Aastrup Jensen: Vedkend nu, at Venstre her har taget næsten 10 mia. kr. af lejernes penge – alt andet vil jo være usandt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Til hr. Carsten Hansen kan jeg sige: Som der bliver lagt op til, og som hr. Carsten Hansen jo udmærket godt ved, går vi ind og prøver at finde en meget større balance i forhold til den aftale, der måske har været set tidligere, og som Socialdemokratiet selv har lagt stemmer til.
Så vi sikrer et fint fundament ved, at staten betaler 3 kr., og at der bliver betalt 1 kr. fra Landsbyggefonden til nybyggeri.
Det mener jeg faktisk er vigtigt.
Jeg mener faktisk, det er vigtigt, at vi står fast på at sige, at vi skal have fundet det naturlige miks, som sikrer, at der også bliver sat gang i nybyggeri.
Jeg har det meget svært med at sige, at vi skal være solidariske med dem, som har en bolig i dag, men ikke med dem, som faktisk er boligløse.
Det er lige præcis det, vi gør med boligaftalen, hvor vi sikrer, at der altså bliver skabt rum til mange nye boliger.
Og det tror jeg faktisk borgerne rundtom i de større byer faktisk er meget glade for; jeg kender i hvert fald nogen i Randers, der er det.