Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Jeg skal bestræbe mig på ikke at bringe panik i transport- og energiministerens sind denne her gang, også fordi det jo heller ikke er så godt for mig at blive beskyldt for at være et blidere gemyt end hr. Keld Albrechtsen, som jeg kun kender i Enhedslisten som et venligt og blødt menneske.
Jeg vil også sige, at det i denne her sag måske nu også er forholdsvis enkelt, for efter vores opfattelse burde udgangspunktet her være, at vi i Danmark har brug for en massiv reduktion af vores anvendelse af fossile brændstoffer.
Vi burde sætte fuldt tryk på og udvikle de vedvarende energikilder, som vi kender.
Vi har allerede opnået store resultater med vindkraften.
Der er hele det enorme, uudnyttede potentiale, der ligger inden for bølgekraftområdet, der er solenergi osv.
Der er tale om enorme potentialer, både når det handler om energibesparelse, og når det handler om at sikre, at vi faktisk i Danmark kan opfylde de krav, der stilles omkring CO2.
Og der er også tale om enorme potentialer, når det handler om at skabe beskæftigelse, også i de dele af Danmark, hvor beskæftigelsen i dag er nødlidende.
Så alt i alt synes vi sådan set, at det skulle være udgangspunktet sammen med nogle omfattende planer for besparelse og energi, som kunne ligge lidt i forlængelse af en tidligere debat, vi har haft i dag.
Og så kommer hele transportsektoren oveni.
Vi mener sådan set, at det måtte være muligt og er muligt, hvis man satser massivt på det, at opfylde de krav, de forpligtelser, vi har sat os i i Danmark.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke også skal være støtte til teknologiudvikling i andre lande.
Vi er meget enige i det, den radikale ordfører sagde, at det faktisk godt kan være et problem, hvis vi udelukkende fokuserer på lande, hvor man har et meget stort CO2-udslip, og ligesom siger, at det er det, vi så skal fokusere på.
Det kunne betyde, at lande, som er i en anden situation, ikke får no gen glæde af sådan en teknologiudvikling.
Det er i hvert fald afgørende for os.
Så tror vi sådan set også, at det har en negativ effekt i Danmark og i virksomhederne, at man fokuserer på det, som handler om handel og priser på kvoter, i stedet for at nedsætte udledningen af drivhusgasser.
Vi mener faktisk, at det er meget vigtigt at fastholde også den målsætning i virksomhederne og fastholde et pres på, at det er den vej, man går, og at det er det, man bruger ressourcerne på at udvikle, og altså ikke den anden side af sagen, som handler om at finde det sted, hvor det er billigst at købe de her kvoter.
Derfor synes vi, at det så handler om at fokusere på andre energiformer, der anvender de mindst energikrævende materialer set i forhold til både anskaffelse og bortskaffelse, og at finde produktionsmetoder, der harmonerer godt med produktion af vedvarende energi.
Det er jo også det, der om 10-20-25 år gør, at Danmark skulle kunne klare sig i den internationale konkurrence, for når man snakker om, at Danmark skal være bedst, så er det jo ikke mindst vigtigt at være bedst på et område, hvor der faktisk bliver stor brug for at være god, nemlig når det handler om at bruge vedvarende energi i en situation, hvor både klimaforandringerne og udvikling på priserne på de fossile brændstoffer gør det akut.
Så alt i alt er det altså et rigtig kedeligt forslag, det er et dårligt forslag, det er en dårlig sag, og jeg er ret sikker på, at vi vil ende med at stemme imod det her forslag ved tredje behandling.
Overordnet tillader jeg mig at betragte dem som positive.
Dagens debat giver mig anledning til at præcisere baggrunden for lovforslaget.
Vi har i Danmark påtaget os en meget ambitiøs klimamålsætning, som regeringen står ved.
Vi skal reducere udledningen af drivhusgasser med 21 pct., og med så store krav er det helt afgørende, at vi tilrettelægger indsatsen sådan, at vi får mest muligt miljø for pengene.
Et system med kvoter, herunder fleksible mekanismer, er efter regeringens opfattelse det vigtigste virkemiddel til at sikre, at vores klimaforpligtelser overholdes.
Lov om CO2-kvoter betyder, at virksomhederne skal aflevere CO2-kvoter svarende til deres udledning af CO2.
EU har med linkingdirektivet givet medlemslandene mulighed for, at virksomhederne tillige kan aflevere kreditter og såkaldte CDM- og JIprojekter for at opfylde forpligtelsen efter CO2ordningen.
Det sker ved, at danske virksomheder i stedet for kvoter kan aflevere kreditter, som er opnået ved at gennemføre drivhusgasreducerende projekter i andre lande.
Det fremsatte lovforslag gennemfører linkingdirektivet, og forslaget giver derfor mulighed for at gennemføre klimaindsatsen mere omkostningseffektivt.
Det er sund fornuft at anvende projektkreditter, fordi der bliver taget højde for, at klimaforandringerne er et globalt anliggende.
Udledning af drivhusgasser bliver reduceret, hvor det er billigst.
Virksomhederne får hermed mulighed for at opfylde CO2-forpligtelsen med færre omkostninger.
Lovforslaget er derfor helt i overensstemmelse med regeringens klimastrategi.
Linkingdirektivet indeholder også en bestemmelse om, at medlemslandene fastsætter et loft over virksomhedernes mulighed for at aflevere JI- og CDM-kreditter.
Regeringen vil tage stilling til dette loft i forbindelse med allokeringsplanen for 2008-2012, som skal afleveres til Kommissionen, jeg tror, det er den 1. juli 2006, og dermed har jeg besvaret et af fru Anne Grete Holmsgaards spørgsmål.
Loftet vil blive fastsat ved lov.
Med lovforslaget tilskyndes danske virksomheder til at udvikle nye forretningsmuligheder i forbindelse med teknologioverførsel til andre lande.
Det er helt afgørende, at vi forstår at gøre os gældende i udlandet på områder, hvor vi har et teknologisk forspring i kraft af virksomhedernes knowhow og erfaring.
Det gælder f.eks. inden for energieffektiv produktion, besparelser og effektiv anvendelse af energi.
Det er derfor vigtigt, at virksomhederne får incitamenter til at gå positivt ind i de muligheder, som projektkreditterne giver.
Lovforslaget afstikker de overordnede rammer for anvendelse af projektmekanismer.
Som direktivet foreskriver, bliver der etableret en godkendelsesordning for virksomheder, der ønsker at udføre projekter eller ønsker at anvende kreditter i kvoteordningen.
Miljøministeren får ansvaret for denne danske godkendelsesordning, fordi Miljøministeriet i forvejen har ansvar for indkøb af en stor af de statslige kreditter på området og desuden har det overordnede ansvar for den danske klimastrategi.
Det er vigtigt at sikre, at de danske regler for anvendelse af kreditter harmonerer med reglerne i de øvrige EU-lande.
Det præcise indhold af godkendelsesordningen vil blive fastlagt i en bekendtgørelse udstedt af miljøministeren, når principperne for anvendelse af kreditterne i de øvrige lande er kendt.
Lad mig her til sidst slå fast, at det fremsatte lovforslag ikke på nogen måde svækker den danske klimaindsats.
Det giver derimod virksomhederne flere muligheder for at gennemføre den meget store udfordring at mindske udledning af drivhusgasser med færre omkostninger.
Forslaget bidrager derfor til fortsat vækst og til sikring af de danske arbejdspladser, uden at det sker på bekostning af miljøet.
Med disse ord vil jeg håbe, at vi får et godt samarbejde om dette lovforslag i forbindelse med behandlingen i udvalget.