Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-28:
Det er absolut en meget interessant debat, vi har her i dag om den kollektive trafik.
Jeg har siddet oppe på mit kontor og hørt det meste af den, og man kan jo sige, at vi kommer vidt omkring, og at det måske er lidt »alt godt fra havet«.
Jeg tror, jeg vil starte - og det er man jo helt fri til at gøre - et helt andet sted end det, jeg har hørt andre gøre, og så vil jeg sige, at her i landet bruger man under 1 pct. af de samlede udgifter på den kollektive trafik.
Den kollektive trafik er efter Det Radikale Venstres opfattelse et velfærdsgode.
Det er til stede for alle de mennesker, som ikke kan betjene sig af biler.
Men det er i virkeligheden her, jeg synes vi skal tage fat, fordi det er her, vi både til denne her finanslov og måske også de efterfølgende får problemerne.
Når vi kigger bredt ud over den kollektive trafik, er det altså tog, busser og privatbaner, og jeg vil godt tage dem hver for sig.
For det første vil jeg sige om togtrafikken - vi har jo i denne her udmærkede redegørelse fået beskrevet alt, hvad der er sket inden for de områder; det behøver jeg ikke at gentage - at togtrafikken jo alligevel med åbningen af Storebæltsforbindelsen har bevist, at den er i stand til at tiltrække kunder.
Hvor vi i masser af år har set kunderne forsvinde, ser vi nu kunderne komme tilbage.
Hvis det skal fortsætte, bliver man altså nødt til at tage fat i de bevillinger, den kollektive trafik får.
Vi bruger samlet omkring 5 mia. kr. på det her.
Til sammenligning giver vi altså 10 mia. kr. i børnetilskud, og jeg ved ikke hvor meget til at betale renter af gæld osv. Men her er det faktisk sådan, at hvis togtrafikken og den kollektive trafik skal hænge sammen, bliver vi nødt til at gøre noget ved materielsiden.
Vi bliver nødt til at gøre noget ved det, som togene kører på, nemlig skinnerne.
Dér er det jo ikke så rart, hvad vi har set, at på sidste års finanslov blev de penge, der egentlig skulle være brugt til skinner, tror jeg, brugt til noget andet.
Det betyder faktisk, at den regularitet, der skulle være i togene, ikke virker.
Vi har en regularitet på mellem 80 pct. og 85 pct. på det danske skinnenet.
Hvad angår busserne synes jeg, det er betænkeligt at se, at efter at man har fået regler om, at busdrift osv. fra de amtslige trafikselskaber skal sendes i udbud, er der faktisk sket det, at der er kommet økonomiske forbedringer for amterne, men at de ikke har brugt pengene til kollektiv trafik, de har brugt dem til noget andet.
Det vil sige, at det samlede billede af busdriften faktisk er, at den er blevet ringere, end den var tidligere.
Jeg kunne godt tænke mig, at der blev lavet en samlet pakke ved denne her finanslov, hvordan man lagde, om jeg så må sige, investeringerne på skinner for f.eks. en 10-års-periode.
Nu er vi jo færdige med at bygge det store H.
Jeg kan egentlig beklage, at vi efter det her skal behandle tre nye forslag om vejstrækninger, som alle gerne vil have, for det betyder jo antagelig, at de vil komme til at gå ind i finanslovforhandlingerne som alt muligt andet. Jeg håber bare ikke, at de vil tage, om jeg så må sige, midlerne fra den kollektive trafik, som jeg mener er blevet nedprioriteret i mange år til fordel for de vejføringer, som vi skulle have lavet, men hvor der så ikke er blevet investeret ordentligt, hverken i skinner eller på anden vis.
Jeg har så nogle andre kommentarer, og en enkelt af dem vil jeg godt bede hr. Arne Melchior om at høre lidt efter, fordi der var en interessant debat her om CRT-filtre på busser.
Vi er ikke fremmede over for tanken om at indføre grønne afgifter for den kollektive trafik; det er man jo ikke i dag.
Vores betingelse for det er til gengæld, at pengene ubeskåret går tilbage til miljøforbedringer i den kollektive trafik.
Om det særlige med partikeludslippet, som hr. Søren Kolstrup rejste, vil jeg sige: Der er jo lige givet en afgiftslettelse på noget, der hedder svovllet diesel, som kan nedsætte partikeludslippet med 15 pct.
Men hvis man, ikke bare i kollektiv trafik, men i alle biler, der kører med denne her type diesel, sætter et filter ind, der hedder et CRT-filter, så kan man nedbringe partikeludslippet, som man ved skaber omkring 500 kræftdødsfald om året, eller rettere: Man kan faktisk forøge virkningen med det filter dér op til 90 pct., og det vil sige, at man næsten kan eliminere det dér partikeludslip.
Det var noget af det, man kunne gøre, hvis man førte penge tilbage til den kollektive trafik, mod at de forbedrede miljøet.
Endelig vil jeg også sige om finansloven til næste år: Trafikpuljer er jo stort set skåret væk, dem har man ikke mere.
Jeg så gerne mange flere penge til cykelstier, og tak
til hr. Arne Melchior, fordi han som minister har bevilget så mange, det var glimrende.
Det er jo, ligesom de trafikpuljer er noget af det, som skal være med til at få dialogen med amter og kommuner og Trafikministeriet eller staten i gang.
De har haft en meget positiv virkning.
Så det vil vi gerne være med til.
Jeg håber ikke, at debatten her betyder, at man taler sig væk fra hinanden ved de kommende finanslovforhandlinger.
Jeg vil slutte med at sige til trafikministeren, at det er meget, meget nyttigt, hvad vi har fået af oplysninger, ikke bare i denne her redegørelse, men i hele den serie af redegørelser, der faktisk kortlægger, hvordan kollektiv trafik i Danmark både er og også helst skulle være.