runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Det har jeg allerede svaret på.
Det skal selvfølgelig være den sunde fornuft, og så vidt jeg kan se, er det også den, der råder. Hvis ikke jeg husker meget galt, havde vi for nogle måneder siden en diskussion om en form for tilkøbsydelser, f.eks.: Skal der være mulighed for, at forældrene mod betaling kan få arrangeret, at børn i daginstitution får mad i daginstitutionen?
Som jeg lige husker sagen, fik vi det ordnet sådan, at nu blev det, der i forvejen fandt sted mange steder i praksis og baseret på sund fornuft, bragt i orden, så der er en hjemmel til det.
Det synes jeg er et udtryk for, at det er sund fornuft, der præger området.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-14:
Nu skal jeg lige være helt sikker på, at jeg har forstået statsministeren korrekt.
Det vil sige, at statsministeren ikke er enig med hr. Kristian Jensen i, at det skal være ideologi, der gør, at man går imod tilkøbsydelser.
Det kan f.eks. være til fru Hansen, der får hjemmehjælp eller i daginstitutionerne, hvor man kan tilbyde forældrene tøjvask, eller hvad ved jeg.
Hvis det offentlige bedre og mere praktisk skal gøre det, skal det offentlige have lov til at gøre det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Ja, jeg kan sige, at jeg har en meget praktisk orienteret holdning til det her.
Det betyder også, at jeg ikke på forhånd afviser, at der kan være sund fornuft i på visse udvalgte områder at have mulighed for tilkøbsydelser.
Jeg siger så bare, fordi det nu er fru Lotte Bundsgaard, der spørger, at jeg ser det ikke som et mål i sig selv, at det offentlige skal til at overtage en hel masse opgaver, som lige så godt kunne udføres af private.
Men jeg synes altså, at man skal se lidt praktisk på det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-01-14:
et problem med vore vandrør.
Overalt i landet bliver der skiftet vandrør ud, og mange af vandrørene ligger i op til 100 år.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at de vandrør, der bliver skiftet ud, bliver skiftet ud med nogle, som er i orden.
Den pågældende undersøgelse viste, at rørene afgiver en række forskellige stoffer til vand.
Derfor undrer det mig, at vi ikke har en regel om, at det altid er de mest miljøvenlige vandrør, der kan bruges i den danske vandforsyning.
Agter miljøministeren at tage initiativ til at sikre, at det altid er de bedste rør på markedet, vi bruger i vores vandforsyning?
Jeg var faktisk ikke klar over, at miljøministeren havde sat en undersøgelse i gang, for i det svar, jeg har fået fra miljøministeren, står der, at miljøministeren sådan set er tilfreds med det, vi allerede gør, nemlig at der er en standardprocedure for vurdering af rørene, og hvis rørene bliver godkendt i forhold til standardproceduren, så er det dét.
Men jeg er meget tilfreds, hvis miljøministeren agter at gøre noget ved denne her sag, for det er fuldstændig håbløst, at vi gør en hel masse for at undgå forurening af grundvandet, og dermed af drikkevandet, og så lader vi vandet løbe igennem nogle rør, som afgiver farlige stoffer, herunder hormonlignende stoffer, til drikkevandet.
Et sidste spørgsmål til miljøministeren: Er det korrekt, at der faktisk er plasticrør, som er gennemtrængelige, således at man, hvis rørene løber gennem forurenet jord, kan risikere, at forureningen fra jorden siver ind igennem plasticrørene og forurener drikkevandet?
Hans Christian Schmidt (V), 2003-01-14:
Til den første del af spørgsmålet vil jeg sige, at de spilleregler, der er, skal overholdes.
Det var også derfor, at jeg brugte tid i starten på at sige, at de regler, der ligger for øjeblikket, skal være overholdt.
Og når jeg spørger Miljøstyrelsen, svarer Miljøstyrelsen, at sådan, som man oplever, at tingene fungerer i dag, er der ingen alarmerende oplysninger heri. Men jeg synes - når det er draget i tvivl - at man kunne gå ud og spørge, om det kunne lade sig gøre at anvende andre rør, som miljømæssigt og også kvalitetssikringsmæssigt er bedre end dem, vi bruger i dag.
Jeg tror i virkeligheden, at med den udvikling, der sker med rør, og for den sags skyld med hele drikkevandsområdet, må vi hele tiden stille krav.
Udvikler tingene sig på en sådan måde, at vi har behov for at stille nye krav, så må vi gøre det.
Så skal jeg kun sige kort omkring det spørgsmål, som ...
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-01-14:
Og hvad agter miljøministeren i så fald at gøre ved dét?
Hans Christian Schmidt (V), 2003-01-14:
Tak for spørgsmålet, for jeg havde ikke nok tid til at svare lige før.
Jeg kan bekræfte, at når man taler om visse plastrør, vil der under givne forhold kunne trænge noget ind i dem.
Bl.a. derfor må man, som det også er spørgerens betragtning, have det undersøgt.
Man siger også, at ved bestemte jordbundsforhold, hvor der findes ting, man bestemt ikke ønsker i drikkevandet, anbefaler man en anden type rør.
Det er vi så nødt til at finde ud af.
Når det bliver revurderet, betyder det måske i virkeligheden, at der er flere områder, hvor vi burde anvende andre rør, fordi det netop - som spørgeren er inde på - er oplyst i hvert fald over for mig, at der kan være nogle specielle situationer, hvor det kan trænge ind i røret og dermed også ud.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-14:
Jeg går ud fra som en given ting, at vi naturligvis er enige om, at Barsebäck skal lukkes, og at det også er inden for den tidsramme, som er aftalt, og at vi ikke skal give svenskerne nogen som helst mulighed for at finde undskyldninger til at trække sagerne i langdrag, hvad man jo godt kunne få klar mistanke om, at den svenske statsminister er ude på.
Derfor vil jeg godt spørge, om ministeren vil tage initiativ til en meget hurtig forhandling med svenskerne, således at det energiproblem, som nogle påstår, man har i Sverige, kan blive løst, og således at det ikke kan tjene som undskyldning, heller ikke som dårlig undskyldning, fra svensk side.
Herunder vil jeg også spørge, om ministeren vil tage skridt til, hvis der virkelig skulle være et svensk energiproblem, at vi så fra dansk side går ind og siger, at vi selvfølgelig vil producere energi. Det skal ikke være sådan, at svenskerne står uden energi, og at de åbenbart ikke selv er i stand til at løse problemet.
Det kan vi løse.
Det er ikke noget problem, bare vi viser viljen til det.
Vil ministeren meget hurtigt få sådan en aftale på plads?
Hans Christian Schmidt (V), 2003-01-14:
Det er mit klare indtryk, at energiministeren synes, man skal producere energi i Danmark.
Jeg kender ikke helt til, hvad energiministeren har lavet af aftaler med Sverige og hvordan og hvorledes.
Hvis det er miljøområdet, jeg skal tage mig af, som hr. Keld Albrechtsen spørger om, så synes jeg altid, at det er en god idé, at man udveksler fælles erfaringer omkring energi- og miljøpolitik.
Men jeg er bare nødt til at sige, at jeg kun kan forholde mig til den melding, der er kommet miljømæssigt, nemlig at statsministeren i Sverige har sagt, som jeg har oplevet det, at man afvikler inden for den plan.
Jeg er ikke bekendt med, at der er noget nyt, men det er klart, at jeg også vil følge udviklingen på miljøområdet og dér følge med i, om der skulle ske nogle ting. Selve energiområdet - det er jeg godt klar over at hr. Keld Albrechtsen også er klar over - hører jo under energiministeren, men det er klart, at området jo har interesse for miljøministeren i den forstand, at vi i hvert fald er sikre på, at selve den måde, man frembringer energi på, er den mest miljøvenlige måde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Erhvervspolitikken i Grønland er et grønlandsk hjemmestyreanliggende og derfor ikke noget, som den danske regering kan eller skal gå ind og blande sig i.
Men jeg ved, at det i øvrigt er det grønlandske landsstyres politik gradvist at få skilt grønlandske virksomheder ud og væk fra hjemmestyret og altså privatiseret, så de skal operere på almindelige markedsvilkår.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-14:
Når jeg spørger miljøministeren, er det af to grunde, dels fordi det er ham, der er til stede, dels fordi det her jo først og fremmest er et miljøspørgsmål.
Det er af miljøpolitiske årsager, at Barsebäck skal lukkes, fordi det simpelt hen er for farligt.
Deri er vi enige.
Men så vil jeg spørge ministeren: Kunne man ikke forestille sig, at hvis svenskerne siger, at de vil være sikre på at kunne få ren strøm - den, de selv laver på Barsebäck, kan jo ikke just kaldes for ren; de vil være sikre på at kunne få ren strøm, som kommer fra vedvarende energikilder, det har jeg forstået - kunne man så fra dansk side gå ind og sige: Vi vil gerne være med til at lave en aftale om, at vi sørger for, at de altid vil kunne få den strøm, de har brug for, fra Danmark på vedvarende energibasis?
Så må vi jo indgå en prisaftale.
Er ministeren ikke enig i, at vi ikke skal give svenskerne nogen tænkelig undskyldning for forsøg på at smyge sig ud af aftalen om at lukke Barsebäck?
Aase D. Madsen (DF), 2003-01-14:
Jeg vil gerne komme lidt tilbage til forholdene på Grønland med hensyn til øremærkning af bloktilskuddene.
Det ønskede statsministeren ikke, og statsministeren var på det område dybt uenig med sin finanspolitiske ordfører, hr. Kristian Jensen.
Men jeg kan forstå, at statsministeren så er enig med den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, som ikke ønsker øremærkning, og det er jo en interessant udmelding i sig selv.
Det, jeg gerne vil høre, er, om statsministeren så er enig med Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, som til Berlingske Tidende i dag siger, at regeringen bør presse landsstyret til at adskille erhvervslivet fra hjemmestyret af hensyn til internationale firmaers manglende lyst til at investere i Grønland.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-14:
Der er en række arbejdsgivere, som ikke ønsker at være medlemmer af en arbejdsgiverorganisation og derfor ikke er omfattet af en landsdækkende overenskomst.
I så tilfælde laver man en tiltrædelsesoverenskomst, og deri optræder der så nogle gange et forhold, hvor det siges, at det er de og de forbunds medlemmer, der kan være der.
Jeg synes bare, at man her igen udstiller, at man ikke vil lave noget, der er generelt.
Hvis vi nu siger: O.k., vi synes også, at eksklusivbestemmelser er noget mærkeligt noget i det 21. århundrede, hvorfor vil man så ikke fjerne det i forhold til Kristelig A-kasse?
Hvorfor vil man ikke fjerne det i forhold til de liberale erhverv?
Hvorfor kommer man ikke, når man siger, der er problemer med det her, og laver en samlet pakke og fremfører den samlede lovgivning? Statsministeren kan have mange holdninger, men der kommer bare ikke noget frem.
Hvorfor er det, at man ikke vil lave det for advokater, læger, tandlæger osv. og alle de grupper, der har eksklusivbestemmelser, når regeringen selv har vist i den betænkning, den selv har fremlagt, at der er eksklusivbestemmelser på de områder?
Så vælger man bare, når man laver sit lovforslag, kun at udtage et enkelt område.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Det, der egentlig bragte mig herop med det om aktieoptionerne, var, at jeg ikke mener, at vi kan tale om det her spørgsmål, når vi sætter alle skatteborgerne ned i samme kasse, som jeg hørte skatteministeren gøre tidligere,
Jeg hørte også hr. Peter Christensen sige, at man tog fra den ene lomme og lagde det over i den anden.
Der er jo meget stor forskel på at være hjemmehjælper og på at være direktør.
Der blev sagt tidligere, at skatteborgerne blev fodret med deres egen hale, men hvis skatteborgerne bliver fodret på den måde, at hjemmehjælperen bliver fodret med direktørens hale, så sikrer vi en større lighed i samfundet, men gør man det omvendt, altså sådan at direktøren fodres med hjemmehjælperens hale, ja, så øger vi uligheden i samfundet - ja undskyld mig billedet. Derfor kan man jo ikke tage alle skatteborgerne og putte dem ned i samme kasse og sige, at det samlede skattetryk skal falde.
Det kan man selvfølgelig godt, men det vil bare have meget forskelligartede konsekvenser alt efter, hvem man taler med, og alt efter, hvilke briller man har på.
Det, der skal være min pointe i forhold til det med aktieoptionerne, er selvfølgelig, at vi har en regering, som indtil nu har præsteret nogle skattelettelser på arbejdsindkomst, men kun for dem, der er allerbedst stillet.
Det, jeg ønsker, er ikke, at det generelle skattetryk skal falde - jeg er ganske tilfreds med vores velfærdssamfund - men jeg ønsker, at skattetrykket skal falde for dem, der er dårligst stillet i vores samfund, og jeg mener, at eksempelvis de multinationale selskaber godt kunne betale noget mere.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-14:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om der foreligger en helt klar aftale med den svenske regering om, at Barsebäcks reaktor 2 skal lukke i år 2003, idet vi fra Dansk Folkepartis side mener, at Barsebäck navnlig i disse terrortider udgør en dødsensfarlig potentiel trussel.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Den svenske regering har ved flere lejligheder såvel over for den tidligere danske regering som den nuværende danske regering tilkendegivet, at målet var at lukke Barsebäck i løbet af 2003.
Der er ikke over for mig givet informationer om, at den svenske regering skulle have ændret disse planer.
Derfor må vi henholde os til de oplysninger, vi tidligere har fået, og i henhold til de oplysninger skal Barsebäck lukkes i løbet af 2003.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-14:
Jeg opfatter det som et ja, og statsministeren siger også til Information den 30. april, at vi har en klokkeklar aftale med svenskerne.
Vil det så også betyde, at statsministeren nu vil tage kontakt til den svenske statsminister og få ham til at bekræfte eller give en garanti om, at den her aftale overholdes i fremtiden, og at vi så dermed kan se år 2003 til ende med en lukning af Barsebäcks reaktor 2?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Jeg havde lejlighed til at drøfte denne sag med statsminister Persson i efteråret, hvor han over for mig gentog, at der ikke var en ændret svensk holdning, og det vil sige, at målet stadig var at lukke Barsebäckværket inden udgangen af 2003.
Som alle ved, har det hele tiden været behæftet med en svensk forudsætning om, at man, uanset en lukning af Barsebäckværket, på anden vis kunne skaffe sig energi på tilfredsstillende vilkår.
Nu har jeg så set i dagspressen - og jeg har det kun derfra - at statsminister Persson har fremsat udtalelser, der kan give anledning til at rejse de spørgsmål, som hr. Jørn Dohrmann gør, og jeg vil selvfølgelig på baggrund af de faldne udtalelser fra statsminister Persson overveje, om der er behov for en kontakt til den svenske regering.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-14:
Hvilke sanktioner vil Danmark så overveje, hvis svenskerne ikke vil lukke reaktor 2 her i år 2003?
Kunne man tænke sig, at Danmark kunne være behjælpelig ved at sige, at vi måske kunne lukke Christiania for ligesom at imødekomme svenskerne på nogle punkter, eller hvordan kunne man tænke sig at statsministeren kunne formulere sig over for den svenske regering?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Jeg er sikker på, at den svenske regering med dyb interesse vil studere hr. Jørn Dohrmanns forslag.
Men jeg synes ikke, man skal tale om sanktioner mellem gode venner på tværs af Sundet og i en situation, hvor der ikke fra den svenske regerings side er tilkendegivet nogen ændret målsætning.
Vi har nogle udtalelser, der nu er gengivet i dagspressen, men jeg baserer altså ikke den danske regerings handlinger alene på, hvad vi læser i dagspressen.
Som jeg sagde før, har jeg talt med statsminister Persson om dette her i efteråret, hvor han over mig understregede, at der ikke var nye svenske målsætninger, for så vidt angår lukningen af Barsebäck.
Og det vil sige, at vi må henholde os til, hvad den svenske regering tidligere har sagt, nemlig at målet er en lukning i løbet af 2003.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-14:
Statsministeren sagde også, at en aftale er en aftale mellem venner.
Der må vi sige, at når man har en klokkeklar aftale, må man også stå ved den klokkeklare aftale.
Der var måske andre ting, som svenskerne arbejdede på sammen med danskerne - det kunne jo f.eks. være den forbindelse mellem Helsingør og Helsingborg - som man kunne nævne over for svenskerne for ligesom at få dem til at forstå, at det er alvorligt, at man nedlægger reaktor 2 her i dette år, sådan som aftalen nu foreligger, hvor man siger fra den svenske regerings og også fra den danske regerings side, at vi har en klokkeklar aftale.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Jeg synes ikke, at man skal blande andre sager sammen med spørgsmålet om Barsebäcks lukning.
Spørgsmålet om Barsebäcks lukning bør behandles som et særskilt og meget alvorligt
spørgsmål
Det er min klare opfattelse, at Barsebäckværket er fejlplaceret; det ligger så tæt på store befolkningscentre, at man er nødt til at tage det i betragtning.
Det er tilkendegivet flere gange over for den tidligere danske regering og over for den nuværende, og det må vi henholde os til.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-14:
Jeg vil allerførst advare statsministeren imod at gøre sig selv internationalt til grin ved at lytte til de fantasifulde råd, der kommer fra hr. Dohrmanns side om at blande Christiania og alt muligt andet ind i den her debat.
Men det har jeg også indtryk af at statsministeren heller ikke har tænkt sig.
Men det, der jo er rejst fra svensk side, sådan som jeg har forstået det - men vi kan jo vende tilbage til det senere over for miljøministeren - er, at man gerne vil have noget ren strøm.
Og der vil jeg godt spørge statsministeren: Kunne man ikke lynhurtigt tilbyde svenskerne, at al den strøm, de måtte komme til at mangle, kan de få som god, ren, dansk strøm produceret på vedvarende energikilder, fuldstændig ren, fin strøm?
Det kan vi jo lave her i Danmark.
Vi bliver nok nødt til at lave noget mere, men det kan vi jo også.
Så det vil jeg foreslå at statsministeren omgående tilbyder svenskerne, for så er enhver tænkelig undskyldning fra svensk side opbrugt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Men det ville jo også kræve, hvis man skulle følge hr. Keld Albrechtsens forslag, at svenskerne var parat til at betale den pris, som en sådan vindmøllestrøm repræsenterer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Pedersen (S), 2003-01-14:
Vi var jo en del, der oplevede en meget positiv statsminister under høringen om Grønlands og Danmarks fremtid i torsdags i Landstingssalen.
Derfor tror jeg, det er kommet bag på mange, at statsministerens partifælle og finanspolitiske ordfører har været ude at sige, at nu var vi nødt til at undersøge forholdene i Grønland med henblik på at ændre bloktilskuddet.
Det tror jeg er kommet bag på mange, og derfor er mit spørgsmål til statsministeren - også af hensyn til fremtiden med nogle af vore venner, nu har vi jo talt om fortiden og vore venner i det sidste spørgsmål - om regeringen er på vej til at lave en ny kurs i forhold til Grønland og bloktilskuddet gående ud på, at vi her fra Danmark styrer, hvad pengene skal gå til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Det spørgsmål kan jeg svare kort på: Nej, regeringen har ingen planer om at ændre i principperne for tildeling af bloktilskud.
Bloktilskuddet er en del af hjemmestyreordningen og hviler på, at man stiller en sum penge til rådighed for det grønlandske hjemmestyre, og så er det det grønlandske hjemmestyre, der har ansvaret for at forvalte pengene til gavn for det grønlandske samfund.
Så kan jeg i øvrigt oplyse i tilslutning til det, at jeg har aftalt med det grønlandske landsstyre, at der nedsættes
et udvalg, som er fælles for det grønlandske landsstyre og den danske regering, som skal undersøge, hvorledes vi kan stimulere erhvervsudviklingen i Grønland og dermed gøre det grønlandske samfund bedre i stand til at tjene sine egne penge og dermed på sigt blive mindre afhængigt af bloktilskuddet.
Jørn Pedersen (S), 2003-01-14:
Skal det forstås på den måde, at Venstres finanspolitiske ordfører har misforstået den opgave, man er i gang med?
For det er ikke helt den udlægning, han kommer med, og derfor har det undret mig meget, apropos den meget positive ånd, som høringen i torsdags blev afviklet i, og hvor også statsministeren bidrog til en meget positiv stemning ved at sige, at man måtte være åben over for forhandlinger.
Det er faktisk ikke det, der bliver sagt; det er noget, der går i en anden retning.
Og derfor kom det meget bag på mig, at man kunne læse i dag, at det var det, der var regeringens politik.
Men nu kan jeg så forstå, at finansordføreren har misforstået, hvad det er, statsministeren er i gang med i forhold til hjemmestyret, og det er da yderst positivt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Tolkningerne af udtalelserne fra Venstres finanspolitiske ordfører må hr. Jørn Pedersen klare sammen med den finanspolitiske ordfører.
Det, jeg giver udtryk for, er, hvad der er regeringens politik, og der kan jeg gentage kort og klart: Der er ingen planer fra regeringens side om at ændre i principperne for tildeling af bloktilskud, hverken til Grønland eller til Færøerne.
Jørn Pedersen (S), 2003-01-14:
Jeg takker meget for statsministerens svar.
Jeg kan naturligvis spørge hr. Kristian Jensen om, hvad han i grunden mente, men vil statsministeren så garantere, at også hr. Kristian Jensen har forstået, hvad det er, der er regeringens politik?
For så tror jeg, vi kan undgå mange misforståelser fremover.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Kristian Jensen såvel som andre medlemmer af Venstres folketingsgruppe er meget klar over, hvad der er regeringens politik, bl.a. fordi jeg gentagne gange meget klart giver udtryk for det på Venstres gruppemøder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-14:
Regeringen har fremsat et lovforslag, som har fået betegnelsen L 120.
Her synes jeg, at regeringen demonstrerer topmålet af hykleri.
Det, det drejer sig om, er, at man har noget imod eksklusivbestemmelser.
Man har faktisk selv bidraget med en betænkning, der siger, hvilke områder der er eksklusivbestemmelser på.
Men så fremsætter man et lovforslag, der kun handler om ét punkt, og det er spørgsmålet om eksklusivbestemmelser mellem en lønmodtagerorganisation og en arbejdsgiver, og så synes jeg, at vi når topmålet af hykleri, når regeringen fremsætter sådan et forslag.
Jeg er ikke i tvivl om, hvad regeringen har af hensigter.
Jeg synes bare, at det er skammeligt for regeringen at gå ud med sådan et lovforslag, for med det her demonstrerer man jo, at der ikke er lighed for loven i Danmark.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at regeringen sigter på at forbyde eksklusivaftaler, hvad enten vi taler om fagforeningsområdet, dvs. for lønmodtagere, eller vi taler om selvstændige.
Der har så vist sig at være en række juridiske problemer
- særlige, vanskelige juridiske problemer -
på Justitsministeriets og Sundhedsministeriets område, og derfor er det i lovforslaget tilkendegivet, at det vil regeringen nu analysere nærmere.
Det er selvfølgelig med henblik på senere opfølgning også på de områder, for hr. Bjarne Laustsen har jo fuldstændig ret i, at går man efter det ene, må man også gå efter det andet.
Jeg vil gerne understrege, at når vi har fremsat et forslag om forbud mod eksklusivaftaler, er det, fordi vi mener, at der skal være fri og lige adgang til at få et job her i landet.
Det skal ikke være sådan, at betingelsen for at få et arbejde her i landet er, at man er medlem af en bestemt fagforening.
Regeringen har intet imod fagforeninger.
Tværtimod er det fornuftigt, at mennesker slår sig sammen for at tilkæmpe sig de bedst mulige løn- og arbejdsvilkår.
Man skal have medlemmer i fagforeningerne, fordi fagforeninger gør et godt arbejde, og ikke fordi man kan tvinge folk ind i en fagforening som betingelse for at få et job.