runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-26:
Ja, og der er jeg altså nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg mener alt, hvad jeg har sagt, og jeg mener det nøjagtig i den betydning, som jeg har sagt det her.
For sandheden er jo den, at venstrefløjen intet svar har givet på, hvad man skal gøre ved Saddam Hussein.
Intet.
Svaret er nærmest, at vi ingenting skal gøre.
Jeg har ikke hørt venstrefløjens bud på, hvad vi skal gøre.
Jo, hr. Villy Søvndal henviser til besindighed.
Det er 12 år siden, der var en Golfkrig, hvorefter FN stillede klare krav til Saddam Hussein og sagde: Du skal afruste, du skal fjerne dine masseødelæggelsesvåben.
Har den besindighed ført til resultater?
Nej, han har snydt sig udenom, udgør stadig en trussel.
Så er det, man må sige, at på et eller andet tidspunkt må der vel sættes alvor bag FN's krav.
På et eller andet tidspunkt må man da sætte en grænse, og så er det, man må spørge venstrefløjen - og det kan jeg så ikke gøre på grund af forretningsordenen her, men det må man da i øvrigt gøre i den offentlige debat: Hvornår er det så nok? Jeg vil sige til hr. Villy Søvndal: Krig er noget forfærdeligt noget og skal jo altid være den absolut sidste udvej, og det hele går ud på at undgå krigen.
Det må jo have en ende på et tidspunkt.
Det, jeg savner svar på, er: Hvornår er det nok for venstrefløjen?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-26:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han ikke selv kan se, at han gik noget for vidt med hensyn til at genoprette den gamle koldkrigsmåde at diskutere på, da han faktisk sagde, at hvis man ikke støtter præsident Bush, så støtter man Saddam Hussein.
Det var det samme, jeg fik at vide i sin tid under den kolde krig, at når jeg ikke ville støtte præsident Reagan, så støttede jeg Sovjetunionen.
Det er en uhyggelig forenkling af den offentlige debat.
Der er faktisk nogle af os, der hverken støttede Reagan eller Sovjetunionen eller Saddam Hussein eller Bush.
Ingen af de fire parter støttede eller støtter vi, og det vil vi have lov til ikke at gøre.
Statsministeren skal ikke sætte os i bås på den måde, som han forsøgte; det er at trække den offentlige debat ned på et niveau, hvor den anstændigvis ikke hører hjemme.
Det håber jeg også statsministeren nu vil tilkendegive ikke var hans hensigt.
Så sagde statsministeren tidligere, at han ikke var på tilbagetog.
Jeg synes, han skulle tillade sig den luksus en gang imellem at gå en lille smule på tilbagetog; så skal vi ikke klandre ham for det, men tværtimod rose ham for det.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-26:
Det sidste svar er jo ikke den største overraskelse, vi har mødt i Folketingssalen.
Det er det med, at det skal være forankret i FN.
Jeg er næsten ved at kunne sætningen i søvne, for det er statministerens helt faste formel, uanset hvad han bliver spurgt om.
Det er jo ikke rigtigt, at alternativet til en krig er ingenting at gøre.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er jo det, verdenssamfundet diskuterer.
Der er en gruppe af personer omkring den amerikanske præsident Bush, nemlig Blair, Sharon, den danske statsminister og Berlusconi, der er tilhængere af en krig med de konsekvenser, den har.
Så er der en flok af, synes jeg, besindige lande, som er de alliancefri lande, der lige har været samlet, de afrikanske lande, de latinamerikanske lande; så er der lande som Rusland, som Kina, som Frankrig, som Tyskland, som Grækenland, tætte og nære allierede, mennesker, der er i stand til at tænke selv.
Så er der endelig 80 pct. af befolkningerne i de europæiske lande, der siger, at krig er den dårligst tænkelige løsning på det nuværende problem.
Derfor synes jeg, det er statsministeren, der er fantastisk primitiv, når han forsøger at lave det her til en opdeling mellem mennesker, der bare vil lade stå til, som, sådan antydes det næsten, er i nærheden af Saddam Hussein - det vil jeg godt personligt frabede mig, jeg afskyer tyranner af enhver form - og så en anden flok, der virkelig udviser mod.
Det er jo slet ikke dér, diskussionen står.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-26:
Ja, jeg kan svare bekræftende.
Jeg er hensat i samme tilstand af glæde over onsdag efter onsdag at høre hr. Villy Søvndal.
Og jeg synes, at det må give anledning til mange overvejelser for hr. Villy Søvndal og ligesindede på den danske venstrefløj, at gennem denne politiske adfærd bringer hr. Villy Søvndal og den del af venstrefløjen, han måtte repræsentere, sig i den situation, at man udråber det demokratiske USA, hvor der er ytringsfrihed til også at sige kritiske ting om ledelsen, til at være hovedfjenden.
Man sætter fokus dér, man sætter sine angreb ind dér i stedet for at sætte ind mod tyrannen, despoten, undertrykkeren Saddam Hussein, der er en konstant trussel mod verdensfreden.
Det er da at vende op og ned på tingene, og det bidrager hr. Villy Søvndal til.
Jeg synes, det må give anledning til mange overvejelser for ham og hans ligesindede.
Så bruger hr. Villy Søvndal hele tiden som argument for ingenting at gøre ved Saddam Hussein, at det påstås, at han er blevet opfostret af amerikanerne.
Nu skal jeg hverken forklare eller forsvare, hvad der måtte være af fortid på det her område, men kun rent historisk henvise til, at Churchill og Stalin i sin tid såmænd også var allierede for at bekæmpe en tyran, uden at jeg af den grund mistænker dem for at nære hjertelige politiske følelser over for hinanden.
Sådan er der så meget i
verdenspolitikken
Men det, jeg bare vil frem til, er, at jeg synes, det er meget svagt, at hr. Villy Søvndals hovedargument for intet at gøre mod Saddam Hussein er, at han påstås at være opfostret af amerikanerne.
Jamen kan det være et argument for ikke at gøre noget ved en mand, der truer, kuer, undertrykker, giftgasser sit eget folk, truer verdensfreden?
Jeg må sige, at jeg forstår det overhovedet ikke.
Lad mig så blot gentage, at regeringens politik jo er, at videre skridt over for Irak skal være forankret i FN.
Søren Krarup (DF), 2003-02-26:
Jeg hørte også i den morgenradioavis, som hr. Villy Søvndal omtaler, senator Byrds udtalelser, der var meget kritiske over for USA, og jeg sagde til mig selv - og det er det, jeg vil spørge statsministeren om: Er det ikke en lykke, at vi er allieret med et land, i hvilket ytringsfriheden er så gennemgribende?
Friheden er så total, at selv i en så alvorlig situation kan man opleve en virkelig kritisk vurdering af landets ledelse.
Jeg vil spørge statsministeren: Er han ikke enig med mig i, at det er en lykke, at vi er placeret i en lejr, hvor vi i modsætning til Saddam Husseins Irak ikke skal opleve undertrykkelse og forfølgelse af dem, der mener noget andet end magten?
Og så vil jeg lige tilføje: Er statsministeren ikke også ligesom jeg taknemmelig over hr. Villy Søvndals bidrag til debatten? Det griber mig altid om hjertet, når jeg hører hr. Søvndals psykologiske udredninger af sine modstanderes psyke
og hele mentalitet
Jeg håber, at statsministeren ligesom jeg er taknemmelig for hr. Søvndals bidrag til debatten.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-26:
Jeg vil selv mene, at et godt råd var at lade være med at opfostre dem selv.
Jeg vil egentlig bare bede statsministeren bekræfte, at indtil 1990 var Saddam Vestens og USA's helt nære allierede, og bekræfte, at Rumsfeld personlig var ovre at omfavne Saddam Hussein i forbindelse med overleveringen af nogle af de masseødelæggelsesvåben, vi nu har problemer med.
Er det ikke det, der er hovedproblemet, at i krig gælder alle kneb?
Det gør det også i den nuværende.
Jeg tror ikke, man gør det af kærlighed, men det gør man, fordi man fra højresiden gentager fejltagelsen om, at man godt kan lave alliancer med tyranner, når bare det er vores tyranner.
Når statsministeren siger så fast, at kun FN kan afgøre det, så betyder det vel også, at hvis USA og Bush kortslutter processen og går i krig uden et udtrykkeligt mandat fra FN's Sikkerhedsråd, så er det uden for det internationale sæt af spilleregler.
Så går man enegang.
Og så forventer jeg, at den danske statsminister meget skarpt fordømmer et land, der på den måde sætter sig uden for et internationalt regelsæt i en krig, der kan have utrolige humanitære konsekvenser.
Jeg opfatter statsministerens svar som et meget stort tilbagetog i forhold til de meget skarpe meldinger, statsministeren sædvanligvis benytter sig af, når nogen har en anden opfattelse end statsministeren i det her det vigtigste spørgsmål af alle.
Så regner det ned med beskyldninger om nyttige idioter, hvad angår Saddam Husseins ærinde i den her debat.
Derfor synes jeg, det var klædeligt, at statsministeren godt nok vil karakterisere danske mennesker, der går ud og demonstrerer mod en krig, og dermed også 80 pct. af befolkningerne, men dog ikke en amerikansk senator.
Men hvad er det, den amerikanske senator faktisk siger?
Han siger, at den amerikanske regeringschef, som statsministeren har så stor beundring for, er ved at kaste sig ud i den første test af en revolutionær tankegang, nemlig at skabe krige i ethvert område, hvor man ser en mulig fjende.
Ikke en aktuel trussel, som Byrd skriver, for der er vel ingen, der anser det irakiske styre for en aktuel trussel mod verdensfreden.
Men alle de steder, hvor en statsleder skimter en mulig fjende, er man ved at knæsætte et nyt princip i international politik, nemlig at der har man ret til at slå til først.
Det er i sagens natur ikke kun USA, der i påkommende tilfælde har retten til det.
Det har andre lande; det har Rusland, det har Kina.
Er statsministeren ikke bekymret over at ophæve den form for international retstilstand, vi har haft i en verden, jeg tror vil eksplodere i en række af krige begrundet i, at her ser man så ikke en her og nu-trussel, men på længere sigt en trussel?
Formentlig bliver det jo en ny situation, hvor USA måske sammen med England går i krig uden et FN-mandat.
Er det ikke bekymrende for en dansk regering, der i øvrigt har talt om lov og orden?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-26:
Jeg vil gerne anerkende ministerens bestræbelser på at få nogle fælles EU-initiativer gennemført for at få hjemsendt afviste afghanske asylansøgere, for det er jo fuldstændig rigtigt, som ministeren har sagt, at afviste asylansøgere, som har fået en endelig afgørelse af deres sag, har ikke lovligt ophold i landene, og derfor skal de naturligvis hjem.
Men jeg tror, det ville være gavnligt for den offentlige forståelse, som hr. Peter Skaarup åbenbart har så svært ved at forklare, hvis ministeren måske brugte lidt af sin taletid på at forklare, hvorfor det er at foretrække, at de rejser frivilligt hjem, frem for at man tvangsmæssigt skal udsende dem med bevogtning og øget mandskab, som skal følge med hele vejen, med hvad deraf følger, altså kort sagt en beskrivelse af, hvad der er det letteste: at folk rejser frivilligt hjem, kontra at de bliver tvunget hjem.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-26:
»Er det statsministerens opfattelse, at senator Robert C. Byrd i sine udtalelser omtalt i P1 Morgen den 21. februar 2003 og udfoldet i Byrds bemærkninger i Senatet om »The Administration's Dangerous Wartime Rhetoric« - er båret af antiamerikanisme?«
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Hr. Thomas Adelskovs argumentation bringer mindelser om Holberg og andre, så det ønsker jeg overhovedet ikke at indgå i en polemik med hr. Thomas Adelskov om og slet ikke på det niveau, hr. Thomas Adelskov lægger op til.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen: Jeg vedstår mig naturligvis mit ansvar.
Jeg har bare forsøgt at redegøre for, hvad proceduren er.
Jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen og for den sags skyld også hr. Thomas Adelskov og andre er klar over, at det er finansministeren, der naturligvis på vegne af den samlede regering fremlægger finanslovforslaget, men at det er et flertal her i Folketinget, som har vedtaget finansloven og dermed også har fastsat niveauet for AUF-rammen.
AUF-bestyrelsen: I henhold til lovgivningen er jeg forpligtet til at rådføre mig med AUF-bestyrelsen, og det har jeg gjort i henhold til lovgivningen.
Det ændrer naturligvis ikke på det forhold, at det til enhver tid er mit politiske ansvar, lige så vel som det er mit politiske ansvar at sikre, at der sker en reel rådføring med AUF-bestyrelsen, og det mener jeg i al beskedenhed, at jeg fuldt ud har levet op til.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Undervisningsministeren svarer: Vi har indført brugerbetaling for at lave et skattestop og komme skatteskruen til livs.
Men undervisningsministeren vil ikke svare på, om der kommer mere brugerbetaling for at finansiere det der skattestop.
Der bliver hele tiden henvist til finansministeren.
Det er simpelt hen urimeligt, at undervisningsministeren ikke kan svare på noget, som undervisningsministeren selv i salen her bringer op til overfladen og gør til en del af debatten omkring AMU-centrene.
Undervisningsministeren må da have en holdning til, om det er foreneligt eller uforeneligt med regeringens politik, at der kan komme yderligere brugerbetaling på VUC, på AMU-centrene og på folkeoplysningen.
Hvis ikke undervisningsministeren svarer nu her under den sidste mulighed, der er for at svare på det spørgsmål,
må jeg konkludere, at borgerne kan se frem til yderligere brugerbetaling på enten VUC eller/og AMU eller/og folkeoplysningsområdet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-26:
Jeg må jo konkludere, at ministeren her i dag har forsøgt at prøve at tørre det af på andre.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke det er ministerens ansvar, det, vi taler om her med udmelding af de lofter.
Ministeren må tage det ansvar på sig og sige: Ja, det er min prioritering.
Der skal skæres ned, og det er vores mål at gøre det, og så stå ved det, hvis det er det, man vil.
Men da debatten nu også har drejet som om Nordjylland på min foranledning, og jeg kan forstå, at ministeren også har
en vis forkærlighed for Nordjylland, så vil jeg godt spørge, om det var muligt i ministerens optik at finde ud af med hensyn til Nordjylland, som har en meget, meget stor arbejdsløshed, at kunne tage noget fra nogle andre områder i stedet for at bruge grønthøsteren, således at man reserverer nogle flere midler til Nordjylland i den forbindelse.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg ikke har kendskab til konkrete eksempler i retning af det, som hr. Bjarne Laustsen antyder.
Jeg henholder mig til, hvordan lovgivningen er strikket sammen, og der er det sådan, at AF for denne her gruppe til enhver tid har mulighed for ud over lofterne at tilvejebringe den uddannelse, som AF ønsker på vegne af de pågældende ledige.
Så vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg håber, det klart er fremgået af mine adskillige svar her, at jeg på ingen måde finder det ideelt, at jeg er nødt til at indføre aktivitetslofter.
Hr. Thomas Adelskovs spørgsmål om finansloven synes jeg i og for sig bør være forbeholdt finanslovdebatten, så det ønsker jeg ikke på nogen måde at indgå i en polemik med hr. Thomas Adelskov om.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Nu nævnte ministeren igen denne her med skattetrykket.
Ministeren sagde, at for at komme af med det store skattetryk
så har man indført brugerbetaling.
Jeg er jo hele tiden blevet henvist til finansministeren, når jeg har spurgt undervisningsministeren, men nu skal jeg oplyse undervisningsministeren om, at skattestoppet koster 1,8 mia. kr. hvert eneste år i en 10-årig periode.
Det er så 18 mia. kr.
Det vil sige, at man skal finde 1,8 mia. nye kroner hvert eneste år.
Så fik jeg at vide, at det kunne jeg spørge finansministeren om, fordi finansloven ikke er lavet endnu.
Men hvis jeg nu formulerer det på en anden måde og spørger: Er det uforeneligt med regeringens politik at komme med yderligere brugerbetaling på AMU-centrene, på VUC eller på folkeoplysningsområdet med den finanslov, som vi kan imødese for 2004?
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
Nu har ministeren flere gange sagt, at det er væsentligt, at vi ikke giver uddannelse til noget, der er formålsløst.
Derfor kan jeg slet ikke forstå det sidste svar, vi fik her,
hvor ministeren bliver ved med at sige, at uddannelserne samlet ikke vil falde. Hvis vi kigger på it-uddannelsen, så vil den falde.
Og det er sådan set ikke et godt nok svar at give til de mennesker, hos hvem virksomhederne lige nøjagtig efterlyser, at de har it-delen, for at de kan blive ansat.
Så kan de da ikke bruge til noget, at de har muligheden for at kunne få en anden form for uddannelse.
Eller hvis en virksomhed ikke ved, om den vil beholde en medarbejder, fordi vedkommende ikke kan få den her it-uddannelse med, så er det da ikke godt nok at sige: Nej, men du kan få noget andet, kammerat.
Vi kan tilbyde dig noget i en helt anden gren.
Hvem mon virksomheden vil gå ud og betale gebyret for?
Det er stadig væk de dårligst uddannede, det her kommer til at gå hårdest ud over.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-26:
Hvis det er sådan, at arbejdsformidlingen kører på og siger, at de gerne vil have de folk her på kursus, fordi det er vigtigt i forhold til it-uddannelser osv., så er der ikke nogen problemer i forbindelse med udmeldte tilskudslofter eller noget som helst andet.
Vi har jo tidligere set, at folk, der har ønsket at komme af sted og var indstillet til det, ikke kunne komme af sted, fordi der var andre systemer, bl.a. Undervisningsministeriet, der blokerede for, hvor mange penge man kunne omsætte, og hvor meget man kunne bruge skolerne.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Med mine nordjyske aner synes jeg selvfølgelig også, at Nordjylland er en meget vigtig del af Danmark, det skal ingen være i tvivl om, lige så vel som andre dele af Danmark naturligvis også er vigtige. Så vil jeg sige endnu en gang til hr. Carsten Hansen med flere: Nu kom der et eksempel med omskoling fra fiskeindustrien til måske it-branchen.
Arbejdsformidlingen har til enhver tid mulighed for at tilvejebringe de kurser i den sammenhæng.
Det er noget, jeg i øvrigt tror, hr. Bjarne Laustsen selv har været med til at indgå aftale omkring.
Arbejdsformidlingen har jo til enhver tid mulighed for at tilvejebringe disse her uddannelser.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, som jeg i øvrigt har understreget flere gange, at aktiviteten jo ikke er faldet.
Den samlede aktivitet er ikke faldet.
Hvis man ser på aktivitetsniveauet, så er det stort set det samme.
Men vi sikrer, at uddannelserne bliver oprettet dér, hvor der er et behov, altså mere målrettet.
Jeg gentager det gerne.
Jeg ved ikke, hvor mange muligheder der er for tillægsspørgsmål.
Jeg tror, det her indtil videre må være femtende gang, jeg gentager det budskab, men jeg gentager det gerne en ekstra gang.
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Jeg er fuldstændig enig med min kollega, hr. Bjarne Laustsen, i, at Nordjylland er en vigtig del af Danmark ikke mindst på grund af de meget aktive folketingsmedlemmer, det har.
Men det andet, jeg ville sige, var i virkeligheden, at i Nordjylland har man det også sådan, at man har en kraftigt ekspanderende elektronikindustri.
Med de tider, der er for fiskeriet, kvoter osv., er der en række af de kvinder, der
arbejder i fiskeindustrien, som har behov for at få nogle elektronikkurser - det har man i øvrigt gjort med kæmpesucces i Nordjylland - og herunder er it jo en utrolig vigtig kompetence. Er ministeren ikke enig i, at når man skærer så voldsomt ned på it-kurser, kan vi risikere at stå i en situation, hvor vi altså har nogle ledige, der bliver ledige på grund af en mangelsituation i fiskerierhvervet, men samtidig ikke kan få de kurser, der er nødvendige, for at de kan komme over i elektronikindustrien? Er det ikke uheldigt for det lokale erhvervsliv i Nordjylland?
Jeg kan godt forstå, at det nordjyske folketingsmedlem kæmper så hårdt for det her.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-26:
Jeg vil bare spørge ministeren, om det er godt eller skidt, at man skærer ned.
Er det godt, at de ledige nu ikke kan få den uddannelse, som de tidligere har kunnet få?
I forhold til at bringe folk i arbejde er det min vurdering, er det Socialdemokratiets holdning, at det er skidt, fordi al dokumentation viser, at kombinationen af at lave forløb, hvor man uddanner med henblik på arbejde, ja, det er noget, der lykkes.
Nu skærer man altså ned på mulighederne.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Så vil jeg gerne også spørge ministeren, om hun er bekendt med, at en af delene i »Flere i arbejde«-forliget var jo, at de ledige skal lægge deres CV ind.
Det er noget af det, der volder meget, meget store problemer for de ledige.
De korttidsuddannede, som jeg talte om før, de 300.000, som har læse/staveproblemer, har virkelig besvær med det her.
Man bliver helt målløs over, at regeringen kan finde på at skære ned på deres uddannelse med henblik på at opfylde de krav, vi som lovgivere, som Folketinget og regeringen stiller.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor udbygningen og færdiggørelsen af rute 23, skovvejen til Kalundborg, ikke er medtaget i regeringens trafikinvesteringsplan?« KL. 16.25
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Jeg vil gerne anholde det, som hr. Bjarne Laustsen nævnte, nemlig at arbejdsløse ikke kan få nogen uddannelse.
Det kan de bestemt.
Men som jeg tidligere har svaret, og som jeg i øvrigt også svarede sidste onsdag, er ledige omfattet af AUF-målgruppen, og derfor er de selvfølgelig også omfattet af lofterne.
Men det betyder ikke, at man som ledig ikke kan få uddannelse.
Tværtimod har vi tilrettelagt det sådan, at det så er en opgave for arbejdsformidlingen at sikre, at man får kanaliseret de ledige over, hvor der også er efterfølgende jobmuligheder.
Når så hr. Bjarne Laustsen spørger, om regeringen er handlingslammet på det her felt, vil jeg bare sige, at det er vi bestemt ikke.
Det, at vi har fjernet en skatteskrue, er ikke ensbetydende med, at man er handlingslammet.
Tværtimod synes jeg faktisk, det er temmelig handlingsorienteret.
Det, vi så har gjort i stedet for skatteskruen, er, som jeg har været inde på flere gange, at vi har indført mulighed for at have deltagerbetaling på det her område, og det er med henblik på at få en bedre kvalificering af efterspørgslen for at sikre, at ressourcerne bruges så kvalificeret som overhovedet muligt.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-26:
Jeg tror såmænd ikke, nordjyderne kan bruge til så meget, at ministeren kan bekræfte, at der sker en reduktion på 40 pct. Jeg har jo lyttet mig til i tidligere besvarelser, også når ministeren bruger det som argument i besvarelse af mit spørgsmål, at AUF-rammen er, som den er.
Det er beklageligt, men det må vi tale med finansministeren om.
Jamen er undervisningsministeren ikke en del af regeringen?
Er det ikke undervisningsministeren, der selv har indført det loft, den mulighed for ikke at få flere midler
til AUF-rammen, således at man kan gøre det, som regeringen gerne vil? Er man fuldstændig handlingslammet og gået i stå over, at regeringen fører en fejlagtig beskæftigelsespolitik, der betyder, at selv om man siger, at man vil have flere i arbejde, så får man det modsatte, og nu kan de arbejdsløse så heller ingen uddannelse få?
Jeg må spørge ministeren: Er det ikke skidt?
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Nu er det jo sådan set fristende at svare meget kort på baggrund af de spørgsmål, jeg lige har svaret på, men jeg skal nok leve op til mit ansvar som minister for det her område og forsøge at redegøre for, hvad der er sagens kerne.
Spørgsmålet begrundes med frygten for, at udbuddet af AMU-IT-kurser i Nordjylland begrænses markant i forhold til referenceåret, så færre ledige og kortuddannede får adgang til kompetencegivende it-kurser.
Jeg kan bekræfte, at en gennemsnitlig udregning formentlig kan resultere i den aktivitetsreduktion mellem de to perioder, som spørgeren refererer til, altså på de ca. 40 pct.
Jeg skal imidlertid tillade mig at henvise til mit svar på spørgsmål nr. S 2111, for så vidt angår forklaringen på tilskudsloftet i 2003 samt de principielle vanskeligheder, der er forbundet med at anvende omregnede udmeldte tilskudslofter for aktivitet som sammenligningsgrundlag.