runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 1998-11-04:
I 1997 var vi nogle stykker, der med stor glæde konstaterede, at statsministeren i sin nytårstale fremhævede, at nu skulle vi den stigende vold til livs.
»Vi vil ikke finde os i det«, som statsministeren sagde, og det var jo meget positivt for mange i hvert fald, at nu skulle der til at ske noget.
Nu konstaterer vi så i de her dage, at man bl.a. i fængslerne kan opleve, at der er mange trusler, der er vold, der er hærværk mod fængselsbetjente og ansatte i fængslerne, der jo forhåbentlig bare gør deres arbejde, som de nu skal.
Vi mener i hvert fald, det er fuldstændig uacceptabelt med de tilstande, vi har i fængslerne i øjeblikket.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-11-04:
Denne Pinochet - det er jo et navn, som sender rystelser igennem ens sjæl.
Når man ser på billederne fra mordet på Salvador Allende, forfølgelserne af uskyldige mennesker i Chile, myrderierne og terroriseringen af et folk af en diktator, der i den periode var skrupelløs og hensynsløs, så er det vigtigt, at den historie bliver fastholdt på vores nethinde, for den sidste diktator er ikke død, og der vil utvivlsomt desværre være nye, der vil opstå.
Den periode tager jeg skarpt afstand fra.
Det har jeg heller ikke lagt skjul på.
Når det gælder Pinochets retlige behandling i Storbritannien, synes jeg, at det korrekte synspunkt for min part vil være at respektere den retssag, der i øjeblikket er til proces i Storbritannien.
Det er ikke muligt for Danmarks statsminister at gå ind
og blande sig i den retlige behandling af spørgsmålet om udleveringen af Pinochet
Det ville rent ud sagt hverken gøre fra eller til.
Dertil kommer, at det ikke vil være passende.
Det forhindrer mig ikke i at have en fuldstændig klar opfattelse af, hvad det var, der skete dengang, men jeg har desværre ikke som regeringschef, og det har ej heller justitsministeren eller udenrigsministeren, mulighed for at gå ind og blande mig i den retlige proces, der følger de britiske retlige spilleregler, når det gælder spørgsmålet om udlevering eller ej.
Peter Skaarup (DF), 1998-11-04:
Nu siger statsministeren, at løfterne er overholdt, og dér vil jeg da nok have lov til at minde om, at man i 1997 har set en stigende kriminalitet i samfundet, og den udvikling fortsætter ifølge politiets statistikker også i 1998, specielt hvad angår den grove kriminalitet.
Med hensyn til andre løfter, såsom at sagsbehandlingstiden skulle ned på maks. 30 dage, kan vi jo konstatere, at der i hvert fald, selv om der har været nogle løfter og nogle ønsker fra regeringen, er nogle sagsbehandlingstider, der ikke bliver overholdt, som det er i dag. Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om statsministeren ikke finder det betænkeligt, at vi i fængslerne faktisk ser narko være meget, meget udbredt.
Hvor vi ude omkring i samfundet slår hårdt ned over for mennesker, der besidder narko og sælger narko, så har man i fængslerne i dag simpelt hen ikke ressourcer til at kontrollere, at man får gjort noget ved den narko, som jo er skadelig også for de indsatte, og får stoppet den ved indgangen til fængslerne. Faktisk er det sådan, at det i høj grad er fangerne, der styrer fængslerne, og ikke medarbejderne og personalet, og dér kunne jeg godt tænke mig ...
... at høre, om statsministeren ville tage nogle initiativer, f.eks. til øgede bevillinger.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-11-04:
Nej nu må vi heller ikke henfalde til dyb depression. Billedet af det danske fængselsvæsen er ikke helt så dårligt, som hr. Skaarup her skitserer det.
Det er klart, at det heller ikke er sådan, at det er uden problemer, og der er situationer, der er fængselsafdelinger, hvor personalet ikke har lette vilkår, og hvor de indsatte tilsvarende er i nogle særlige situationer.
Når det gælder bekæmpelsen af narko, kan jeg sige, at justitsministeren er helt opmærksom på sagen og gør, hvad der kan gøres i det arbejde, der er i sving for at begrænse den side af sagen.
Det er jo desværre ikke et nyt fænomen, men det gør det på ingen måde mindre vigtigt, at vi får bekæmpet narko så effektivt, vi overhovedet kan.
På den anden side synes jeg, at vi ikke må give et billede af, at vi har et fængselsvæsen i Danmark, som er fyldt fra start til slut med narko over hele linjen.
Lad os prøve i fællesskab at anstrenge os for at få tegnet så nuanceret og dermed rimeligt et billede af forholdene som muligt.
Det er også forudsætningen for, at vi kan hjælpe det dygtige personale til bedre vilkår, og at vi kan få adskilt de farlige fanger fra andre fanger i fængslerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-11-04:
Vi har et samvittighedsfuldt fængselspersonale, som prøver at leve op til de krav, som samfundet stiller til dem.
Spørgsmålet er, om statsministeren og regeringen vil komme det nødskrig i møde og give dem en hjælpende hånd.
Statsministeren nævner, at man skal lave sikre fængselsafdelinger.
Inkluderer det, at statsministeren vil love, at der bliver bygget f.eks. superfængsler, nye fængsler, som giver de ansatte i fængslerne ordentlige vilkår i deres arbejde i deres dagligdag?
Det andet spørgsmål, jeg gerne lige vil nå at rejse over for statsministeren, er: Når nu statsministeren siger, det er vigtigt at forebygge ungdomskriminalitet - det er vi i Dansk Folkeparti naturligvis helt enige i - hvordan vil statsministeren så komme den stigende grad af kriminalitet blandt unge under 15 år til livs?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-11-04:
Der er tæt kontakt til fængselspersonalets organisationer, og jeg ved, at justitsministeren selv er meget opmærksom på arbejdsvilkårene.
Når det gælder den stigende ungdomskriminalitet og spørgsmålet om de unge under 15 år, skal vi igen være meget opmærksomme på, hvad det reelle billede er. Jeg synes, vi både fra Odense og fra Århus og fra København har fået meldinger, der bekræfter os i, at vi har en lille gruppe af unge, vel 100, måske 200, der er i vanskeligheder, og som har særlige problemer.
Og så har vi en noget større gruppe, der skal tages fat på på en helt anden måde.
Det er meget vigtigt, at vi også forstår
, at det ikke alene er spørgsmålet om at sende politi efter den gruppe af unge.
Tag et meget positivt eksempel: Fædrene til andengenerationsindvandrerbørn har jo ved at være til stede og hjælpe til vist sig at kunne forebygge en lang række af de situationer, ingen ønsker at komme i.
Tag et andet eksempel: Det sociale arbejde med at få de unge i ungdomsklubber til at få den voksenkontakt, der skal til for unge, der trænger til at møde voksne, som kan fortælle, hvad der er ret, og hvad der er uret.
Dér kan vi gøre meget, meget mere.
Jeg tror, det er det, vi skal arbejde meget intenst med.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Det, vi vil gøre, er at følge justitsministerens arbejde på feltet.
Det indgår jo i regeringens arbejde at styrke såkaldt sikre afdelinger, sektioner inden for det danske fængselsvæsen, når det gælder de særlig voldelige fanger, som der her bliver refereret til.
Så kan jeg i dag kun sige, at det bestemt er noget, vi arbejder med, for at få sikrere fængselsafdelinger udført i praksis og dermed også få bedre forhold også for andre indsatte i fængslerne.
Når det gælder volden i øvrigt, må jeg minde hr. Skaarup om, at også her har regeringen levet op til sine løfter fuldt og helt.
Vi har skærpet betingelserne for ulovlig våbenbesiddelse, når det gælder strafopfølgning.
Vi har fået fjernet rockernes tilholdssteder i almindelige boligkvarterer.
Vi har foretaget en lang række andre opstramninger, som gør, at vi på fornuftig vis har levet op til den del af vore løfter.
Så har vi gjort én ting til, som måske skiller os, Dansk Folkeparti og regeringen: Vi har satset endnu stærkere på det forebyggende arbejde, undgået, at unge mennesker kommer ud i uføre på grund af særlige sociale omstændigheder ved at føre en god beskæftigelsespolitik og en stærkt forebyggende politik i forhold til de bykvarterer, hvor der er for mange muligheder for at komme i vanskeligheder for de unge.
Jeg tror ikke, vi skal glemme, hvor vigtigt det er, at vi på Vesterbro, i Århus, i Randers, i Odense, og hvor det nu er, gør, hvad vi kan for at forebygge, at de unge kommer ud på en løbebane, som vil vanskeliggøre et ordentligt liv for dem langt, langt senere.
Regeringen ved man hvor man har.
Ole Donner (DF), 1998-11-05:
Forhåbentlig kun til det her forslag, hr. formand!
Jeg vil godt minde om, at vi behandler lovforslag nr. L 45, som drejer sig om taxilovgivning, og ikke om at køre til læge med en eller anden grad af sygdom.
Så kom vi ind på det med chaufførerne, hvor vi siger, indtil da må de ernære sig som chauffører, og det er det, jeg har sagt.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-05:
Enhedslisten kan støtte det fremsatte forslag.
Vi mener selvfølgelig, det skal være sådan, at alle, der på rimelig vis kan køre en bil og køre en taxi, og alle, der kan bestyre en forretning som vognmænd, skal have mulighed for det, hvis de har de elementære kvalifikationer til erhvervet.
på området.
Man kan betragte det som en utrolig lille ting, men netop fordi der har været så meget ståhej omkring det her lovforslag, så synes jeg da, der er al mulig grund til at gå den efter i sømmene.
Jeg tænker på, hvad der står om chauffører, og hvilke krav der skal være til chauffører.
Der står i bilaget, at en af forudsætningerne for, at man kan fungere som chauffør, er, at man hverken har anmeldt betalingsstandsning eller er under konkurs.
Man kan vel være en glimrende chauffør, selv om man har været udsat for noget sådant.
Er der ikke tale om et eller andet kiks i lovgivningen?
En mulig forklaring kunne være at betragte det som en spidsfindighed, men en anden mulig forklaring kunne jo være, at i den gamle lov var det sådan, at de nuværende punkt 6 og 7, der vedrører chaufførkrav om, at man ikke skal have været i strafbart forhold og man skal være kvalificeret til at udøve virksomheden, jo oprindelig stod i loven.
Så oplevede vi det her utrolig alvorlige, at ministeriet greb ind og tilføjede nogle flere præciserende bestemmelser, herunder krav om, at man har dansk indfødsret.
Jeg ved godt, den er så sparket væk nu, men tilbage står så de nuværende punkt 1, 2 og 3, og det var vel netop denne retstilstand, som ministeriet ophævede i sin bekendtgørelse.
Så jeg vil meget gerne spørge ministeren, om der ikke er tale om, at man så at sige gemmer på en dårligdom fra den gamle lov i den her lille sag.
Det vil vi være meget årvågne over for.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-11-05:
Fremskridtspartiet vil gerne være med i forhandlingerne om det her lovforslag, men der er nogle ting, vi vil have afklaret, inden vi siger ja eller nej.
Ophæves kravet om dansk indfødsret for at drive taxaerhverv, er der nogle ting, vi gerne vil have at vide, nemlig om, hvem der har ansvaret for, og hvem der kontrollerer om den person, der nu får tilladelsen, er den, der også udfører erhvervet.
Det må vi have klarhed over.
Jeg tænker her på, når tilladelsen er givet.
Ifølge lovforslaget skal man nu igennem et kursus, og man skal have haft 3 års erfaring som chauffør, inden man kan få sådan en tilladelse.
Den sidste ting er selvfølgelig, at for at opnå sådan en tilladelse skal man komme med en ren straffeattest.
Men hvad gør man i det tilfælde, hvor det er nødvendigt, at en sådan straffeattest skaffes fra det land, hvor vedkommende kommer fra?
Jeg ved udmærket, det står i bemærkningerne til lovforslaget, at vedkommende selv skal skaffe det.
Men hvem kontrollerer de papirer, og om der er noget om det, der står i dem?
Det er nogle ting, som vi gerne vil vide, hvordan man konkret vil klare, når lovforslaget er vedtaget.
En sidste ting, inden vi tager den endelige stilling, er noget, som har været nævnt, jeg tror, det var af Venstres ordfører.
Med sådanne tilladelser som den her åbnes der jo op for, at endnu flere kan købe bil uden afgift.
Det er noget, der siger sig selv, men om der er mulighed for at udregne, hvad konsekvenserne vil være af det, er nok svært, men i hvert fald vi gerne vidt lidt om det.
Fremskridtspartiet vil gå ind i forhandlinger om det her lovforslag, og vi vil tage endelig stilling ved andenbehandlingen, men vi er ikke afvisende.
Fremskridtspartiet vil ikke være en stopklods for, at de mennesker, der nu engang er kommet ind i vores samfund, kan få arbejde.
Det er en helt anden sag, det er nemlig udlændingepolitikken, og det må vi diskutere på et andet tidspunkt.
Klaus Kjær (DF), 1998-11-05:
ændrer jo ikke den dispensationsmulighed, som der åbnes op for i loven.
Der står højt og tydeligt i loven, at hvis man har opholdt sig i mere end 10 år her i landet - og der er ikke tale om udenlandske statsborgere, men blot om, at man har opholdt sig i mindst 10 år her i landet, uanset statsborgerforhold - så kan der dispenseres, så man direkte kan få tilladelse til at drive vognmandsvirksomhed, uden at man skal gennemføre det her kursus og aflægge prøve.
Nu er det jo sådan, at hele debatten har drejet sig meget om taxikørsel som sådan, men det, vi taler om her, er tilladelse til at drive selvstændig vognmandsvirksomhed med taxikørsel, og det er altså ikke det samme.
Det at drive en sådan forretning stiller meget skærpede krav, både af hensyn til regnskabet og forsikringsforholdene og af hensyn til ejerforholdene i det hele taget.
Og razziaer har jo påvist, at de små butikker på Nørrebrogade osv., som handler med såkaldte etniske fødevarer, jo hverken har orden i regnskaberne eller noget som helst, altså at i et forholdsvis simpelt forretningsforhold, hvor man sælger en vare, er forholdene ikke i orden.
Så jeg har meget mindre tillid til, at man kan drive en vognmandsvirksomhed med, hvad det indebærer af ansvar for passagerer og regnskabsaflæggelse osv.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-05:
Der er lige to forhold, jeg gerne vil spørge ministeren om.
Det ene er, at ministeren åbner for, at der vil finde en mere omfattende ændring af taxalovgivningen sted, at der hermed ikke er sat punktum, og det er jo kun naturligt nok.
I den forbindelse vil jeg spørge, om man har medtænkt det forhold, at det jo også er vigtigt, at vore taxaer kan indgå som en integreret del i buskørsel, og hvordan de kan samvirke med traditionel buskørsel, så vi sikrer, at vi får en meget smidig taxalov, der så at sige kan blive integreret med almindelige busplaner, så vi kan få en smidig buskørsel også i lokalsamfundene.
Det andet drejer sig om mine detaljerede spørgsmål, som jeg nok skal fremsætte skriftligt, men hvis ministeren har mod på det, synes jeg alligevel, det ville være interessant, hvis man kunne få kommenteret følgende bemærkning på side 8 i forslaget: »Førere af de af loven omfattede køretøjer kan godkendes, såfremt de opfylder betingelserne i § 3, stk. 1, nr. 1-3 og 6-7«.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 1998-11-05:
Det er positivt, at udlændinge uden dansk indfødsret, men med bopæl i Danmark med lovforslaget får mulighed for at etablere sig som vognmænd.
Derfor går Kristeligt Folkeparti også positivt ind for lovforslaget.
Og i forbindelse med at vi tager loven op, kan det foreslås, at aspekter vedrørende vanskeligheder med at få taxaer specielt i hovedstadsområdet inddrages i overvejelserne vedrørende lovforslaget, eventuelt således at kunderne kan ringe direkte til taxachaufførerne via mobiltelefon.
Arne Melchior (CD), 1998-11-05:
Jeg har ikke talt om nogen grad af sygdom, jeg talte bare om en person, der skulle til lægen.
Så der er ikke noget med ambulance dér.
Desuden spørger jeg hr. Donner: Har jeg citeret rigtigt, når hr. Donner sagde, at visse erhverv, herunder vognmandserhvervet, skal være forbeholdt danske statsborgere?
Det er det, jeg henviste til både i mit første og i mit andet indlæg.
Den mening kan hr. Donner jo have, og den kan han have det så godt med, hr. patentdansker Donner, men vi andre har altså heldigvis ikke den opfattelse.
Erik Jacobsen (V), 1998-11-05:
Generelt er Venstre positiv over for de ændringer, som fremgår af dette lovforslag i forhold til den tidligere lov. At der nu sker en opstramning vedrørende kontrol og eftersyn af taxameter på autoriserede værksteder, hilser
Venstre velkommen.
Konsekvensen af, at der nu åbnes mulighed for, at udlændinge kan få tildelt en taxibevilling til at blive vognmand, vil vi have nærmere belyst under det kommende udvalgsarbejde og de høringssvar, der eventuelt måtte komme.
Det må efter Venstres opfattelse stadig væk være sådan, at der må være områder, hvor der af hensyn til staten opretholdes krav om dansk statsborgerskab.
Om dette lovforslag danner præcedens, så vi nu åbner en port de steder, hvor krav om dansk statsborgerskab opretholdes, og om danske vognmænd får samme muligheder i vore nabolande til at erhverve taxibevilling uden krav om statsborgerskab,
vil vi også have afklaret under udvalgsarbejdet.
Hele problematikken med de afgiftsfrie biler, som udlændinge nu får adgang til, og konsekvensen af dette vil vi have nærmere beregnet, så statens eventuelt mistede afgiftsindtægter bliver klarlagt.
Dette er nogle af de uklarheder i lovforslaget, Venstre vil have nærmere belyst.
Venstre vil derfor vente med vores endelige stillingtagen til selve lovforslaget, indtil vi får disse forskellige spørgsmål afklaret.
Og de høringssvar, der måtte komme, vil vi ligeledes have grundigt gennembearbejdet, og de vil således indgå i vore overvejelser.
Men jeg kan forlods tilsikre ministeren, at Venstre vil gå positivt ind i det kommende udvalgsarbejde.
Arne Melchior (CD), 1998-11-05:
Det kan jo være ham eller hende, der ikke kendte Christiansborg, har været født på Bornholm eller i Thy, hvad ved jeg.
Det har i hvert fald ikke noget med statsborgerskab at gøre.
Og jeg vil slet ikke finde mig i, at hr. Donner beskylder mig for enten at tale usandt eller have dårlig hukommelse.
Hr. Donner sagde, at der var visse erhverv, som skal være forbeholdt danske statsborgere, herunder dette at være vognmand, og det var det, jeg citerede.
Så jeg både husker godt og taler sandt. Det er altså sådan efter hr. Donners mening, at hvis man skal til en læge, som er udlænding - man kan nemlig praktisere som læge her og også være hospitalslæge og være udlænding - og hvis så taxachaufføren, der skal køre en derhen eller derfra, ikke er dansker, eller vognmanden ikke er det, så kan man altså ikke komme til lægen.
Hvad er det for noget pjank?
Når man kan betro sin krop og sit helbred til en person, et medmenneske, som ikke har dansk statsborgerskab, kan man vel også betro vedkommende at køre en derhen eller derfra.
Ole Donner (DF), 1998-11-05:
Hr. Arne Melchior sagde, jeg havde nogle højst besynderlige ideer og tanker på det her område.
Jeg sagde, at vi var tilfredse med, at chauffører skulle gå på et kursus, at de skulle lære at tale nogenlunde dansk, og at de skulle kunne finde vej.
Det har ikke noget med statsborgerskab at gøre, det er jeg helt enig i, og det sagde jeg heller ikke.
Men det, jeg sagde, var, at med hensyn til vognmænd er man nødt til at finde nogle kriterier.
Der kan det ikke hjælpe noget, at bare de har været her i 10 år, så kan de blive vognmænd, uanset om de kender noget til branchen eller ej.
Og hvis hr. Arne Melchior ikke har haft nogen problemer, når han siger, han kører meget i taxa, så vil jeg tro, at det enten er galt med hukommelsen eller også er det direkte usandt. Jeg har flere gange været udsat for at komme ud af en flyver og skulle tage en taxa og sige, at jeg skulle til Christiansborg.
Hvor ligger Christiansborg? siger de.
Det har jeg været udsat for flere gange.
Jeg har også været udsat for den klassiske: Mig køre, dig vise vej.
Arne Melchior (CD), 1998-11-05:
Jamen det var da interessant at høre hr. Ole Donner fuldstændig leve op til Dansk Folkepartis højst besynderlige opfattelser og politik på de her områder.
Jeg kører meget i taxa, og jeg har aldrig haft besvær med nogen, der ikke har dansk statsborgerskab.
Og om de så ikke har talt dansk på nøjagtig samme måde, som hr. Donner og jeg, så skal jeg minde om, at også i Danmark selv findes mange dialekter, og nogle taler tydeligere, og andre mindre tydeligt, og det går da udmærket alligevel. Denne måde at ville have patent på udøvelse af visse erhverv, og at det patent altså skal være knyttet til dansk statsborgerskab, er helt tåbeligt.
Så jeg er sikker på, at hr. Donner og hans parti måske sammen med Fremskridtspartiet - det vil vi få at høre senere - vil stå alene igen, når dette lovforslag her kommer til tredje behandling.
CD kan støtte lovforslaget.
Det er på høje tid, det er kommet frem
Jeg er misfornøjet med, at forslaget først er sendt til høring samtidig med fremsættelsen.
Jeg tror, den sag har ligget og simret i et års tid, og det burde have været muligt, at sagen havde været til høring forud for første behandling.
Det er en bemærkning, jeg har gjort i andre sammenhænge med lovgivning under Trafikministeriet, og jeg mener i og for sig, at vi ikke kan realitetsbehandle sagen i udvalget, så længe vi ikke kender høringssvarene.
Det er jo dem, der har skoen på, der ved, hvor den trykker, og det er derfor meget vigtigt, at vi får de høringssvar, så snart de indløber, og før dette kan vi næppe færdiggøre sagen til anden behandling.
Men altså støtte fra CD.
Jeg skal ligesom fru Margrete Auken gøre opmærksom på et brev, vi har fået, dateret den 24. oktober, underskrevet af en taxachauffør, Jens Michelsen, og det vil interessere mig at høre ministerens kommentar til dette brev.
Det kan vi jo stille spørgsmål om i udvalget, fordi jeg synes, at hr. Michelsen her er inde på en tankegang, som jeg udmærket forstår.
Ole Donner (DF), 1998-11-05:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget, som det ligger nu.
Vi er af den opfattelse, at der stadig væk bør være nogle erhverv, som kræver, at det er danskere, der står bag, og vi mener, at taxaerhvervet er så vigtigt, og at det er vigtigt, at vognmændene kender reglerne.
Der er mange regler, de skal kende om erstatningsansvar, om arbejdsmiljø og om mange andre ting.
Derfor mener vi, at hvis man vil være vognmand i Danmark, så må man altså have været her så længe, at man har erhvervet de kundskaber og har kendskab til de ting, man skal have kendskab til.
Indtil da har vi ikke noget imod, at man ernærer sig som chauffør.
Vi er tilfredse med, at man nu har lavet det sådan, at man skal aflægge nogle prøver, at man skal kunne bevise, at man nogenlunde kan sproget, og at man kan finde rundt osv. Det viser sig jo også, at der i øjeblikket er mange, der bliver sorteret fra, bare fordi de skal igennem disse ting.
Men at fravige kravet om dansk indfødsret til selve vognmanden, det kan vi under ingen omstændigheder være med til.
Vi er i øvrigt spændt på at se, om vi nu denne gang i Folketinget kan få lavet denne lov, så den ikke kommer i modstrid med en hel masse regler.
Vi var jo som bekendt de eneste, der stemte imod sidste gang, og ministeren måtte jo lave indtil flere forskellige bekendtgørelser for bare nogenlunde at tyde det, som Folketinget havde fundet ud af. Vi har noteret os, at man overvejer at lave nogle kurser
for de kommende vognmænd.
Det synes vi kan være en meget god idé.
Men det, vi ikke synes er nogen god idé, er, at man også overvejer, hvorvidt de skal afsluttes med en prøve.
Hvis ikke de skal det, så kan vi slet ikke se nogen værdi i at afholde sådanne kurser.
I øvrigt står der også i bemærkningerne, at man endvidere overvejer, at hvis man bare har været her i 10 år, så behøver man ikke sådan et kursus, og så kan man gå direkte ind og være vognmand.
Det vil sige, at hvis man stadig væk ikke kan tale dansk og ikke har sat sig ind i tingene efter 10 år, så vil man fortsat kunne få en vognmandsbevilling.
Så håber vi bare, at Folketinget vil være med til at tage de bedste ideer ud af det og dermed få lavet en lovgivning, så vi ikke har det her lovforslag som en årlig tilbagevendende begivenhed, som vi har haft det de sidste 4-5 år.