runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Albrink (CD), 2000-01-11:
Jeg skal kort tilkendegive, at vi i CD ikke ser de store problemer i det, og jeg vil derfor tilsige en positiv udvalgsbehandling.
Egil Møller (DF), 2000-01-11:
Dette lovforslag indebærer, at Finanstilsynet får direkte adgang til det registrerede i en værdipapircentral.
Det vil så betyde afskaffelsen af Værdipapircentralens tavshedspligt.
Det kan vi ikke i Dansk Folkeparti medvirke til.
Skulle man alligevel åbne en kattelem for Finanstilsynet, skulle det alene være i konkrete sager, hvor det drejer sig om insider- og konkursmanipulationssager.
Men alt i alt kan vi ikke støtte lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2000-01-11:
Nu skal man jo vare sig for det der med fronterne, men jeg fristes til at sige, at jeg er enig med den forrige ordfører.
Jeg synes, lovforslaget her er rimelig uproblematisk, så eftersom jeg brugte alt mit krudt på det, jeg synes var det centrale i de lovforslag, vi har behandlet, så skal jeg give det her en velvillig behandling i udvalget.
Pernille Sams (KF), 2000-01-11:
Jeg kan kort give Det Konservative Folkepartis tilslutning
til lovforslaget.
Der er meget teknik i det.
Vi har forsøgt at sætte os ind i det, og det ser fornuftigt ud, som jeg læser det, men det er et meget teknisk og meget lidt politisk forslag, og vi støtter det i hvert fald.
Pia Larsen (V), 2000-01-11:
Dette lovforslag implementerer et EF-direktiv og forbedrer sikkerheden, dansk som international, i betalings- og værdipapirafviklingssystemer, og det er Venstre da bestemt positiv over for.
Vi har mærket os Værdipapircentralens indvendinger over
, men vi har også noteret os, at ministeren og Finanstilsynet ikke har til hensigt grundlæggende at ændre på de nugældende principper, som stammer fra den hidtidige kontakt, eller hvad man nu kan kalde det, med de kontoførende institutter.
Der er ifølge bemærkningerne til lovforslaget alene tale om ressourcebesparelser for Finanstilsynet, når sager vedrørende f.eks. insiderhandel og kursmanipulation skal undersøges, men jeg må sige, at vi dog ikke er helt overbeviste om det rimelige i dette, og vi vil gerne undersøge Værdipapircentralens indvendinger under udvalgsarbejdet. Men bortset fra det er vi positive over for lovforslaget.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-01-11:
Dette lovforslag, som jo også er en udløber af økonomiministerens Udvalg om den finansielle sektor efter år 2000 skal jeg give tilslutning til på vegne af Socialdemokratiet.
Det har til formål at omsætte et EF-direktiv til dansk lovgivning, og indholdsmæssigt kan vi bakke fuldstændig op om dette.
Marianne Jelved (RV), 2000-01-11:
Jeg skal nøjes med at sige til hr. Frank Aaen, at nogle gange foretrækker jeg, at de ideologiske debatter foregik i forsamlingshusene og ikke, når vi skal lovgive og har brug for at være venlige ved hinanden.
Jeg skal så beklage, at jeg kom til at sige en fejl i mit svar i sidste omgang, fordi jeg brugte eksemplet med, at gældende regler i dag var sådan, at to forsikringsselskaber godt kunne have bestemmende indflydelse.
Det er forkert, og jeg beklager.
Men et forsikringsselskab og en bank kan have bestemmende indflydelse i dag, men altså ikke to fra samme sektor ud fra den betragtning, at det er svært at begrunde, og det er så det nye i lovforslaget.
Så glemte jeg også en anden ting, og det drejer sig om realkreditlovforslaget, nr. L 113, hvor Skatteministeriet har vurderet, at det kræver en ændring af fusionsskatteloven at sikre ens skattemæssig behandling af realkreditinstitutter og de sparekasser, som allerede i dag efter fusionsskatteloven kan omdannes skattefrit efter den såkaldte indkapslingsmodel
Derfor agter jeg i forbindelse med andenbehandlingen af lovforslaget at stille et ændringsforslag til det fremsatte lovforslag til ændring af realkreditloven.
Jeg vil gerne kvittere for den hurtige og åbne behandling af de to lovforslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-01-11:
Der er nogle positive elementer i de to lovforslag her, men vore betænkeligheder er de samme som ved de tidligere lovforslag, så nøjagtig som det foreligger nu, kan vi ikke stemme for, men jeg håber, at ministeren vil fortsætte sin positive og åbne holdning, så vi også her kan finde ud af sammen at nå frem til noget fornuftigt.
Frank Aaen (EL), 2000-01-11:
Tværtom er det jo et epokegørende lovforslag.
Da man i sin tid indførte arbejdsmarkedspensionerne og regelsættene for disse pensionskasser, var det virkelig vigtigt for de borgerlige partier i dette land at få understreget, at man ikke skulle indføre socialisme ad den vej, og derfor lagde man nogle begrænsninger for, hvilke investeringsmuligheder f.eks. LD og ATP har haft indtil nu.
Jeg vil spørge: Når det har ændret sig i dag - og det har det jo nok - er det så, fordi de socialistiske kræfter nu står stærkere i Danmark?
Jeg kunne jo håbe, at det var sådan, men jeg er bange for, at det ikke helt er tilfældet.
Det er nok nærmere sådan, at alle og enhver i Danmark - måske lige på nær et par enkelte til højre i Folketingssalen - er blevet overbevist om, at pensionskapitalen er fuldstændig tandløs, når det drejer sig om samfundsmæssige interesser, der tager udgangspunkt i dem, der har indbetalt penge til de kasser.
Der er kun én eneste lov i hovedet på ledelsen, og den går ud på - den er også skrevet ned, og derfor er man selvfølgelig desværre nødt til at følge den - at pengene skal forrentes maksimalt.
Det er det eneste hensyn, man må tage i ledelsen af de fonde, og derfor er det selvfølgelig helt uskadeligt set fra magthavernes synspunkt at give dem adgang til også at kunne kontrollere en virksomhed.
Det vil de såmænd kun gøre som enhver anden kapitalist - desværre, siger jeg igen.
Men vi støtter selvfølgelig lovforslagene, for det kan jo godt være, at hvis vi får lidt større indflydelse i dansk fagbevægelse, bliver det også muligt at få fagbevægelsens repræsentanter i de her fonde til at udøve lidt mere aktivt og demokratisk ejerskab end det, de gør i øjeblikket.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-01-11:
Også disse to forslag er en udmøntning af arbejdet i udvalget om den finansielle sektor.
Der lægges op til forbedrede muligheder for aktivt ejerskab og effektiv forrentning af pensionsopsparing gennem en lempelse af reglerne for finansielle virksomheders, herunder forsikringsselskabers, muligheder for at udøve bestemmende indflydelse i ikkefinansielle virksomheder.
Sonja Albrink (CD), 2000-01-11:
De to forslag, vi her behandler, drejer sig stort set om det samme, som vi allerede har diskuteret.
Jeg kan sige, at i CD kan vi selvfølgelig tilslutte os de positive elementer.
Men som jeg gjorde rede for i min ordførertale under behandlingen af L 112, L 113 og L 114, er der også et par elementer, som vi vil se nærmere på under udvalgsbehandlingen, og derfor skal jeg tilkendegive, at jeg på CD's vegne ikke kan meddele her, hvordan vi vil stemme ved den afsluttende behandling af lovforslagene.
Egil Møller (DF), 2000-01-11:
Lovforslag nr. L 115 åbner mulighed for, at to finansielle selskaber fra samme sektor skal kunne øve bestemmende indflydelse i erhvervsvirksomheder, og denne ændring kan vi ikke tilslutte os i Dansk Folkeparti.
Med hensyn til L 116 følger det ligeledes de samme principper som de øvrige lovforslag, vi indtil nu har haft til behandling.
Det kan derfor ikke undre, at Dansk Folkeparti også vedrørende dette lovforslag har de samme principielle synspunkter, som jeg tidligere har givet udtryk for.
Vi kan ikke støtte lovforslagene.
Ole Sohn (SF), 2000-01-11:
For så vidt angår det første lovforslag, vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i det, SF's ordfører sagde i første og anden runde under den foregående debat
, så derfor skal jeg ikke tilføje meget nyt.
De øvrige elementer i lovforslagene ser jeg ikke som særlig problematiske, så jeg skal blot henvise til, hvad jeg én gang har sagt.
Pernille Sams (KF), 2000-01-11:
For mig at se er det to lovforslag, som med fordel kunne have været behandlet sammen med de tre forslag, vi netop har behandlet, fordi mange af problemstillingerne og formuleringerne i disse to forslag er identiske med indholdet af dem, vi lige har været igennem.
Derfor vil jeg også, for så vidt angår alle fællestingene, henvise til min ordførertale for L 112, L 113 og L 114.
Det betyder, at lempelsen af reglerne for de finansielle virksomheders muligheder for at udøve bestemmende indflydelse er vi negative over for.
De er præciseret i specielt L 116, og selv om det er en gentagelse, vil jeg bare lige for god ordens skyld sige det.
De meget få branchespecifikke ændringer, som findes i de to nærværende lovforslag, har vi ingen problemer med.
Det er de mere generelle elementer, som volder os problemer.
De er gengangere fra sidst, så jeg henviser til min tale ved behandlingen af L 112.
Pia Larsen (V), 2000-01-11:
Lovforslagene medfører en lempelse for finansielle virksomheders, herunder pensionskassers, ATP's, AES' og LD's, mulighed for at udøve bestemmende indflydelse i ikkefinansielle virksomheder, og samtidig udvides adgangen til at videregive kundeoplysninger til finansielle virksomheders moderselskaber.
I forbindelse med disse to ting - altså videregivelse af kundeoplysninger og finansielle virksomheders bestemmende indflydelse i ikkefinansielle virksomheder - skal jeg henvise til min ordførertale vedrørende L 112, L 113 og L 114.
Med hensyn til lov om forsikringsvirksomhed er der en bestemmelse om, at aktuaren ikke længere må være medlem af direktionen.
Dog er det sådan, at hvis aktuaren i dag er medlem af direktionen, må aktuaren gerne fortsætte med dette, men nye aktuarer må altså ikke.
I Venstre er vi ikke helt overbevist om, at man ikke er i stand til at holde tingene adskilt, så man er uafhængig af ledelsen, men det vil vi dyrke lidt under udvalgsarbejdet.
Bortset fra disse indvendinger er vi som udgangspunkt positive over for lovforslagene.
Marianne Jelved (RV), 2000-01-11:
Det, lovforslagene handler om, er, hvordan vi skaber muligheder for, at Finanstilsynet kan føre et aktivt tilsyn med koncerner og her holdingselskaber.
Det betyder, at der skal stilles krav til holdingselskabet om solvens osv., som vi kender det fra andre finansielle institutter.
Til det brug har moderselskabet et ansvar for at have en samlet risikovurdering af den samlede koncern.
Derfor er der i lovforslaget givet mulighed for, at man kan videregive oplysninger til risikostyring.
De oplysninger går specifikt op til moderselskabet og går ikke specifikt ned til nogen af de andre virksomheder i koncernen.
Det må de ikke.
De oplysninger må hverken bruges til markedsføring eller til rådgivning.
De må kun bruges til risikostyring.
De oplysninger, der tales om, er de sædvanlige kundeoplysninger, som det hedder, som ordførerne udmærket kender, og så er det andre almindelige personoplysninger, og de andre almindelige personoplysninger drejer sig om indtægts- og formueforhold, restancer, risikoklassifikationer og hensættelser.
Det har udelukkende til hensigt og formål at kunne indgå i en risikostyring.
Der er ingen muligheder for, at de oplysninger, der går til moderselskabet, kan flyde imellem selskaberne, som bl.a. hr. Frank Aaen formulerede det.
Det vil i givet fald være ulovligt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Jeg vil gerne bekræfte den politiske proces.
Det er fuldstændig korrekt.
Som jeg har forstået de signaler, jeg har modtaget, er der noget at glæde sig over, og jeg synes måske, man som indgangsvinkel kunne starte med at glæde sig over, at nu har Kommissionen sat det spørgsmål på dagsordenen.
Det er det første skridt, som nu bliver udmøntet her, og det synes jeg vi skal glæde os over og sige tak til EU for, at det sættes på dagsordenen.
Jeg tror, jeg bliver nødt til at sige til Folketinget, at det er et spørgsmål, som ikke har noget med min ressort at gøre.
Jeg tror, jeg vil svare en sidste gang med at sige, at jeg har først og fremmest den funktion at være fødevare-, landbrugs- og fiskeriminister i Danmark, og derudover bruger jeg bl.a. nogle kræfter på at sikre, at der bliver en ordentlig og konstruktiv debat om vores deltagelse i den fælles mønt.
Jens Kirk (V), 2000-01-11:
Det var jo et meget kort svar, men det var jo ikke klart, kan man vel sige.
Men vi er vel heller ikke blevet helt klar over, om fødevareministeren er både Socialdemokratiets og De Radikales talsmand på området, eller om vi i grunden - det kunne økonomiministeren måske svare på - også skal forvente en særskilt kampagne fra De Radikale.
Er man fælles om den kampagne, eller er det fødevareministeren, der alene kører den ved hjælp af nogle enkelte læserbreve fra andre?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Igen er vi på kanten af det ressortansvar, jeg har over for Folketinget, så min eneste kommentar til hr. Jens Kirk skal være: Ja, jeg synes, det går i den rigtige retning, og jeg håber, at rigtig mange vil være behjælpelige med, at vi får en ordentlig og konstruktiv debat i Danmark.
Jens Kirk (V), 2000-01-11:
Det er ret kendt, at Venstre er ret bekymret over, hvordan Socialdemokratiet tackler EU-debatten og ikke mindst ØMU-debatten.
Vi ved fra aviserne, at ministeren var i Munkebo i går, og at der var 55 tilhørere.
Jeg spørger: Hvis ministeren skal rundt i hele Danmark og tilhørerskaren ikke er større, når fødevareministeren så at komme igennem med det budskab, han gerne vil igennem med?
Kort sagt: Hvordan føler fødevareministeren som Socialdemokratiets mand på dette område i grunden at debatten går?
Er den i fuldt drev fremad, eller er den i stilstand?
Frank Aaen (EL), 2000-01-11:
Som jeg forstod argumentet, var det altså, at den finansielle virksomhed skal kunne se kunden under ét både af hensyn til rådgivning og risikovurdering.
Hvad betyder det oversat til dansk?
Det betyder, at vi i den ene ende har et livsforsikringsselskab, som har været inde og vurdere, om man er et godt liv.
Vi har et andet sted en realkreditvirksomhed, som så kan vurdere, om den vil give et dårligt liv et lån til huset.
Vi har i midten en bank, som ved, om der hver eller hveranden måned er overtræk på lønkontoen.
Man har alle mulige andre finansielle virksomheder rodet sammen.
Jeg ved godt, der er grænser for, hvor meget man uden videre kan lade flyde.
Det har jeg nu ikke meget tillid til.
Hvem skriver ikke under på hvad som helst, når man skal oprette en konto og er afhængig af, at man kan få de der konti i en bank?
Jeg vil ikke have det.
Hvorfor skal jeg finde mig i det?
Hvorfor er det nødvendigt?
Jørn Jespersen (SF), 2000-01-11:
Det siges somme tider, at man ikke skal tage sorgerne på forskud, men det gælder jo mildest talt ikke, når hr. Keld Albrechtsen beskæftiger sig med EU-spørgsmål.
Så er princippet tværtimod at tage sorgerne på forskud for at sikre sig, at man i hvert fald når at have noget at være ked af.
Jeg skal derfor spørge ministeren, om han kan bekræfte, at den hvidbog, som kommer inden for meget kort tid, ikke er en vedtagelse, der indebærer diverse ulykker, som hr. Keld Albrechtsen kunne frygte, men er et udspil til en politisk proces, som skal behandles efter de helt almindelige regler med inddragelse af EU-landenes parlamenter, Ministerrådet og Europa-Parlamentet osv., og at der derfor på ingen måde kan siges noget som helst om udfaldet.
Jeg skal også spørge, om det er ministerens opfattelse på linje med min, at sådan som hvidbogen ser ud til at være strikket sammen, ser det ud til, at der på mange områder er tale om ganske positive ting, som langt hen ad vejen flugter med danske ønsker, og at der dermed er lagt op til en vældig forbedring af fødevarelovgivningen i EU.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Det er jo ikke et embedsmandspapir, vi taler om.
Det er et politisk papir, som er vedtaget af Kommissionen og dermed af kommissærerne som sådan.
som jeg hverken kan eller vil kortslutte.
Det ville være urimeligt.
Det, der er at sige,
er, at det positive skal Kommissionen få fuld opbakning til fra dansk side, men dér, hvor vi synes, der er ting at rette, vil vi kaste os ud i debatten med så meget fynd og klem, som vi overhovedet kan.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-11:
Jeg glæder mig over, at vi er enige om, at der skal sikres troværdighed hos disse eksperter.
Men så kan jeg ikke helt forstå, når ministeren nu siger, at vi må vente til i morgen, for det kan være, at ulykken sker i morgen, altså at hvidbogen bliver vedtaget med de forkerte formuleringer, der gør, at storindustriens folk kan blive ansat til at kontrollere sig selv så at sige.
Nu er det jo embedsmænd, der sidder i Kommissionen, og de skulle jo gerne være under politisk overledelse af Ministerrådet, og derfor kan jeg ikke forstå, hvis en minister bliver opmærksom på, at disse embedsmænd er ved at vedtage noget, som ikke er godt, hvorfor man så ikke kan gribe ind i processen og prøve at få dem til at rette det, så debatten ikke skal starte på et fuldstændig urimeligt grundlag.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, så jeg vil gentage min opfordring til ministeren om at gå til Kommissionen her i eftermiddag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Til hr. Keld Albrechtsen: Sådan fungerer arbejdet ikke.
Det svarer jo til, hvis regeringen her skal komme med en redegørelse.
Den er jo ikke vedtaget, før den har været drøftet i et regeringsmøde, og det samme gør sig gældende for den hvidbog, som Kommissionen skal komme med.
Den skal behandles på et kommissionsmøde i morgen, så vidt jeg har forstået, og den har først været igennem den proces, inden den bliver offentliggjort i morgen.
Det, jeg synes, vi skal koncentrere os om, er i realiteten: Til de forhåbentlig mange punkter, hvor det i hvidbogen viser sig at det går i den rigtige retning, skal Kommissionen have Danmarks fulde opbakning.
Jeg håber, det vil være mange steder,
men det må vi se, når vi får papirerne i morgen.
Der vil nok være nogle steder, hvor vi kan være uenige, og her har jeg klart givet udtryk for, at jeg principielt er enig i tanken om et agentur, og at der er to ting, der er en forudsætning for, at et sådant agentur kan komme til fungere på den måde, jeg ønsker: for det første troværdighed i den proces, agenturet vælger som sin arbejdsmetode, og troværdighed og gennemsigtighed hos dem, som giver råd og vejledning til agenturet; for det andet, at det ikke er agenturet, som skal bestemme fødevarepolitikken i Europa; det er fortsat politikerne i Europa, som skal gøre det. Det vil være min politiske indfaldsvinkel til den diskussion, der selvfølgelig vil komme i kølvandet på hvidbogen, og den glæder jeg mig til.
Jeg synes, vi nu ser ...
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-11:
Jeg vil gerne takke for svaret og også kvittere for, at ministeren arbejder for, at det skal være et troværdigt agentur, og at det skal have et højt fagligt niveau.
Men problemet er jo ifølge de oplysninger, den europæiske forbrugerorganisation har fremlagt, at hvis reglerne bliver skruet sådan sammen, som de nu ligger i Kommissionens udkast, vil forbrugerne altså ikke kunne have tiltro til de ekspertvurderinger, som vil komme fra dette agentur.
Jeg mener, det må være forholdsvis enkelt for ministeren i dag at rette henvendelse til Kommissionen og få opklaret, om det er rigtigt, som det står i Politiken i dag, at vi står med det problem.
Så bør det jo rettes inden en eventuel godkendelse af hvidbogen i Kommissionen i morgen, for ellers vil hele debatten jo starte på et yderst uheldigt grundlag, på et minusgrundlag, og det kan ingen have nogen interesse i.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om man ikke fra den danske regerings side kan gå til Kommissionen og få det opklaret her i eftermiddag.
Jens Kirk (V), 2000-01-11:
Bekymrer det da slet ikke fødevareministeren, at debatten om ØMU'en ikke er kommet mere i gang, når der kun er 900 dage,
Ønsker fødevareministeren og en måske socialdemokratisk statsminister ikke fortsat at sidde for bordenden og samtidig have stemmeret?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Nu er det jo sådan, at der vel i realiteten er ganske få mennesker, der præcis ved, hvad der kommer til at stå i det, der bliver offentliggjort i morgen, og derfor synes jeg, det ville være lidt på kanten at begynde at rette henvendelse om noget, når vi egentlig ikke aner, om det kommer til at stå der eller ej.
Jeg har også læst aviser i dag, jeg har også hørt forskellige underretninger undervejs, og derfor vil jeg gerne sige, hvad min principielle holdning er til et fødevareagentur.
Som punkt 1 mener jeg, at tanken som sådan er rigtig.
Jeg tror, vi har brug for at få flyttet diskussionen op i lyset og måske gøre den mere troværdig, end mange oplever den i dag, og derfor synes jeg, det kunne være udmærket, om man kunne lave en konstruktion, hvor man på et højt fagligt grundlag har et agentur, som kunne rådgive og vejlede og måske også i det hele taget undersøge, hvad der er af problemer, når vi taler fødevarer generelt i Europa.
Min indgangsvinkel til et sådant agentur skulle være to ting: for det første høj troværdighed og dermed også gennemskuelighed af den måde, rådgivningen bliver til på, og for det andet, at det politiske ansvar ikke skal flyttes over til et eller andet agentur og dermed til nogle professionelle på området. Ansvaret skal fortsat ligge i det politiske system, dvs. her i Folketinget, i Kommissionen og i Rådet.
Det er den principielle indgangsvinkel, jeg vil have, når vi når frem til helt konkret at skulle diskutere et agentur, og det synes jeg er spændende.
Jeg synes ud fra det, jeg har forstået af nogle af de kommentarer, der har været om det, der bliver fremlagt for Kommissionen i morgen, at det tilsyneladende peger i den rigtige retning.
Men lad os nu vente.
Det kommer så vidt jeg ved frem omkring middagstid i morgen, og så ved vi præcis, hvilke tanker Kommissionen har gjort sig på området, og så er jeg parat til at tage debatten.
Jeg er i øvrigt glad for, at jeg på foranledning af hr. Jørn Jespersen har givet input til denne hvidbog, og som jeg har set det refereret, er der faktisk nogle steder også blevet lyttet til mine meninger, så det kan vi da starte med at glæde os over, hvis det er korrekt.
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at nu er vi igen på kanten af det, som jeg i realiteten synes det er fair at jeg skal debattere som ressortansvarlig.
Men jeg bliver nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen: Det er jeg uenig i.
Jeg mener, det er vigtigt for det danske samfund, for erhvervslivet, at vi får den sikkerhed, som euroen giver.
Jeg mener ikke, det er hip som hap.
Så derfor kan jeg ikke bekræfte hr. Keld Albrechtsens udsagn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-11:
Så vil jeg godt spørge ministeren: Når nu ministeren tager spørgsmålet om landbrugseksporten ind i debatten om euroen, kan vi så ikke være enige om i hvert fald én ting, nemlig at hvad enten vi er med i euroen eller er uden for euroen, er det hamrende ligegyldigt for landbrugseksporten? Jeg håber, ministeren vil bekræfte, at sådan er det, for hvis ministeren ikke vil bekræfte, at sådan er det, må vi konstatere, at så har ministeren som formand for dette socialdemokratiske udvalg tænkt sig at lægge et debatniveau, der sikrer en gennemgribende usaglig debat i tiden fremover.
Men jeg vil ikke mistænke ministeren for at have det sigte, og derfor håber jeg bare, ministeren vil bekræfte, at selvfølgelig har det ikke nogen betydning for landbrugseksporten, hvordan man stemmer ved en kommende folkeafstemning om euroen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Når jeg svarede hr. Frank Dahlgaard på de foregående spørgsmål, var det, fordi jeg fandt, der var en eller anden form for relevans i forhold til det, der er min ressort som ansvarlig minister over for Folketinget, netop produktion og eksport af fødevarer.
Men dette spørgsmål er klart uden for min ressort, og derfor vil jeg ikke begive mig ud i den debat
med hr. Kristian Thulesen Dahl her i Folketingssalen.
Jeg ved, at der er et gammelt udsagn, som hedder, at Bibelen kan læses på mange forskellige måder.
Det, jeg prøvede at gøre opmærksom på på et møde i går, og som jeg også vil gøre opmærksom på på møder i den kommende tid, er, at Danmark er et land, som er afhængigt af, at vi kan eksportere nogle varer, så vi kan betale det fællesskab og den velfærd, som vi gerne vil have i det danske samfund.
Her er det europæiske samarbejde en vigtig faktor.
Det kan hr. Frank Dahlgaard være meget uenig i, men det mener jeg faktisk ikke er mere korrekt rent sagligt - tværtimod måske.