runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-04-10:
Egentlig synes vi, at Enhedslistens forslag kunne give anledning til den der procedure, som vi så i filmen »Festen«, hvor fødselaren fik mulighed for at vælge mellem en rød og en grøn tale.
Og så har man jo ikke rigtig mulighed for at holde den der røde eller grønne tale.
Den handler om, at vi ikke kan tilslutte os Enhedslistens forslag.
Vi har set, at Venstre heller ikke kan.
Og så er der jo ikke nogen interessante konstellationer i Folketinget.
Det kunne jo ellers have været spændende sådan for morskabens skyld.
Men i øvrigt er emnet for alvorligt til det.
Vi tror i øvrigt heller ikke, at Danmark i givet fald ville få sådanne dispensationer.
Hertil kommer, at vi ikke synes, at vi skal anstrenge os for at få flere udbredte og legale rusmidler ind i dette samfund.
Vi tror ikke på, at det samlede forbrug af rusmidler ved en legalisering vil mindskes.
Meget tyder på, at en legalisering af hashpræparater blot vil medføre et større samlet forbrug af rusmidler, der vil blive lagt oveni.
Og jeg skal hilse og sige, at der kommer stadig flere meddelelser om, at der er et stadigt stigende forbrug af hash i Danmark, og at det giver stadig flere problemer, især i undervisningsinstitutionerne, for unge.
Vi har også den opfattelse, at det sikkert er helt utvivlsomt, at mange, der har et afslappet forbrug af cannabisprodukter, kan have dette forbrug uden nævneværdige skadevirkninger.
Vi Socialdemokrater mener, at det må være opgaven at beskytte de unge, der kommer i en risikosituation.
Endelig skal jeg så også meddele, at den dér teori om, at en større anvendelse af hash skulle medføre mindre forbrug af de hårde stoffer, tror vi simpelt ikke på.
Og vi savner en bevisførelse for, at det skulle være et resultat af en liberalisering.
Det fremgår vist tydeligt, at vi fastholder vores afstandtagen til den foreslåede legalisering, også selv om Enhedslisten foreslår, at der skal være en undergrænse på 15 år.
Afslutningsvis vi vi godt rose forslagsstillerne for, at de mener, at hashen i givet fald skulle forhandles via apotekerne.
Det åbner mulighed for nogle gode afgiftspenge
til staten.
Desværre frygter vi, at man hos social- og sundhedsmyndighederne kommer til at bruge store dele af afgiftsprovenuet til nye bekostelige og langvarige behandlinger af de unge, der måtte opleve de negative følger
af et hashbrug
Men vi finder det også tiltalende, at forslaget lægger op til, at indkøb ikke skal finde sted ude på de illegale markeder såsom i Pusher Street, Men det er altså ikke nok til at få os Socialdemokrater til at ændre vores stillingtagen.
Beklager.
Jens Christian Larsen (V), 2003-04-10:
Til fru Line Barfod kan jeg bekræfte det sidste: Der er lande, der ikke opfylder konventionen.
Det har de konsekvenser, at man jo må afstå fra at opfylde den, sådan som det nu formelt skal bringes på plads.
Med hensyn til afgiften på andre rusmidler mener vi, at der er en forskel, så derfor er det ikke relevant at diskutere det i sammenhæng med det her forslag.
Line Barfod (EL), 2003-04-10:
Når Venstre mener, det vil være et paradoks at lægge afgift på et kontrolleret salg af hash, mener Venstres ordfører så også, at det er et paradoks, at vi i dag har afgift på salg af alkohol og afgift på salg af tobak?
Der bliver en del af de midler, der kommer ind på netop de afgifter, jo brugt til oplysningskampagner og til behandlingstilbud osv. både i forhold til alkoholmisbrugere og i forhold til folk, der gerne vil stoppe med at ryge.
Så skal jeg lige høre med hensyn til Venstres ordførers argument omkring FN: Kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at der er andre lande, hvor man tillader et kontrolleret salg af hash, f.eks. Holland?
Jens Christian Larsen (V), 2003-04-10:
Til fru Line Barfod kan jeg sige, at det er vi ikke interesseret i, fordi vi principielt er imod, og derfor giver det ingen mening.
Så vi tror ikke på ideen.
Line Barfod (EL), 2003-04-10:
Jeg kan forstå, at det er prisfastsættelsen på det hash, som vi foreslår skal sælges under kontrollerede former på apoteket, som Venstre er bange for vil medføre, at der stadig er et illegalt marked.
Nu kan vi jo diskutere, hvordan prisen skal fastsættes.
Det kunne man så gøre, hvis man gik
Men ud fra de oplysninger, politiet kommer med, om de fortjenester, der er på hashsalget i dag, så tror jeg, der er god plads til at få en afgift til staten, uden at man derved vil gøre prisen så høj, at der stadig er noget tilbage til det illegale marked.
En væsentlig baggrund for det her forslag er jo netop at fjerne hele det kriminelle miljø, der er omkring hashen i dag både i Danmark og internationalt.
I stedet for kan man prøve at få midlerne ind i statskassen, så de kan bruges til oplysningskampagner for at informere de unge om de farer, der er ved misbrug af rusmidler, hvad enten det er alkohol eller hash.
Men jeg vil høre, om Venstres ordfører, hvis man gik ind og kiggede på priserne, ville være mere interesseret i at være med til at se på et kontrolleret salg af hash, så vi får det væk fra de hårde stoffer, som vi kan risikere medfører, at de unge kommer ud i narkomisbrug.
Jens Christian Larsen (V), 2003-04-10:
Som det ligger i forslaget, skal der lægges fortjeneste på, og der skal lægges afgift på hash.
Der er ingen tvivl om, at den pris vil være med til at gøre, at det stadig væk vil være muligt og attraktivt at drive et illegalt marked, så derfor tror vi ikke på, at det fjerner hashen fra det illegale marked.
VU er et stort ungdomsparti, og der er mange synspunkter.
Vi deler i Venstre ikke de synspunkter, som VU-formanden for København
har givet udtryk for.
Line Barfod (EL), 2003-04-10:
Jeg forstod ikke helt Venstres ordførers bemærkning om, at en legalisering af hash ikke ville stoppe det illegale marked.
Så det håber jeg Venstres ordfører vil uddybe lidt, for hele ideen med at legalisere det er jo netop at fjerne det fra det illegale marked og få adskilt hash fra de hårde stoffer og de mange piller osv., som mange af de unge i dag får tilbudt der, hvor de også får tilbudt hash.
Så ville jeg høre, om Venstres ordfører slet ikke tager hensyn til de holdninger, som Venstres Ungdom har?
Formanden for Venstres Ungdom i Storkøbenhavn siger f.eks.: En kriminalisering af hashbrugere medfører som oftest en forøget risiko for at låse den enkelte fast i egentlige narkotikamiljøer.
Dermed øger man betydeligt sandsynligheden for at tvinge vedkommende ud i et narkomisbrug.
Er Venstres ordfører ikke enig med formanden for Venstres Ungdom i, at det kan være risikoen ved den illegalisering af hash, som vi har i dag.
Jens Christian Larsen (V), 2003-04-10:
Forslagsstillerne ønsker, at regeringen fremsætter lovforslag, der legaliserer brugen af hash og dyrkningen af cannabis, muliggør import af og handel med hash samt udbygger den offentlige behandling af misbrugere.
Venstre mener, at det ville være forkert at legalisere brugen af hash.
For det første vil sådan en legalisering stride mod FN's narkotikakonvention, der kun tillader brugen af hash til medicinske og videnskabelige formål.
For det andet er de sundhedsskadelige virkninger ved brugen af hash veldokumenterede.
Det gælder både psykiske og fysiske skadevirkning.
Forslagsstillerne ønsker, at hash kan sælges lovligt fra apotekerne med en pålagt afgift, og provenuet af afgiften ønskes anvendt til finansiering af behandlingen af afhængighed og hashpsykoser og en informationskampagne rettet mod de unge.
Det er da en konstruktiv tanke, men jeg tror ikke, at det vil standse det illegale marked.
En legalisering af hash vil uden tvivl også føre til, at vore unge vil få et mere afslappet forhold til brug af hash, end det er tilfældet i dag.
Her er eleverne blevet spurgt om deres vurdering af risikoen for skadevirkninger, når man indtog forskellige rusmidler, herunder hash.
Det er værd at bemærke, at næsten 60 pct. af de unge, der havde røget hash, har den opfattelse, at der er en stor risiko ved at ryge hash regelmæssigt, mens over 80 pct. af dem, der ikke havde røget hash, vurderer, at der er en stor risiko ved at ryge hash regelmæssigt.
Det er en meget værdifuld holdning hos de unge, som vi ikke må sætte over styr ved en legalisering af hash. Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-04-10:
Jeg havde egentlig ikke forberedt mig på, at vi også skulle til at tale statistik i dag, men jeg har jo hørt ministeren referere til den ene og den anden publikation fra Sundhedsstyrelsen.
Og når nu ministeren engang får at vide, hvad det er, jeg spørger om, så vil jeg spørge, om ministeren godt kan erindre, at det nu kniber med at få den årligt tilbagevendende narko- og alkoholstatistik, og hvis ikke jeg husker meget fejl, så har man vist nu helt opgivet at komme med den. Så nu er jeg lidt spændt på, hvad det er for nogle rapporter, man henviser til fra Sundhedsstyrelsen.
Line Barfod (EL), 2003-04-10:
Der er jo ingen, der er i tvivl om, at det, når folk beruser sig, hvad enten det er med det ene eller det andet rusmiddel, kan have en sammenhæng med en række andre problemer.
Hvis man aldrig er startet på at drikke alkohol, så kommer man ikke ud i et alkoholmisbrug.
Men det er jo ikke det, diskussionen drejer sig om her.
Det skal ske for at forebygge, at nogle kommer ud i et misbrug, og det skal sikre, at vi bedre kan få en behandling af dem, der kommer ud i et misbrug.
Vi skal have et mere kontrolleret salg, end vi har i dag, og sikre, at det ikke er de kriminelle, der styrer det her marked.
Og så ville jeg bare i forhold til viden høre, om ministeren vil gøre noget for, at vi igen kan begynde at få statistik på hele rusmiddel- og narkoområdet, for som jeg har forstået det, har man stoppet den statistik, vi havde
tidligere.
Erik Mortensen (S), 2003-04-10:
Nu kom hr. Kim Andersen selv ind på emnet offentlig kontra
privat
, men hr. Kim Andersen burde egentlig vide, at vi har en helt konkret situation vedrørende udvikling af brændselsceller.
Der er ganske få aktører på markedet her i Danmark.
Den ene er offentlig, nemlig Risø, og den anden er - nu må jeg ikke reklamere, men jeg tror, hr. Kim Andersen ved, at det er et stort, dansk-internationalt selskab, og vi fik den direkte besked fra det private selskab: Vi skal nok klare os, men I må for enhver pris ikke udsulte den offentlige del - altså Risø - for så vælter hele læsset.
Så står vi alene og skal bære hele byrden, og Risø er jo netop kvalitetsstemplet udadtil.
Det var den helt klare besked, vi fik, og jeg tror, hr. Kim Andersen hørte det samme, som jeg hørte dengang.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-10:
Jeg kan helt give fru Birthe Skaarup ret.
Så med hensyn til den terapeutiske kloning: Nu er det nok ikke sådan, at fru Tove Videbæk vil stille det spørgsmål til de efterfølgende ordførere, men ellers ville jeg bede om, at fru Tove Videbæk ordret læste op, hvad der står, og ikke gør det i fri fortællestil.
Her står: »Når en konkret behandlingsmæssig anvendelse måtte komme tættere på, vil kernetransplantation måske skulle overvejes, bl.a. fordi det kan vise sig at være en vigtig forudsætning for at fremstille celler, som patientens organisme ikke afstøder.
En mulighed for tilladelse til forskning via kernetransplantation bør i givet fald vedtages af Folketinget i form af lovgivning, ligesom en revurdering af Bioetikkonventionens anvendelse skal finde sted.«
Det har altså ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Det er ikke noget, vi tager stilling til nu, når flertallet på et tidspunkt siger ja til lovforslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-10:
Nu sagde hr. Kim Andersen, at hr. Kim Andersen var i et frygteligt dilemma.
Der var den fløj, der sagde, at man ikke måtte bruge penge på vedvarende energi, og der var den anden, der ville bruge flere penge. Det, jeg bare ønsker, er, at hr. Kim Andersen erkender, at hver gang man lægger øgede byrder over på elforbrugerne,
så er det en øget afgift.
Selv om den ikke kommer fra finanskassen, statskassen, så er det alt andet lige en øget afgift.
Regeringen må erkende, at hver gang man gør den slags ting, så gennemhuller man faktisk skattestoppet.
Derfor skal man være meget forsigtig med at prøve at omgå skattestoppet på den måde.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Jeg er nødt til at slå fast: Vi vil gerne give lejerne frihed til at købe deres bolig, vi vil gerne give lejerne delvis frihed til at råde over deres bolig, men det, vi stadig tygger på, er, i hvilket omfang de skal have råderet.
Så må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er rigtigt, at uanset om man er lejer i en almen eller en privatejet ejendom, har man pligt til at spare op, og jeg må sige, at det synes jeg i og for sig er et sundhedstegn.
Men man kan også sige, at hvis man ikke sparer op som ejer, hvis man som ejer lader sin ejendom forfalde, er det én selv som ejer, der har det økonomiske ansvar.
Det er et valg, man træffer, og så må man også selv tage slaget over næsen.
Men sagerne står lidt anderledes, når man er lejer, for det er jo bestemt ikke den samme økonomi, vi taler om.
Som lejer har
man ganske, ganske færre penge på spil, end man har som ejer
Så lige til hr. Carsten Bo Jensen for at slå fast én gang til: Der er altså stor forskel på det ansvar, man har som lejer og som ejer, og derfor synes jeg, det er helt rigtigt, at man også har andre rettigheder, når man er ejer, end når man er lejer.
Men overordnet set
går vi altså ind for at øge råderetten.
Vi vil bare gerne afvente udvalgsarbejdet, det synes vi sådan set er meget fornuftigt, og dernæst vil vi også give lejerne mulighed for at købe deres bolig.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Det viser sig jo, at når man kigger lidt om bag den liberale facade og skraber lidt, har friheden trange kår.
Man må sige, at der er lavt til loftet i partiet Venstre, når det gælder frihed og individuel udfoldelse.
Så med hensyn til det med, at det ville være uansvarligt at give los: Er fru Inge-Lene Ebdrup klar over, at jeg i min lejlighed f.eks. er pligtig til at spare op til vedligeholdelse?
Jeg er pligtig til at sørge for, at hvis jeg flytter fra lejligheden, er den stadig vedligeholdt og velholdt, og at der står penge på kontoen til at sikre, hvis der er nogle ting, der ikke er i orden, hvis gulvet skal afhøvles eller andet.
Fru Inge-Lene Ebdrup vil derimod give fuldstændig los ved salg til ejerboliger.
Der er ikke længere nogen forpligtelse til at vedligeholde boligen, den kan få lov til at forfalde fuldstændig, så der er altså en frihed, som er helt ubegrænset, når man er ejer - også til at spolere boligen.
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Det, Venstre fremfører, er uden hoved og hale, må jeg altså sige.
Og at komme med påstande om, at lejerne nærmest skulle være uansvarlige, og at lejerne ikke vedligeholder, og jeg ved ikke hvad - ja, det er næsten ikke til at finde ord for at beskrive min skuffelse over Venstres...
Carsten Bo Jensen (S), 2003-04-10:
Jeg synes, den sidste bemærkning om, at det er uansvarligt at give los, er helt nye toner fra Venstre og Venstres ordfører.
Jeg mener, at Venstre i hele sit frihedsbegreb og hele sin ideologi, ikke mindst op til det sidste folketingsvalg, netop giver udtryk for, at det er en helt generelt øget frihedsgrad, man ønsker at give befolkningen.
Så faldt jeg, ligesom flere andre har været inde på,
også over bemærkningen fra fru Inge-Lene Ebdrup om, at man ikke skal have de samme rettigheder som lejer, som man skal have som ejer.
Er det dét, Venstre og fru Inge-Lene Ebdrup forbinder med frit valg for alle?
For mig lyder det mere som ideologisk systemtænkning, og jeg synes egentlig, det ville være klædeligt, hvis fru Inge-Lene Ebdrup på Venstres vegne gik herop og trak den bemærkning tilbage.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Til hr. Keld Albrechtsen, ja, faktisk til alle spørgerne, må jeg sige, at det er beskæmmende at høre, at man forsøger at fordreje det, jeg siger i dag, så voldsomt, som man gør: Vi vil gøre livet så surt som muligt for lejerne, vi vil forskelsbehandle lejere og ejere. Nej, det, jeg siger heroppe fra talerstolen, er, at vi gerne vil se positivt på at udvide råderetten i forhold til det, den er i dag, og at vi gerne vil se positivt på at give lejerne mulighed for at overtage deres bolig.
I det hele taget synes jeg, vi er på vej ud i en debat, som virker lidt tynd.
Man svinger sig meget op, og man skælder meget ud, men man er ikke villig til at give den ultimative frihed og give lejerne alle muligheder, også muligheden for at eje deres egen bolig.
Så må jeg også sige helt generelt, som jeg også sagde i min ordførertale, at jeg synes, det er dybt uansvarligt, at man vil give fuldstændig los, så det kun er byggeloven og tyngdeloven, der er bestemmende for, hvad man kan tillade sig i sin lejede lejlighed.
For mig at se handler det om, at selvfølgelig kan man indrette sig, som man gerne vil, men vi skal dog sikre, at boligerne fortsat appellerer til den brede befolkning og fortsat kan lejes ud.
Jeg må sige, at jeg for det første synes, det er lidt hyklerisk, at man ikke vil være med til at give den ultimative råderet, og dernæst at det er uansvarligt, at man vil give lejerne alle - alle - muligheder uden tanke for, at efterfølgende skal boligen også kunne bruges af andre.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Igen ros til Venstres ordfører for en meget stor klarhed.
Det er fuldstændig indlysende, at man åbenbart vil skabe nogle individuelle rettigheder for folk, som køber deres bolig, mens folk, der ikke kan eller ikke vil købe deres bolig, skal have færre rettigheder og have mindre råderet over deres egen bolig.
Den frihed, som Venstre bryster sig af at kæmpe så hårdt for,
gælder kun for de folk, som er i stand til eller ønsker at købe deres bolig.
Når det drejer sig om deres naboer, som vel kan leve under nøjagtig de samme betingelser og som kan have nøjagtig de samme behov, men tilfældigvis er lejere, skal de pågældende ikke have retten til at indrette deres boliger efter deres egne behov.
Ja, undskyld mig, men hvis det er liberal tankegang, er der altså noget, jeg overhovedet ikke forstår.
Jeg synes, det er meget uliberalt.
Det er ærlig snak, man kan måske undre sig over, at det kommer fra Venstre, men liberalt, det er det i hvert fald ikke.
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Jeg håber, fru Inge-Lene Ebdrup er enig med mig i, at hvis man kigger over de forskellige faser af et menneskeliv, ens eget liv, har man meget forskellige behov.
Det er lige nøjagtig den frihed, som de fleste mennesker synes er meget væsentlig.
De sætter den meget højt, og hvorfor skal lejerne i den almene sektor ikke have den samme mulighed for at kunne indrette deres bolig, så den matcher deres behov i livets faser?
Det er en så simpel lille ting at sætte et par gipsvægge op, at jeg næsten synes, det er banalt, hvis det er det, diskussionen skal gå på: om folk skal have den rettighed at kunne råde over deres egen bolig.
Det er småpenge, vi taler om, men det er lige nøjagtig noget af det, der kan være med til at gøre, at man som lejer også føler, at man har en attraktiv bolig.
Dybest set handler diskussionen her om at sikre, at alle får mulighed for at få en så attraktiv bolig som overhovedet muligt set i forhold til de behov og de ønsker, man har.
Det håber jeg egentlig også Venstre vil være enig i, når man får tænkt sig lidt om.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Det bliver jo mere og mere krystalklart, hvad det er, Venstre går efter i denne sag.
Livet skal simpelt hen gøres så surt som muligt for lejerne i det almene byggeri i håbet om, at man kan skabe sådanne betingelser, at man kan lokke nogle til at købe de lejligheder, som man vil forsøge at tvangsudstykke.
Sigtet er krystalklart, man lægger heller ikke engang skjul på det.
Nu siger fru Inge-Lene Ebdrup, at lejerne ikke skal have helt de samme rettigheder - ikke helt de samme rettigheder!
Det er altså korrekt, som jeg startede med at sige ved indledningen af debatten, at man nu lægger op til en forskelsbehandling af beboerne inden for den almene sektor.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at for lejernes vedkommende er vedligeholdelsen og opretholdelsen af en ordentlig kvalitet i lejligheden sikret, for det har boligorganisationen ansvaret for at sikre.
Men når det gælder en ejer, er vedligeholdelsen ikke sikret, og derfor ser vi desværre ejerboliger, der går i forfald, fordi ejerne ikke har nogen forpligtelse til at holde dem i stand.
Man skal ikke komme og påstå, at man har sikret en bedre boligkvalitet og bedre sikkerhed for fremtidens boligudbud ved at gøre lejeboliger til ejerboliger.
Tværtimod får man et problem med faldende kvalitet og dårligere vedligeholdelse af de boliger.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Jeg mangler at svare hr. Keld Albrechtsen på spørgsmålet, om der skal være to forskellige sæt rettigheder.
Jeg må sige, der er forskel på de rettigheder, man har, og den risiko, man løber, alt efter om man er ejer eller lejer af en bolig, og det er jo egentlig også det, der er det gode ved at være lejer, fordi man ikke har de samme forpligtelser, som når man er ejer.
Men omvendt har man heller ikke helt de samme rettigheder.
Det, vi gerne vil overveje yderligere, er, i hvilket omfang man skal have råderetten.
Det lyder næsten på spørgerne, som om vi er imod råderetten, men det er bestemt ikke tilfældet.
Vi mener bare, at det bør overvejes grundigt, hvor vidtgående råderetten skal være set i forhold til den risiko, man løber med hensyn til, om lejligheden kan udlejes efterfølgende.
Så må jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg synes, det er lidt tyndt at begynde at diskutere menneskesyn og at sige, at vi er ligeglade med lejerne.
Det er slet ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at man meget isoleret set f.eks. kan finde en lejer, der har nogle specielle behov, måske behov for at indrette en 7-værelsers lejlighed til kun at have f.eks. to rum, hvis det kan lade sig gøre bygningsmæssigt.
Vi er bekymrede for, om en sådan ændring vil betyde, at lejligheden mister muligheden for at kunne lejes ud senere hen.
Det handler ikke om, at vi har mistro til den enkelte lejer, tværtimod vil jeg sige, at det handler om, at vi sikrer for eftertiden, at der er boliger, der appellerer til den brede befolkningsgruppe
, og det er jo også det, der er indbegrebet af en almen bolig.
Til sidst til hr. Morten Homann: Jeg synes, det er lidt søgt at begynde at sammenligne Venstre med et stort land østpå.
Tværtimod vil jeg sige, at vi ser meget på at give folk individuelle rettigheder.
Vi ser på, om de kan få mulighed for at eje deres bolig, og vi ser på, at de skal have mulighed for at råde over deres almene bolig.
Det må være det frie valg på alle hylder.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører: Mener hun, at det udvalgsarbejde om dette spørgsmål, som fungerede for bare 1½ til 2 år siden, ikke tog højde for de problemer, der kunne være med udvidet råderet?
Og kan hun sætte fingeren på, hvor der er problemer med det udvalgsarbejde, som allerede er lavet én gang?
Derudover må jeg sige, at det var faktisk et meget klart svar, som vi fik fra Venstres ordfører på det spørgsmål, som blev rejst før, nemlig: Hvad er det for nogle rettigheder, man kan tilbyde lejerne?
Jeg kan altså godt få den tanke
, at baggrunden for, at man afviser forslaget her fra regeringens og også fra Venstres side, er, at det skal være så lidt attraktivt som muligt at bo i en almen bolig.
Man skal ikke have nogen råderet, man skal ikke have nogen rettigheder, for så er der da i det mindste en chance for, at man hopper på regeringens limpind og køber sin almene bolig.
Den tanke kan man godt få.
Det, fru Inge-Lene Ebdrup præsenterede, var: Lejere skal ikke have individuel frihed, nej, de skal have standardløsninger; forholdene skal være ens for alle.
Det lyder - ja, undskyld mig - som en stemme fra en fjern fortid i et stort land lidt øst herfor.
Hvis det stod til mig, hvis det stod til SF, skulle lejerne have frihed.
Men det er åbenbart ikke Venstres linje, så vi kan endelig konstatere, hvem det egentlig er, som er det liberale parti i dette Folketing, når det kommer til stykket.