runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2005-06-17:
Det fremgår af betænkningsbidraget fra regeringen og Dansk Folkeparti, at man vil stemme imod vores beslutningsforslag, og det fremgår også af betænkningen, at man ikke ønsker, at der skal være egentlige lovkrav om mærkning og registrering af katte.
Der er mange pæne ord, men få realiteter fra Dansk Folkeparti og regeringen i betænkningen.
Sagen er den, at flertallets holdning indebærer, at der stadig ikke bliver ordnede forhold for vore kæledyr, og at der ikke kun bliver ét register for katte.
Kommunerne bliver heller ikke forpligtede til at gøre en ordentlig indsats for katte i nød, og det synes vi er trist og skuffende.
Vi havde allerhelst set, at Kattens Værn og Inges Kattehjem var blevet enige og havde fundet en fælles løsning om at lave ét register.
Men de to organisationer har ikke kunnet blive enige, og så burde Folketinget have vedtaget, at der kun skulle være ét register.
Men nu fortsætter forvirringen med det resultat, at færre katte bliver registreret, og det synes vi er trist.
Vi synes især, det er trist, at Dansk Folkeparti ikke vil være med.
Partiets dyrevelfærdsordfører slår ellers i tide og utide på stortromme for, at Dansk Folkeparti vil sikre, at der ikke finder dyremishandling eller misbrug sted, og sikre, at dyrenes velfærd bliver meget forbedret, men på trods af det bøjer Dansk Folkeparti alligevel hovedet for regeringens krav om, at der reelt ikke skal ske noget, som forbedrer forholdene for katte – egentlig fuldstændig i overensstemmelse med det, regeringen i øvrigt siger på produktionsdyrområdet: Man har en masse gode hensigter, men der sker ikke rigtig noget, og det synes jeg for så vidt ikke man kan bruge til ret meget.
Det er en dårlig dag for dyrene i dag.
Der er stadig en hel masse pæne ord fra flertallet i Folketinget, men meget lidt handling.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-17:
Hvis vi nu skal tale om facitlister, tror jeg, at den allerbedste facitliste for unge mennesker er, at de simpelt hen ikke starter med at ryge.
Det tror jeg er den allerbedste facitliste, og i den forbindelse er det også vigtigt, at vi netop afsætter penge til oplysningskampagner, til oplysningsmidler, og det gør vi altså også løbende.
Så vil jeg stadig væk holde mig til det, som forslaget går ud på, og sige: Vi kan ikke bare forbyde alverdens stoffer, når vi ikke aner, hvilken virkning de egentlig har.
Der må vi altså erkende, at det her ville være nyttigt at have EU med på banen, selv om jeg godt ved, at det parti, som fru Birthe Skaarup tilhører, ikke er så begejstret for EU.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-17:
Jeg er glad for den bekræftelse, for fru Charlotte Fischer siger det her med, at det at leve i et samlevende parforhold, altså ikke at indgå et ægteskab, er godt nok.
Det vil det givet være for mange, men det er jo ikke det samme som at sige, at det ikke skal have nogen betydning, om man vælger at tage det næste skridt, nemlig at indgå ægteskab.
Og som vores ordfører rigtigt har tilkendegivet, har det her ikke noget med religion at gøre, for man kan få en borgerlig vielse, hvis det er den måde, man ønsker at blive viet på.
Selve princippet om, at der er en forskel på det familieliv, man etablerer, hvis man bekræfter hinanden på en mere forpligtende måde, altså hvis man vælger at indgå et ægteskab, er lige præcis, hvor vi har noget helt fundamentalt, og hvor der er en absolut forskel på det at være radikal og det at være Dansk Folkeparti.
Og det er her, vi ikke kan forstå, at De Konservative og Venstre stiller sig på Det Radikale Venstres linje i forhold til, hvor skellet går i dansk politik.
Jeg kan godt forstå, at Det Radikale Venstres ordfører i dag glæder sig, for det her markerer et markant nybrud i forhold til, hvad familieopfattelse er, hvad ægteskabet er, og hvad vi baserer ægteskabet på.
Det er jo en faretruende udvikling, også i lyset af at det næste, vi kommer til at diskutere i forhold til de her emner, lige præcis er det her med arvemuligheder og den slags.
Jesper Langballe (DF), 2005-06-17:
Jeg kan oplyse, at lige i dette øjeblik der er der 25.360, der har protesteret, og det er det tavse flertal, som heldigvis ikke er helt tavst.
Men at kalde ønsket hos de mennesker, som enkeltvis en gang imellem kommer med fuldstændig fjollede ønsker om navneforandring til plage for præster og kordegne, for det tavse flertals røst og implementere disse ønsker i en lov – for det er jo det, man reelt har gjort, efter hvad embedsmanden Michael Jørgensen i Familiestyrelsen, tidligere Civilretsdirektoratet, har oplyst – er fuldstændig galt.
Jeg har sjældent hørt en så indholdsløs og forvirret ordførertale.
Hr. Per Ørum Jørgensen taler om, at parret, som lever sammen, skal skabe sig en ny identitet.
En identitet er ikke noget, man skaber på grundlag af en eller anden privat værdi, man har opfundet.
En identitet er noget, man får givet historisk, bl.a. gennem sit navn.
Til sidst vil jeg sige, at hr. Per Ørum Jørgensen har fuldstændig ret, når han siger, at det ikke er os politikere, der har fundet på det.
Det er simpelt hen ministre, der har overtaget det, som embedsværket har påprakket dem, og bare nikket fromt til det hele uden at have nogen som helst holdning.
Jeg tror ikke, at De Konservative er blevet kulturradikale, for kulturradikalitet er dog en eller anden form for holdning, men det her er total holdningsløshed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-17:
Der var jo noget rigtigt i fru Charlotte Fischers ordførertale.
Den radikale ordfører var også inde på, hvor netop den skillelinje går, lige præcis i den sidste del af ordførerindlægget, hvor hun kom ind på, at Det Radikale Venstre ønsker en ligestilling mellem samlevende og gifte.
Derfor må jeg spørge fru Fischer, om ikke det er rigtigt antaget, at Det Radikale Venstres indgang til det her lovforslag er fuldstændig naturlig, set i lyset af at man ønsker en sådan ligestilling, at man ikke ønsker at have en differentiering, altså en forskel på de vilkår, der gælder for folk, der vælger at være gift med hinanden, og dem, der blot vælger at være samlevende
Vi får på et senere tidspunkt også diskussioner om arvelov og den slags ting, og der ved vi også, at den radikale holdning går igen i forhold til de her principper.
Det er derfor, at det er så uforståeligt for os, at skellet, hvis jeg kan få det her bekræftet, så lige præcis går, hvor det går, for her troede vi, at vi havde meningsfæller, bl.a. hos De Konservative, i den kamp mod Det Radikale Venstre.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-17:
Jeg vil gerne svare direkte på spørgsmålet, som hr. Høgni Hoydal jo tidligere har stillet til en række andre ordførere under andenbehandlingen: Nej, jeg synes ikke, at det er en god demokratisk måde at træffe beslutninger på.
Problemet er bare, hvis man har rigsfællesskabet – sådan har jeg forstået de juridiske vurderinger – at en del af rigsfællesskabet er, at Færøerne ikke selv kan fastlægge udenrigspolitikken.
Det er så den afvejning imellem det at have rigsfællesskabet og det at have den fulde selvstændighed, der i den forbindelse spiller op imod hinanden.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg skal ikke anfægte det her med, at man selvfølgelig henviser til et flertal på Færøerne.
Jeg vil understrege, og jeg tror, at jeg kan sige med sikkerhed, at ingen af de færøske parlamentsmedlemmer, der har stemt, er enige i den udlægning, som vi har hørt under udvalgsbehandlingen: at Danmark kan sætte lovgivning i kraft på Færøerne imod det færøske Lagting, f.eks. på militærområdet, og at Danmark kan gå i krig mod Irak og drage Færøerne med, uden at det færøske Lagting er enigt.
Jeg vil gerne spørge SF’s ordfører: Finder SF, at det er demokratisk, at Folketinget ifølge statsministeren kan træffe afgørelser hen over hovedet på det færøske folk om, hvem de skal i krig med, og hvilken militærlovgivning der skal være i kraft på Færøerne, selv om 100 pct. af færingerne skulle være imod?
Kristen Touborg (SF), 2005-06-17:
Da lovforslaget var til første behandling, udtrykte SF den holdning, at vi syntes, at der var grund til at få en grundig udvalgsbehandling, fordi vi fandt, at der var nogle uklarheder, specielt på baggrund af at hr. Høgni Hoydal udtrykte sådanne betænkeligheder.
Det har også efterfølgende under udvalgsbehandlingen vist sig, at der var anledning til disse kritiske holdninger.
Her tænker jeg først og fremmest på lovbemærkningerne om sprogrelationerne, hvor vi i Det Politisk-Økonomiske Udvalg har haft en grundig behandling af dem og rent faktisk også fået en anden juridisk vurdering end den, der står i bemærkningerne.
Så det er for os et udtryk for, at det kan være meget godt og hensigtsmæssigt at få lovforslagene grundigt udvalgsbehandlet.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-17:
Jeg vil bare kvittere for, at hr. Høgni Hoydal præsterer at fremstille rigsfællesskabet sådan, at det at være en del af rigsfællesskabet for færingerne er at have guld og grønne skove.
Sådan har jeg ikke opfattet det, men nu har vi hørt det, og vi lytter.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Desværre fremfører fru Pia Gjellerup igen det med, at det skal være på andres regning, men det vil jeg gerne på det klareste afvise.
Allerede nu, selv før det endelige skridt er taget, har vi af egen vilje nedtrappet det danske bloktilskud for at vise, at det overhovedet ikke handler om at få penge fra Danmark.
Det eneste, vi har sagt, er, at når man skal stemme om et skridt som fuld selvstændighed eller etablering af den, må det selvfølgelig være en ordnet og civiliseret proces.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan fru Pia Gjellerup kunne overbevise den danske befolkning i EU-spørgsmål, hvis der skulle stemmes om en traktat, og EU sagde: Hvis I gør det og det, får det de og de konsekvenser, men hvis I gør det, som vi vil have, får I meget gode vilkår.
Det er jo ikke en reel demokratisk situation, når den mulighed, at du stadig væk skal være under den danske grundlov, det danske rige, giver penge og, som jeg siger, guld og grønne skove, mens den anden mulighed, som fru Pia Gjellerup også sagde her, fører til trusler om, at der så også vil være økonomiske konsekvenser næsten fra første dag.
Hvis man var lidt mere positiv, ville 90 pct. af det færøske folk sige ja til selvstændighed, ingen tvivl om det.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-17:
Jeg vil gerne understrege, at det selvfølgelig er rigtigt, og det vil altid være Socialdemokratiets opfattelse, at hvis man anmoder om fuld selvstændighed, er det fuld selvstændighed, og så overtager man ansvaret.
Man kan ikke sejle under et flag, der hedder selvstændighed, men for andres regning.
Det er fuldstændig klart, og det er selvfølgelig også derfor, det er en vanskelig proces.
Men det er netop derfor, vi meget gerne vil stemme for dette lovforslag her i dag.
Jeg mener, det fjerner alle de praktiske politiske spørgsmål, så Færøerne kan tage det fulde ansvar for disse opgavers løsning.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Tak for svaret.
Jeg kan også spørge lidt mere retorisk.
Nu henviste jeg til, hvad Grundtvig havde sagt i 1849, hvor han sagde, at han ikke ville gå ind for en ordning, hvor den daværende Rigsdag skulle sætte love i kraft for Færøerne uden færingernes vilje.
SF kan altså godt gå ind for en sådan ordning og henviser til nogle juridiske udlægninger, som simpelt hen ikke er rigtige.
For det første har det færøske folk aldrig vedtaget den danske grundlov; heller ikke færøske repræsentanter.
Og for det andet har det færøske Lagting i enighed sagt: Vi har ikke fragivet os muligheden for i hvert fald at kunne nedlægge veto mod, hvad vi bruges til i militær og international sammenhæng.
Det er derfor, jeg siger, at de her lovforslag også er en stramning.
Det her er værre, end det var for bare 10 år siden.
Der kunne Lagtinget altid sige: Vi er imod.
Men nu stadfæster man – også med hr. Kristen Touborgs velvilje – at sådan er det bare, at vi ikke har nogen indflydelse.
Det synes jeg er direkte udemokratisk.
Fru Pia Gjellerup siger, at den dag, et flertal på Færøerne vil have selvstændighed, vil man også lytte til det og finde en ordning, men det er altså M054S48724959subh.fm Page 4911 Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM ikke mere end 4 år siden, vi prøvede på det.
Vi kender godt det med: Jamen det er så godt at være i dette såkaldte rigsfællesskab, men hvis I vil være selvstændige – jeg tror, det blev formuleret således af et socialdemokratisk folketingsmedlem: Hvis I smækker med døren – smækker vi kassen i, og det ville selvfølgelig skabe et problem for det færøske folk.
Der er jo ingen, der ønsker at tage en sådan beslutning med trusler hængende over hovedet om, at det vil føre til gråd og tænders gnidsel, så det er altså ikke reelt at sige, at man vil lytte og være positive, når man kommer med det ønske.
Det må jeg lige understrege.
Men jeg er enig med fru Pia Gjellerup i, at hvis de praktiske betingelser var blevet afklaret her, var det jo fint.
Men det er de bare ikke.
Denne lovgivning ændrer ikke noget.
Den giver mulighed for, at der i fremtiden kan afklares nogle praktiske ting, men det vil alt andet lige forhale processen og gøre, at vi desværre stadig skal have diskussionen her i Danmark.
Den burde være på Færøerne, men den er i Danmark, så længe Folketinget fastholder retten til at administrere nogle områder på Færøerne ...
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-17:
Ja, den sidste bemærkning siger det hele.
Der er nogle, der diskuterer teoretisk politik, og der er nogle, som gør sig til talsmænd for at udøve praktisk politik.
Her er forskellen mellem os to.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg vil opfordre til, at vi holder op med at diskutere disse interne færøske problemer, men jeg kan bare konstatere, at når man glemmer de politiske mål, som jeg citerede Olof Palme for – så snart de såkaldt praktiske mænd forviser alle ideer og mål fra den politiske scene – jamen så har vi ikke noget folkestyre.
Så kan vi stå her og diskutere tekniske detaljer, men der er ingen, der aner, hvad vi er ude på.
Jeg vil sige, at jeg da ikke som privatperson ville underskrive en kontrakt, hvor jeg ikke havde læst det, der står med småt, og jo mere man læser disse lovgivninger, jo mere kommer der frem, der er skrevet med småt.
Det er det, som Det Politisk-Økonomiske Udvalg også har bevist i forbindelse med sprogspørgsmålet.
Det, der nu ligger på bordet, har intet at gøre med den proces hen imod fuld selvstændighed, som jeg og hr. Anfinn Kallsberg var sammen om for nogle få år siden.
Dengang var vi enige om, at vi ikke var en integreret del af det danske rige, men jeg har forstået, at også her har hr. Anfinn Kallsberg ændret mening.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-17:
Den diskussion har vi haft mange gange hjemme på Færøerne, og jeg synes ikke, vi skal fortsætte med den her.
Men det er helt klart, at grundlaget for en overtagelseslov er nøjagtig det samme som dengang, og det kan hr. Høgni Hoydal nok få bekræftet.
Det er rigtigt, at hr. Høgni Hoydal var interesseret i, at en del sager blev overtaget ved ikrafttrædelsen af loven; det er helt rigtigt.
Men der var ikke enighed i koalitionen om det, for det ene parti ville slet ikke høre noget om, at også Lagtinget skulle hægtes af processen, så det var altså ikke muligt, selv om hr. Høgni Hoydal påstår det, at få det gennemført i koalitionen.
Med hensyn til aflysningen af folkeafstemningen havde det jo også noget at gøre med nogle bemærkninger fra statsminister Poul Nyrup Rasmussen, som ville fortolke et nej på Færøerne som indlemmelse i det danske rige, og det var jeg kraftigt imod.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Mangt skal man hoyra, áðrenn av dettur oyra –
man skal høre meget, før ørerne falder af, og jeg skal passe på, jeg ikke bliver vred nu, for hr. Anfinn Kallsberg har, på trods af at jeg aldrig har nævnt hans navn eller forsøgt at drage hans politik herned i Folketinget, gjort det mod mig gentagne gange, og nu lægger han mig ord i munden, der er direkte forkerte.
Jeg vil klart afvise, at det, der var planen i vores forhenværende koalition, var, at vi skulle lave en overtagelseslov, hvor alle de områder, vi taler om her i dag, skulle overgå til Færøerne på én gang, så vi dermed kunne komme ud af den administrative og økonomiske binding.
Det, vi har her i dag, er en tom skal, en tom kuffert.
Der sker ikke nogen overdragelse med dette lovforslag.
Vi kan skændes om det i 50 år, men der kommer ikke til at ske nogen overdragelse, og det er den politiske del af det.
Politik går netop ud på, om du har et mål, eller om du ikke har et mål, og mit mål er ikke bare at få mulighed for at overtage nogle ting.
Så siger hr. Anfinn Kallsberg, at han aflyste folkeafstemningen på grund af økonomien.
Nej, hans argumentation for at aflyse folkeafstemningen på Færøerne gik på, at han ikke ville finde sig i, at Færøerne var en del af det danske rige, og at han ikke ville være under den danske grundlov.
Men her i 2005 står han og siger, at det er vi bare, så jeg synes altså ærlig talt, at nu skal hr. Anfinn Kallsberg tage sig sammen.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Det er præcis et udtryk for, at det jo ikke bare er et spørgsmål om grundloven og jura; det er et spørgsmål om politisk magt, man forsøger at lægge ind i lovforslagene.
Man forsøger at afskærme det danske enhedsriges magt, og sproget er et eksempel.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i, at det da må være færingernes egen afgørelse, hvordan man ønsker sprogforholdet.
Der er jo ikke nogen, der har noget imod dansk på Færøerne, så det er en fuldstændig unødvendig måde at hævde sin magt på i denne sag.
Men det viser også, at den meget grundige behandling i PØU har flyttet nogle ting, og det er derfor, jeg siger, at havde vi haft nogle måneder mere, tror jeg, vi alle sammen ville have været enige om, at disse lovforslag slet ikke burde gælde for Færøerne.
Frank Aaen (EL), 2005-06-17:
Under behandlingen af disse lovforslag vedrørende Færøerne er det flere gange blevet sagt, at det er en aftale mellem Danmark og Færøerne, og dermed er der ikke mere at diskutere.
Jeg tror, at når man hører folk henvise til denne aftale, er det en god ting at spørge: Er det nu en aftale, der er blevet indgået mellem to lige stærke parter?
Det er det ikke, og det ved vi jo godt.
Vi ved jo godt, at der har været forhandlinger, men at man på et tidspunkt erkendte fra færøsk side, at vi kommer ikke længere i denne omgang.
Vi anerkender, at der er lavet en aftale, der er godkendt af et flertal i Færøerne, og derfor stemmer vi ikke imod lovforslaget.
Et meget godt eksempel på, at det ikke bare er en aftale mellem to lige stærke parter, hvor der er taget hensyn til grundloven, er, at der overlades sagsområder til de færøske myndigheder, dog med de grænser, der ligger i grundloven, eller som der står: i statsforfatningen.
På side 14 i bemærkningerne læser man så det interessante, at med henvisning til statsforfatningen kan spørgsmålet om det danske sprogs anvendelse ikke overlades til de færøske myndigheder.
Det kan man i henhold til grundloven ikke overdrage, står der i bemærkningerne til lovforslaget.
I hjemmestyreloven står der, at færøsk er hovedsproget, men at dansk skal læres godt og omhyggeligt, og at dansk lige så vel som færøsk kan anvendes i offentlige forhold.
Det er jeg ikke imod, det er jeg tilhænger af.
Men skal vi bestemme det herfra?
Og skal vi afgøre, at det står i grundloven, at sådan skal det være til evig tid?
Det har vi spurgt til i PØU, hvor jeg synes, vi har haft nogle ganske udmærkede gennemgange af lovforslagene.
Her kom det overraskende svar fra statsministeren, at han må indrømme, at med hensyn til det, der er skrevet om det danske sprog, indeholder grundloven ikke særlige bestemmelser om anvendelse af det danske sprog, der foreligger heller ikke nogen retspraksis om dette spørgsmål, der foreligger heller ikke nærmere retskilder, og derfor kan spørgsmålet om det danske sprog i Færøerne naturligvis give anledning til tvivl.
Det er jo et meget godt eksempel, at storebror skriver lovforslaget og bemærkningerne og i bemærkningerne indskriver noget om det danske sprog.
Det var der bare ikke belæg for, det fik vi gravet frem i udvalgsarbejdet, og derfor er der også kommet en fælles tilkendegivelse om, at selvfølgelig er lovforslaget ikke bindende for al fremtid for, hvordan vi skal vurdere mulighederne for, at man i Færøerne suverænt bestemmer vedrørende anvendelse af sprog.
Jeg synes, det er et godt eksempel, og jeg synes i virkeligheden, statsministeren burde beklage her fra talerstolen, at man på den måde prøvede at snige noget, der ikke er belæg for, ind i lovgivningen, selv om der står i bemærkningerne, at der er belæg for det i grundloven.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-17:
Jeg skal undlade at gå ind i, hvorvidt hr. Høgni Hoydals udlægning af Grundtvigs ord er korrekt eller farvet, det skal jeg helt holde mig fra.
Men jeg synes ikke, at det er korrekt at sige, at der ikke er et flertal på Færøerne, som går ind for loven her.
Jeg mener, at jeg kan sige, at der er et flertal, der har tilsluttet sig, at den her lov kører igennem også det danske Folketing.
Det er, som jeg sagde også ved førstebehandlingen, naturligvis af betydning for SF, hvad flertallet på Færøerne har besluttet.
Hermed sluttede forhandlingen.
M054S48724959subh.fm Page 4913
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM
Afstemning
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-06-17:
Det er med stor glæde, Det Radikale Venstre medvirker til at gennemføre dette lovforslag.
Det skaber en klar baggrund for, at de færøske myndigheder kan overtage en lang række sagsområder, og det er et meget klart og meget kort lovforslag, der i otte paragraffer fastlægger reglerne for, hvorledes grønlandske myndigheder kan overtage sagsområder.
Jeg sagde ved førstebehandlingen: Da jeg læste dette lovforslag, tænkte jeg ved mig selv, at nu bliver hr. Høgni Hoydal da glad.
Det må dog opfylde mange af hans drømme om, at Færøerne kan få langt mere at skulle have sagt over de sager, de selv ønsker at have noget at skulle have sagt over.
Men jeg er endnu en gang blevet forbavset over hr. Høgni Hoydal.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg vil bare helt kort igen spørge hr. Anfinn Kallsberg, om det ikke også er rigtigt, at han i valgkampen sagde, at vi skulle overtage udenrigsområdet, altså hele udenrigspolitikken.
Nu skal jeg ikke kløjes mere i denne interne færøske debat; jeg er ked af, at den kommer op her.
Vi kan være uenige om, hvordan man når selvstændighed, det er jo helt legitimt.
Og jeg er så helt uenig i hr. Anfinn Kallsbergs måde at gøre det på.
Hvis man siger, at hjemmestyreloven er gældende, og så er det bare sådan, eller at grundloven er gældende, og så er det bare sådan, er jeg sikker på, at der ikke sker nogen som helst udvikling.
Så ville ethvert land sidde tilbage med den gamle lovgivning, man havde fra arilds tid.
Vores mål må da være at ændre forholdene, at ændre lovgivningen og ikke bare henvise til en lovgivning, der aldrig har fået nogen demokratisk debat eller beslutning på Færøerne.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-17:
Den færøske befolkning har ikke afgivet noget mandat af nogen som helst slags, men vi må se realiteterne i øjnene, selv om mit parti ikke var med til dengang at stemme for en hjemmestyrelov.
Den hjemmestyrelov er vedtaget af det færøske Lagting, og selv om man ikke stemmer for et lovforslag, er man da nødt til og har pligt til at leve op til de lovbestemmelser, som er vedtaget.
Ellers er det anarki og ikke demokrati.
Det er en kendsgerning, og den må man leve med.
I stedet for at forfægte, at man ikke har været med og derfor ikke vil lave nogen ændringer, skal man gå konstruktivt ind i en diskussion og se, hvordan vi så kommer videre.
Med hr. Høgni Hoydals holdning kommer vi aldrig videre.
Færøerne bliver aldrig en selvstændig stat med hr. Høgni Hoydals måde at tackle disse problemer på.
Jeg har sagt i valgkampen, at det forslag, som forelå på det tidspunkt – det grønlandske forslag – kunne jeg ikke acceptere, og der blev også foretaget to ændringer.
Den ene var i § 2, hvor det ikke var nødvendigt og fastlåst, at Færøerne og Grønland skulle være enige i udenrigspolitiske spørgsmål, og den anden var i § 4, hvor Færøerne også kan indgå folkeretlige aftaler med ikkeselvstændige stater, hvor andre betingelser er opfyldt.