Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Nu skulle mine indledende bemærkninger altså ikke opfattes på den måde, at Enhedslisten i fremtiden mindre nidkært og omhyggeligt vil forfølge enkeltsager, som har fortjent at blive forfulgt, på så vel miljøministerens som andre områder.
Men det er rigtigt, at en lang række af enkeltsagerne er affødt af, at vi generelt set har en utilstrækkelig miljøpolitik i Danmark, og at det derfor er godt at få en lidt mere samlet debat om den.
Miljøministeren har ret i, at der er sket fremskridt.
30-35 års hårdt arbejde af miljøbevægelserne i dette land har ikke været forgæves.
I starten var det især de mest venstreorienterede partier, som ihærdigt satte fokus på miljøproblemer.
Det startede helt tilbage i 1970'erne, men tendensen har bredt sig hen over den politiske midte, i hvert fald i form af en erkendelse af, at der eksisterer nogle udfordrende problemer, der skal løses, så arbejdet har naturligvis ikke været forgæves.
Alligevel må man sige, at når statsministeren på Venstres forrige landsmøde, mener jeg det var, sagde, at ikke en fugl, ikke en fisk og ikke en frø har fået det ringere som følge af regeringens miljøpolitik, er det ikke helt i overensstemmelse med sandheden.
Det er jo sådan, at mange arter og hele plantesamfund, naturtyper og landskabstyper har fået det værre.
Vildtbiologer rapporterer om, at harebestanden er gået dramatisk tilbage.
Det skyldes mangel på føde – ikke om vinteren, men om sommeren – og forklaringen er jo den landbrugspolitik og den udnyttelse af naturen, vi har set i de senere år.
Det har også ramt en lang række andre arter, så vi har altså stadig meget store problemer med at få bragt vores produktionsmetoder i balance med naturen.
Det er det ene.
Sundhedsstyrelsen siger jo, at omkring 10 pct. af alle kræfttilfælde er forårsaget af miljøpåvirkninger, og i Sverige opererer man med, at miljøpåvirkninger bidrager med omkring 20 pct.
Det er en lidt kompliceret sag, for som regel bliver folk syge af en række forskellige grunde, og derfor kan man jo altid sige: Det er ikke lige de grunde, vi snakker om i dag, man andre grunde, vi skal gøre noget ved.
Men det vil jeg bare advare imod, og jeg vil sige, at når vi nu ved, at partikelforurening er sundhedsskadeligt og dræbende, er det bare et blandt mange eksempler på ting, som vi bør gøre noget ved.
Vi er også klar over, at de hormonrelaterede sundhedseffekter er steget markant.
Det drejer sig om brystkræft og andre kræftformer, en stigning i antallet af drengebørn, som fødes med misdannede kønsorganer, og det faktum, at danske mænd har den dårligste sædkvalitet, der er målt i verden.
Sammenhængen mellem miljøet og vore produktionsformer er kendt, men det er måske endnu ikke dokumenteret, hvordan den helt præcis er.
Vi har det problem, at vi har tilrettelagt produktionen på en sådan måde, at vi bruger en meget, meget stor andel af jordens ressourcer og dermed i realiteternes verden forhindrer tredjeverdenslandene i at komme op på en tilsvarende levestandard og desuden tager fra de fremtidige generationer.
Det har ført frem til, at Enhedslisten her i dag fremsætter et forslag til vedtagelse, som lyder således
: Forslag til vedtagelse »Folketinget pålægger regeringen at – udarbejde en handlingsplan, som kan reducere Danmarks samlede ressourceforbrug med 75 procent, – øge miljøstøtten til udviklingslandene til samme niveau som i 2001, – omstille det danske energiforbrug til vedvarende energi senest i 2030.
Finansieringen sker bl.a. gennem en VE-fond, der finansieres af en del af nordsømilliarderne, – nedbringe og omlægge transporten til miljømæssigt bæredygtige former – bl.a. gennem bedre og billigere kollektiv transport og ved at omlægge godstransport fra veje til skinner og skibe, – udfase kemikalier, hvor der er begrundet mistanke om, at de er farlige for mennesker eller natur, – fremlægge en samlet plan for en bæredygtig fødevare- og landbrugssektor baseret på økologisk omstilling og – indføre en forpligtende miljømæssigt bæredygtig offentlig indkøbspolitik.«
Nogle vil måske sige, at det er et meget omfattende forslag.
Men efter vores opfattelse er det bare et beskedent bud på, hvad der er nødvendigt, hvis vi skal imødegå de udfordringer, som vi står over for i fremtiden.