runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-15:
Jeg takker for tilslutningen til det her lovforslag.
Det glæder mig, at revolutionære, reformister, liberalister, konservative og alle andre kan samles om et fælles forslag. Tak for tilslutningen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-15:
Det var sjovt.
Jeg har aldrig tænkt på det, hr. Søren Søndergaard bragte frem der.
Jeg var egentlig glad for Ole Vagn Christensens historiske belæring, for jeg var ikke kommet så langt tilbage
Jeg var ikke kommet længere tilbage, end jeg kom til at tænke på Økonomisk Demokrati, for det kunne det jo også minde om.
Men jeg tænkte: Nej, det har vi jo fået gennemført.
Det hedder bare ikke sådan, men det har vi jo.
Det hedder noget andet nu.
Vi kan støtte forslaget her.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-15:
Samtidig kan vi konstatere, at regeringen siden sin tiltrædelse har lavet en omfattende beskydning af stort set alt, hvad der kan krybe og gå af råd og nævn.
Så er det jo sådan, at når man skyder med spredehagl, rammer man jo også plet i enkelte tilfælde, og det er sket her.
Nedskydningen af Udbyttedelingsnævnet kan måske ikke direkte kaldes et pletskud, men i modsætning til en del andre sager, vi har haft til behandling, er der i hvert fald ikke tale om noget vådeskud.
Det er i virkeligheden en helt anden grund, der gør, at Enhedslisten kan støtte det her forslag, og den er, at vi aldrig nogen sinde har forstået, hvorfor de mennesker, der producerer værdierne i samfundet, overhovedet skal dele udbyttet med nogen som helst andre, f.eks. kapitalejerne.
Så det er yderligere en grund til, at det her nævn skal nedlægges - jo før, jo bedre.
Henriette Kjær (KF), 2002-03-15:
Ja, men nu kan man jo godt begrunde en handling ud fra to forskellige argumenter, to ting på én gang.
Den ene ting er, at det er økonomi, og den anden ting er, at det så indgår i en prioritering af, hvad man inden for de økonomiske rammer kan spare på.
Det mener jeg nu altså sagtens kan kombineres, det er så det, vi har gjort, og vi har truffet et valg. Så må jeg bare sige, at jeg altså konstaterer, at fru Sophie Hæstorp Andersen ikke mener, at Danmark kan varetage EU's formandskab, fordi vi har nedlagt et videnscenter.
Der må jeg igen vende tilbage til, at Socialdemokratiet åbenbart mener, at diskussionen om ligestillingspolitikken i Danmark står og falder med et videnscenter. Selvfølgelig kan vi klare EU-formandskabet, og selvfølgelig kan vi også se de andre EU-lande i øjnene, fordi vi har en god struktur i forvejen, fordi vi har kvinde- og kønsforskning på de videregående institutioner allerede i dag, fordi vi har KVINFO som noget enestående i Danmark, fordi vi har et netværk af græsrødder, der er debatskabende på det her område, fordi vi har et aktivt parlament.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Jeg synes ikke, vi har noget at være flove over.
Margrethe Vestager (RV), 2002-03-15:
Jeg må indrømme, at det stadig væk ikke står mig lysende klart, hvordan det her forslag stemmer overens med statsministerens meget kraftige betoning af nødvendigheden af at øge arbejdsudbuddet, som jo også fremgår af regeringens nationale målsætninger.
Derfor vil jeg høre, om Venstres ordfører har forslag til initiativer, som kan modvirke den negative effekt på arbejdsudbuddet, som det her forslag har, også i forhold til de store bekymringer, man må have i forhold til social arv, i forhold til kvinders brug af deres uddannelse, i forhold til muligheden for at gøre sig gældende på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er meget noterbart, at der i den grad er modstrid mellem Venstres politik på forskellige områder.
Henriette Kjær (KF), 2002-03-15:
For at tage fru Pernille Rosenkrantz-Theil først, så er begrundelsen, at vi til fulde føler, at ligestillingsafdelingen kan varetage de opgaver, som der ønskes varetaget, ikke ved at løse dem selv, men ved at købe sig ydelser ad hoc, og vi mener, at man på den måde bedre kan planlægge.
Man kan få en lige så uvildig vurdering af de ting, man ønsker analyseret, belyst, rejst debat om osv, men man er mere frit stillet, end når man har et center, der trods alt skal betale husleje, lønninger og andre ting.
Og derfor bliver det nemmere at regulere.
Jeg synes, fru Margrethe Vestagers indlæg var meget konstaterende.
Der var ikke noget direkte spørgsmål.
Svaret til SF's ordfører har jeg jo været lidt inde på i svaret til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Men jeg synes nu lige, at jeg vil knytte en kommentar til diskussionen om høringssvarene.
Og der må jeg altså sige, at det har vi, da vi var i opposition, oplevet mange, mange gange.
Det skal ikke være nogen undskyldning, men sådan er proceduren jo.
Når der bliver lavet en finanslovaftale, hvor man bliver enig om nogle politiske mål eller nogle indsatsområder, er det jo sådan, at når det så skal føres ud i livet efterfølgende, er man jo blevet enig om det i en aftale, som man selvfølgelig er forpligtet på, og der er ikke ret meget at gøre i øvrigt.
Men der bliver jo også sendt høringssvar ud, og så kan man sige, at der er også en masse mennesker, der tidligere har været til grin, men sådan er proceduren jo altså.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-15:
Jeg synes, man skal lade være med at tegne et vrangbillede af, hvad jeg faktisk sagde.
Jeg gjorde meget ud af i mit indlæg at gøre opmærksom på, at vi var tilhængere af modeller, der gav familierne mere tid til, at forældre og børn kunne være sammen.
Så havde vi en meget præcis debat om anbringelse af børn, hvor jeg advarede imod en meget enfoldig forestilling om, at det altid er en fordel for børn og forældre at være sammen.
Hvis man ikke er i stand til at adskille de to debatter, så indrømmer jeg, at så bliver det selvfølgelig lidt mudret.
Fair nok.
Det er så der, vi skiller i debatten - sagt til Det Konservative Folkepartis ordfører.
Det er der, vi skiller afgørende i den politiske debat, og det er jo fair nok.
Til Dansk Folkepartis ordfører, der spørger, om man ikke i alle tilfælde kan være sikker på, at børn har bedst af at gå meget lang tid hjemme, tror jeg, at svaret er nej.
Alle de børnepolitiske studier, jeg har set, siger, at de børn, der klarer sig bedst, er børn, der lever i familier, som finder en eller anden fornuftig kombination mellem arbejdsliv og familieliv.
Hvis man kigger på de allerhårdest ramte børn, dem, vi tvangsfjerner, tror jeg altså, at argumentationen er svær.
Det er jo sager, hvor børn har været udsat for incest eller vold derhjemme.
Det er ikke lige præcis et argument for det, men jeg ser det i forhold til debatten om tvangsanbringelser, når den kommer ind, og der tror jeg ikke man kan anvende det argument.
Men derfra og til at slutte generelt er der jo et stykke vej.
Ganske generelt er jeg da af den overbevisning, at det er en god idé, at børn og forældre har meget tid sammen.
Og det er derfor, vi i SF har været optaget af meget fleksible modeller, der er i stand til at forene familieliv og arbejdsliv.
Men jeg vil advare Dansk Folkeparti imod at anvende argumentet sådan ganske generelt.
Det tror jeg ikke holder vand.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-15:
Nu er jeg jo godt nok i modsætning til hr. Villy Søvndal nyvalgt til Folketinget og har derfor ikke lige så mange års erfaring i politik, men det var faktisk min opfattelse, at politik netop drejer sig om afvejning mellem forskellige behov.
Det er rigtigt, at vi i Det Konservative Folkeparti ønsker integration, og vi ønsker, at børn af udlændinge lærer dansk, inden de skal i danske skoler, men vi ønsker faktisk samtidig at give familierne større frihed og bedre mulighed for at kombinere familie- og arbejdsliv.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-15:
Det kan være, det var mig, der misforstod det.
Det var jo også en meget lang sætning.
Men sagen er vel, at den konservative ordfører hermed indrømmer, at det her har nogle ligestillingsmæssige konsekvenser, der ikke er så heldige, og at det, regeringen gør, er at forsøge at begrænse de uheldige virkninger.
Så det er en form for skadesreduktion, regeringen har bevæget sig ind i i forhold til sit eget forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-15:
Jeg kan høre, at jeg åbenbart ikke har forklaret mig godt nok, siden hr. Villy Søvndal kunne misforstå det, jeg sagde før.
Jeg sagde netop, at begrænsningen i loven var en foranstaltning for at få også børn af indvandrere i daginstitutioner i hvert fald i en periode, så man sikrer sig, at de kan lære dansk, inden de kommer i skole.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-15:
Jeg har altså svært ved at forstå, at fru Line Barfod har så lidt tillid til danske forældre.
Jeg tror altså, langt de fleste børn i Danmark har rigtig godt af at blive passet af deres egne forældre.
Jeg tror faktisk, at det er utrolig sundt for børn at have deres forældre og mærke deres omsorg og kærlighed også i det daglige, og - gerne i et års tid midt i perioden inden skolealderen - også mærke den i dagtimerne, fordi den ene forælder ikke er på arbejde.
Men som jeg har sagt nu utallige gange: Der arbejdes allerede i dag ude i kommunerne på at sikre, at de børn, der har det socialt virkelig skidt, kommer i daginstitution og får en friplads.
Line Barfod (EL), 2002-03-15:
Der vil være en del af de børn, der har allermest behov for at være sammen med andre børn, lære at omgås andre børn, få et socialt rum og have nogle, der har overskud til at tage sig af dem, hvis de er i en presset social familie, hvor moderen f.eks. er enlig mor på kontanthjælp og ikke har så meget overskud at give af, hvilket ikke alle har.
Jeg ved, at der er mange, der har et kæmpe overskud på trods af de elendige økonomiske vilkår, de har, men der er også nogle, der ikke har det overskud, og deres børn har i dag mulighed for at komme i daginstitution.
Med det her forslag vil det for nogle bedre kunne betale sig økonomisk at gå hjemme med børnene, og hvis man ikke har penge nok til mad, og man ikke har penge nok til at købe tøj til sit barn, så er der ikke så meget tvivl om, hvad man vælger - så går man hjemme.
Og det vil sige, at så er der nogle børn, som ikke kommer i daginstitution, og som vi taber på gulvet, hvis ikke man gør noget andet for at sikre, at de her børn får muligheden for at få hjælp, og det er det, jeg spørger om, hvad man vil gøre ved fra De Konservatives side, når man samtidig andre steder skærer ned på det forebyggende arbejde.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-15:
Det er jo sådan, at man allerede i dag kan lade være med at skrive sit barn op til daginstitution, og derfor skal kommunerne allerede i dag gøre de her foranstaltninger, som fru Line Barfod rigtigt nævner.
Der er mulighed for, at man tilbyder en gratis daginstitution, hvis der er sociale hensyn at tage.
Sådan er det allerede i dag.
Pia Kristensen (DF), 2002-03-15:
Hr. Villy Søvndal kom ind på, at flere og flere børn anbringes uden for hjemmet i dag, og det er korrekt.
Det er et meget voldsomt problem.
Der er lærde mennesker, der peger på, at en af årsagerne til, at de børn når ud i den situation, måske kan ligge i barndommen, og at det måske kunne have været undgået, hvis man havde haft mere tid til at tage sig af sine børn, mens de var små.
Vi ved jo, at koncentrationsevnen udvikles hos et barn i 0-2-års-alderen, og den udvikles bedst sammen med et eller få mennesker, og på en institution, hvor en pædagog skal deles om flere børn, er det næsten uladsiggørligt.
Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal, om han ikke mener, der måske kunne ligge noget forebyggelse i, at forældre nu har mulighed for at passe deres børn i barndommen, så vi måske undgår at få bimmer- og zapperbørn i skolerne og senere hen få dem anbragt på institutioner.
Henriette Kjær (KF), 2002-03-15:
Hvad sagde jeg?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-15:
Det er gammelkendt, at Venstre ikke er så glad for hele denne her ligestillingsdebat og aldrig har været det.
Det er også gammelkendt, at Venstre ikke var så begejstret for alle centerets opgaver, dengang man oprettede det. Men Venstre var glad for store dele af det.
Og jeg citerer fru Rikke Hvilshøj fra debatten dengang, nemlig at man primært ville lægge vægt på Videnscenterets opgaver med at kvalificere ligestillingsdebatten ved at være formidler af viden og information til offentligheden.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvorfor mente man dengang, at de opgaver skulle ligge i Videnscenteret, og at det var vigtigt, at de opgaver netop lå i et uafhængigt center, mens man i dag vender på en tallerken og mener, at de dele af Videnscenterets opgaver skal trækkes ind i ministeriet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-03-15:
Hr. Troels Lund Poulsen snakker om, at de debatskabende funktioner skal komme nedefra; skal komme fra befolkningen; skal komme fra partierne; skal komme fra interesseorganisationerne selv.
Det interessante er imidlertid, at læser man høringssvarene til det her lovforslag, så er de selv samme interesseorganisationer dybt, dybt bekymret over, at det videnscenter, hvor de henter deres viden, så de ikke laver debat på fordomme og myter, nu skal nedlægges.
Hvordan stiller Venstre sig i forhold til, at det er de selv samme interesseorganisationer, som man mener skal være debatskabende osv., der siger, at de ikke kan undvære Videnscenterets vidensindsamling?
Det interessante er sådan set også, at man siger, at vidensindsamling skal foregå hos KVINFO, men KVINFO er også imod nedlægningen af Videnscenteret.
Det hænger jo ikke helt sammen.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-15:
Der er i hvert fald et eller andet sted sådan lidt modsætninger mellem det, Venstres ordfører her siger, og det, man har hørt ministeren og andre udtale sig om, nemlig at de opgaver, Videnscentret har, vil blive varetaget.
Det, jeg lidt hører på ordføreren, er, at man mener, at opgaverne i sig selv ikke er væsentlige, og at det er nogle, som i forvejen bliver varetaget af andre.
Det, jeg bare har forstået fra nogle andre, er, at de opgaver vil blive lagt ind under ministeriet, og at det er ministeriet, der nu skal tage sig af det.
Jeg vil meget gerne lige have en forklaring på, hvordan det hænger sammen.
Margrethe Vestager (RV), 2002-03-15:
Der er to ting.
For det første opgøret med råd og nævn: Det er jo en prisværdig indsats, Venstre støtter regeringen i at gøre.
Det, som altid undrer, er, hvorfor der så hele tiden skal oprettes nye.
Vi har fået Det Sociale Råd, vi har fået Miljøvurderingsinstituttet, og nu kommer der et teknologi- og innovationsråd.
Det, som slår en, den mistanke, man ikke kan frigøre sig fra, er, at Venstre støtter regeringen i at få nedlagt de ting, som ikke siger det, Venstre synes der skal sige.
Hvorfor egentlig, når nu man er i gang med den her noble indsats for at forhindre bureaukratisering og at kloge mennesker taler om ting, hvis konklusion Venstre er uenig i?
Det er det ene.
Det andet er: Selvfølgelig forsvinder ligestillingen ikke med centret, men er det gået fuldstændig hen over hovedet på ordføreren, at de organisationer, som blev nævnt, faktisk siger, at de ikke kan varetage centrets opgaver
, at de forskere, som findes på området, siger, at de ikke kan varetage centrets opgaver?
Og hvad er der i vejen for at lade det komme an på en prøve og lade centret eksistere og se, om det ikke kan tiltrække nok opgaver til faktisk at fortsætte dets ret kvalificerede indsats?
Troels Lund Poulsen (V), 2002-03-15:
Det lovforslag, som vi skal diskutere i dag, er jo en udmøntning af det, som Venstre gik til valg på, nemlig et opgør med overflødige råd og nævn.
I dag er vi så kommet til lovforslaget om nedlæggelse af Videnscenter for Ligestilling.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at Venstre varmt støtter ligestilling.
Vi ønsker et forbud mod forskelsbehandling begrundet i køn, og vi ønsker lige muligheder, uanset hvilket køn, religion, hudfarve osv. man har.
Når vi så ser på Videnscenter for Ligestilling må Venstre konstatere, at dette center godt kan undværes.
Venstre har hele tiden været meget kritisk over for at oprette et statsorganiseret debatorgan.
Ligestilling kommer jo ikke af at skabe et Videnscenter for Ligestilling, og ej heller forsvinder ligestilling med centrets nedlæggelse.
Venstre mener, at debatten om ligestilling skal udspringe af befolkningen, organisationerne og de politiske partier.
Hvad angår nogle af Videnscenter for Ligestillings andre opgaver, her tænker jeg primært på de forskningsprægede og vidensindsamlende opgaver, er der heller ikke noget problem i at nedlægge Videnscenter for Ligestilling.
De opgaver kan og vil blive udført af andre.
Man kunne i den forbindelse sagtens forestille sig, at man kunne hente informationer om køn og ligestilling i f.eks. KVINFO og hos andre kvinde- og kønsforskere og på uddannelses- og forskningsinstitutioner. Med disse bemærkninger kan jeg på vegne af Venstre fuldt ud støtte lovforslaget om nedlæggelse af Videnscenter for Ligestilling.
Henriette Kjær (KF), 2002-03-15:
Jeg vil gerne sige tak for de mange positive tilkendegivelser
fra Folketingets partier til lovforslaget.
Med en vedtagelse vil dette lovforslag sammen med beskæftigelsesministerens lovforslag om orlov til lønmodtagere, der passer nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom, give familiemedlemmer og andre nærtstående bedre mulighed for at varetage pasnings- og omsorgsopgaver over for hinanden i en kortere periode.
Det her er jo ment som en kortere periode, netop hvor
man er kommet ud for en ulykke i familien, eller hvor der er sygdom, sådan at man kan blive enig med sig selv og hinanden om, hvad der skal ske med den person, der har handicappet eller sygdommen.
Er det en institution, der er hensigtsmæssig, eller vil vi gerne fortsætte med at passe vedkommende i hjemmet, for så er der jo andre muligheder i serviceloven i dag, nemlig servicelovens § 71 og § 76, som giver mulighed for til hjemmehjælperløn at passe og pleje en nærtstående.
Derfor synes jeg jo, at det her er så godt, fordi det var lige det, der manglede.
Vi kan jo altid diskutere, om det kunne blive endnu bedre, om lønnen kunne blive højere eller den udbetaling, man får for det, kunne være større.
Men det var det, det landede på, og det, det kunne blive til.
Jeg synes faktisk, det er flot, og det er godt og nødvendigt, og så synes jeg ikke, vi skal skændes om, hvad der er original, og hvad der er kopi.
Venstre og De Konservative havde jo også et forslag, som vi fremsatte, inden vi kom i regering, som jo sådan set udmøntes med det her.
Nogle af ordførerne har efterlyst en større fleksibilitet i pasningsperioden og dermed også i ansættelsen, og det synspunkt kan jeg sådan set godt følge, men vi bliver nødt til at tage hensyn til arbejdsgiverne, for de skal have en rimelig mulighed for at tilrettelægge arbejdet i virksomheden.
Det er også en betingelse for ansættelse til pasning, at pasningen f.eks. skal svare til et fuldtidsarbejde, og derfor er deltidsansættelse ikke mulig efter bestemmelsen.
Jeg synes faktisk, at det er blevet godt, og jeg synes, at det har lukket et hul, hvis man kan sige det på den måde.
Tak for de positive bemærkninger.
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-15:
Det er et meget positivt forslag, vi har her.
Det er et ekstra tilbud eller en ekstra mulighed ud over de muligheder, som allerede findes i dag. Når man i en familie har en handicappet eller en person med en meget alvorlig sygdom, er det her tilbud et meget fint tilbud til familien.
Den pårørende bliver ansat af kommunen, og man får 6 måneder til at overveje, hvad man skal gøre fremover, hvordan man fremover skal tilrettelægge dagliglivet osv.
Det er et sympatisk og et medmenneskeligt godt forslag, der er bred enighed om i hele satspuljeforligskredsen, og det kan vi naturligvis kun være tilfredse med.
Det er klart, at man kan diskutere varigheden af ordningen, men der kan være både fordele og ulemper ved længere tid.
Et halvt år er en slags prøvetid, og det ville naturligvis være godt, hvis man kunne fortsætte ud over dette halve år, hvis man altså finder ud af, at det er det bedste i situationen, men det halve år, som man nu får, er i hvert fald en forbedring af de muligheder, der er i dag, så det er et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Line Barfod (EL), 2002-03-15:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
Vi synes, det er godt, at der gives mulighed for, at man kan passe en nærtstående handicappet eller alvorligt syg i en afgrænset periode.
Og vi er især glade for, at der bliver tale om lønarbejde med ret til optjening af dagpenge m.v., og at det bliver kombineret med en ret til orlov.
Vi er derimod lidt uforstående over for, at lønniveauet er fastsat til 14.875 kr. om måneden.
Plejevederlaget for at passe en nærtstående døende er halvanden gang den dagpengesats, man selv ville være berettiget til ved egen sygdom, altså op til godt 19.000 kr. månedlig.
Lønniveauet for en social- og sundhedshjælper i fuldtidsarbejde, som jo er et lavtlønsarbejde, er også mere end det lønniveau, der foreslås her, nemlig ca. 18.000 kr. om måneden.
Ved at lade lønniveauet være lavere end de to oplagte sammenligningsmuligheder er der fare for, at det er en afgrænset gruppe, der kan gøre brug af muligheden, nemlig de mest lavtlønnede, typisk kvinder, og så dem, der har penge i banken, som kan supplere et indtægtstab i en begrænset periode.
I Enhedslisten ser vi helst en ordning, som bliver en reel mulighed for alle inden for målgruppen, og vi kunne godt tænke os at få socialministerens forklaring på, hvorfor det lave niveau er valgt i dette tilfælde.
Ligesom SF forstår vi heller ikke helt tidsbegrænsningen
på 6 måneder
Det skal dog bemærkes, at vi under alle omstændigheder opfatter forslaget som en forbedring og derfor kan støtte det.
Margrethe Vestager (RV), 2002-03-15:
Jeg skal tilslutte mig rækken af ordførere, som finder lovforslaget udmærket og sympatisk, og noterer selvfølgelig også med glæde, at det er lykkedes for regeringen at lade sig inspirere af et tidligere SF-forslag.
Det er ikke så tit, vi ser, at regeringen sådan direkte lader sig inspirere.
Jeg synes, det er en udmærket måde i forhold til det samarbejdende folkestyre.
Jeg skal ikke gennemgå forslaget eller i øvrigt trætte Folketinget med yderligere bemærkninger.
Jeg synes, der er givet gode argumenter for, hvorfor det en udmærket ordning.
Spørgsmålet om fleksibilitet og periodens længde kan vi eventuelt drøfte i udvalget, da SF's indvendinger forekommer at være relevante.
Men det vil være en god begyndelse at se, hvordan det i øvrigt kommer til at fungere, før man gør en ordning mindre tidsbegrænset end den her forelagte.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, og vi tilslutter os i øvrigt de positive bemærkninger, der er faldet.