runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-03-20:
Jeg synes, hr. Thulesen Dahl kom med en ganske interessant tilståelse, som egentlig skulle mejsles ind i referatet, nemlig, at det formentlig er rigtig nok, at når vi giver den halve milliard til de gamle, så betyder de meget stramme kommuneaftaler, som Dansk Folkeparti har været med til at sanktionere, at der smutter 650 mio. kr. igen, men, siger hr. Kristian Thulesen Dahl, hvis vi ikke havde tilført den halve milliard, havde det været endnu værre.
Det er de ældre da fuldstændig ligeglade med.
Det, regeringen og Dansk Folkeparti har bildt de gamle i Danmark ind, er, at den her regering har som konsekvens, at de får det bedre.
Med det, hr. Thulesen Dahl lige redegjorde for, er man vidne til det største optiske bedrag i nyere tids danske politik, nemlig at regeringen giver ½ mia. kr., men samtidig accepterer man, at man tager 650 mio. kr. væk igen.
Og oven i det, at man sætter fuldstændig stop for alt ældreboligbyggeri.
Kan man virkelig være bekendt fra politiske partier, der bærer et regeringsansvar, at snyde folk i det omfang, som hr. Kristian Thulesen Dahl her så præcist redegjorde for?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Først til fru Pia Gjellerup: Jeg vil anbefale, at Socialdemokraterne måske sætter sig sammen i en studiekreds og evaluerer lidt i fællesskab på, om man skal køre den linje, der hedder, at regeringen bliver trukket rundt i manegen af Dansk Folkeparti, eller om Dansk Folkeparti ikke har fået nogen indflydelse.
Man kan ikke køre begge linjer.
Alt afhængig af, hvad det er for en socialdemokrat, der rejser sig og siger noget, så hører man den ene dag, at Dansk Folkeparti har utrolig stor indflydelse, og det er bekymrende.
Den næste dag har vi så ikke medvirket til noget som helst, og det er regeringen, der styrer det hele.
Jeg lagde også mærke til i går, da det efter at have været min tur var fru Gitte Seebergs tur, at der hed det sig så, at fru Gitte Seeberg ikke havde haft nogen indflydelse, men Dansk Folkeparti havde haft stor indflydelse.
Man kan ikke køre alle dagsordener på én gang.
Vi føler, at vi har haft indflydelse, og vi er glade for det resultat.
Det er vel sådan set det, der er interessant i den her sammenhæng, og ikke alt muligt andet. Så til hr. Carsten Hansen, som spørger, hvor vi i valgkampen har nævnt dit eller dat. Jeg kan godt høre på de her diskussioner, at når vi næste gang skal i valgkamp, så skal man i hvert fald lave nogle store plancher, hvor man pinder det hele ud.
Men det er lidt ligesom forsikringspolicer eller bankoplysninger og sådan noget, som folk desværre ikke læser, fordi de er blevet så alenlange, at folk overhovedet ikke ser de enkelte punkter.
Det er åbenbart sådan nogle smørrebrødssedler, man skal til at have.
Man kan nemlig ikke røre sig, hvis ikke man kan nævne, at på det møde i Solrød den og den aften sagde jeg noget omkring aftenskolerne for eksempel.
Men det, der jo er svaret til hr. Carsten Hansen, er, at da vi så de konsekvenser, besparelserne havde for handicappede og for ældre, meddelte vi jo øjeblikkelig, at det ville vi gerne lave en aftale om og komme i møde.
Og der blev lavet en aftale, som delvis genopretter.
Vi har også i går markeret her i Folketingssalen, at kan vi nå videre og gøre det bedre, så vil vi meget gerne medvirke til det.
I stedet for at stå og klandre os for den øvelse, burde man da sige: Det var fint, lad os prøve at se, hvordan vi kan arbejde videre ad den vej. Og til fru Karen Jespersen: Svaret er ja.
Altså svaret er, hvis ikke regeringen stiller med noget, der er tilfredsstillende, så er vi meget parate til at diskutere en arbejdsskadereform med Socialdemokratiet.
Det tror jeg også, vi har meddelt tidligere i forbindelse med diskussionen om arbejdsskadereformforslaget, og det melder vi også i dag.
Der er ingen ændringer i vores holdning dér.
Vi har også forstået, som fru Karen Jespersen, at regeringen nu har igangsat det arbejde med arbejdsmarkedets parter, og de skal melde tilbage.
Og det er klart, at hvis finansieringen skal ske ved lavere erstatninger, så er vi skeptiske.
Derfor må vi se, hvad der kommer ud af det, og se, hvordan vi finder de bedst mulige vilkår med et flertal her i Folketinget.
Karen Jespersen (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at Dansk Folkeparti er indstillet på også at indgå i andre flertal - sådan må jeg forstå det - end flertal kun med regeringen, hvis det drejede sig om noget, der kom betrængte borgere til gavn.
Der har jeg faktisk et rigtig godt forslag, hvor jeg gerne vil tage imod invitationen og sige, at jeg synes, der er et sted, hvor vi kan samarbejde, og det drejer sig om en reform af arbejdsskadeområdet.
Det er jo sådan, at Socialdemokratiet og De Radikale har fremlagt et forslag til en arbejdsskadereform, som Dansk Folkeparti var meget positiv over for.
Vi troede under førstebehandlingen også, at regeringen egentlig ville være positiv.
Regeringen ville nedsætte et udvalg med arbejdsmarkedets parter - der har ganske vist siddet et udvalg, men de vil så have et udvalg igen her hen over sommeren - og det udvalg holder det første møde i dag. Det viser sig, at regeringen i kommissoriet lægger op til, at det skal være udgiftsneutralt.
Det drejer sig om, at mennesker, der i dag ikke kan få en arbejdsskadeerstatning, såsom hjemmehjælpere, sygeplejersker, pædagoger og industriarbejdere, ville kunne få det efter det her reformforslag.
Regeringen siger så i kommissoriet, at det skal være udgiftsneutralt.
Det vil sige, at arbejderne, lønmodtagerne selv skal betale det, eventuelt i form af en lavere erstatning, for det er det eneste sted, jeg kan se, man kan hente pengene.
Jeg kunne forestille mig, at Dansk Folkeparti vil sige: Lad os nu se, hvad det udvalg kommer frem til.
Men hvis det udvalg ikke kan blive enigt, og hvis regeringen ikke vil være med til at forbedre forholdene, er Dansk Folkeparti så villig til at snakke om den sag med Socialdemokratiet?
Carsten Hansen (S), 2002-03-20:
Det er jo interessant, at først skærer man 270 mio. kr. på folkeoplysningsområdet.
Så laver man en forbedring, kalder
man det, så man kun skærer 230 mio. kr., og det kalder man derefter at redde folkeoplysningen.
Jeg vil spørge Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen
Dahl: Hvordan kan det være, at man et år efter, at et fuldstændig enigt Folketing efter 3 års forarbejde har lavet en ny folkeoplysningslov, hvor alle er enige om grænserne, vil være med til at beskære almindelige menneskers mulighed for at uddanne sig om aftenen ved at fordoble brugerbetalingen? Selv efter den der redning er det sådan, at de handicappede og de sindslidende, de døve og de blinde osv., skal betale dobbelt i forhold til det, de skulle før.
Jeg kan godt forstå, at det gjorde indtryk, det gjorde nemlig alvorligt indtryk, da mennesker sad og græd i udvalget osv., men kunne man så ikke i det mindste have tilbageført for disse grupper? Hvad er begrundelsen for, at man ikke nævnte det her i valgkampen: At der i virkeligheden skulle ske en fordobling af brugerbetalingen på folkeoplysningen, der rammer over en million mennesker i det her land om året?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Nu skal jeg prøve ikke at overskride taletiden, når jeg ikke er ordfører - det er sværere for ordføreren - og spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om han er kommet på et bedre svar end i går med hensyn til, hvordan det kan være - når hr. Kristian Thulesen Dahl står og roser sig meget af Dansk Folkepartis indsats i forhold til finanslovaftalen og nævner en række ting på ældreområdet - at der faktisk ikke er én eneste krone, der tilføres i ét eneste ændringsforslag til området.
Er sandheden ikke den, at det finanslovforslag, der lå, havde de bud i sig, som hr. Kristian Thulesen Dahl nu går rundt og roser sig af, at Dansk Folkeparti har fået?
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-20:
Det er såmænd bare i al stilfærdighed.
Vi er meget glade for, at Socialdemokratiet stemmer for forslaget om de 1,5 mia. kr. til sygehusene, men kan fru Pia Gjellerup bekræfte, at Socialdemokratiet ikke har finansieret det i de ændringsforslag, Socialdemokratiet har stillet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Hr. Ole Vagn Christensen kommer igen ind på diskussionen, der har været både i går og i dag, og som selvfølgelig er fuld berettiget, nemlig om de her 500 mio. kr. til de ældre i forhold til de 650 mio. kr., som kommunerne skal bremse stigningen i udgifterne med.
Det må hr. Ole Vagn Christensen og Socialdemokratiet kende til bedre end andre, at havde vi ikke fundet de 500 mio. kr. - selvfølgelig også ved at spare andre steder - at sende ud til kommunerne til hjælp til de ældre, så havde man altså stadig væk haft en diskussion om 650 mio. kr. i overforbrug ude fra kommunerne.
Så uanset hvordan man vender og drejer det, så har man med finansloven sikret 500 mio. kr. mere, end der ellers ville have været til de ældre.
Det tror jeg også lægger et pres på kommunerne til at levere en bedre ældreservice.
Det håber jeg, for nu kan de ældre lægge et helt berettiget pres på kommunerne og sige, at nu vil de have en bedre pleje.
Så til hr. Thomas Adelskov, som taler om brugerbetaling på aftenskoler og også daghøjskoler.
Det har også været nævnt tidligere omkring daghøjskolerne, at der jo ikke er nogen, der aner, hvordan udviklingen bliver med hensyn til lukning eller åbning af daghøjskoler.
Antallet af daghøjskoler er jo ikke noget stationært, det er noget, der har udviklet sig.
Det er kommunen, der må vurdere, hvordan man får man den bedste mulighed for at hjælpe folk tilbage på arbejdsmarkedet.
Og det synes vi er ganske fornuftigt, at det ligger der. Man diskuterer det, man finder ud af, hvilke redskaber, der er de bedste, for udgangspunktet må altid være, at når et menneske ikke er på arbejdsmarkedet, så hjælper man mennesket tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er jo det, det drejer sig om,
og så bruger man de redskaber, man mener er bedst.
Nu er det så kommunernes ansvar.
Det synes jeg er udmærket.
Hr. Jens Peter Vernersen taler om det med SP-ordningen.
Jo, man kan sige, at vi er gået med til i forbindelse med denne finanslov, at vi igen laver ordningen til en pensionsordning, nøjagtig som det var, da Socialdemokraterne foreslog ordningen.
Så det, vores brøde består i, er altså, at ordningen nu bliver som den, Socialdemokraterne selv indførte og lagde stemmer til tilbage for - hvornår var det - en 3-4 år siden.
Vi har så ønsket nogle flere ting.
Vi har ønsket, at man får en større frihed til at placere sine penge, fordi vi ikke vil have de her store fondsdannelser.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-20:
Dansk Folkepartis ordfører glæder sig over at have fået indflydelse på finansloven.
Man må jo konstatere, at en stor del af den indflydelse har været at føre finansloven tilbage til det, som vi andre foreslog i august måned sidste år.
Og med hensyn til uddannelsesområdet og en række steder skal jeg da komplimentere, at Dansk Folkeparti har været med til at føre det tilbage til det niveau, vi andre lagde sidste år.
Men der findes jo mange former for flertal i Folketinget, og når hr. Kristian Thulesen Dahl glæder sig over, at man har kunnet gennemføre denne her finanslov uden at øge skatter og afgifter, så skal jeg vende den om og spørge: Hvem er det så egentlig lige, der har glæde af, at man fordobler brugerbetalingen på aftenskoler for pensionister?
For handicappede?
For almindelige borgere?
Hvem er det, der har glæde af de besparelser, man gennemfører på AMU-centrene?
Hvem er det, der har glæde af, at man nedlægger den fri ungdomsuddannelse?
Hvem er det, der har glæde af, at man nu ud over det ganske land kommer til at lukke daghøjskoler?
Mit svar er, at det er der ingen, der har.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-20:
Jeg kan godt forstå, at hr. Thulesen Dahl er glad, hvis han har den opfattelse, han har givet udtryk for her fra talerstolen, at det her kun drejer sig om 1,7 pct.
Det er en generøs udtalelse at komme med.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille det spørgsmål direkte til denne folkets taler, som vi har hørt her, om han har gjort op, hvad der er på plus- og minussiden, når man lægger alle de angreb sammen, der har været mod de ældre.
Jeg går ud fra, at hr. Thulesen Dahl har en facitliste på det.
Jeg går også ud fra, at hr. Thulesen Dahl er klar over, at de 500 mio. kr., som han generøst står og deler ud til kommunerne, får de lov til at betale med 650 mio. kr. Jo, jeg synes sandelig, at Dansk Folkeparti har fået indflydelse i det her Folketing.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Først til fru Line Barfod, som beder mig bekræfte, at vi stemmer imod forslag, som vi egentlig ellers synes er gode.
Vi havde jo debatten i går, og jeg vil sige nøjagtig det samme.
Vores holdning til Den Sociale Pensionsfond, vores holdning til satspuljeregulering er nøjagtig den samme, som den hele tiden har været.
Det har vi gjort regeringen opmærksom på, og det har vi gjort Folketinget her opmærksom på gang på gang.
Hvis fru Line Barfod kan pege på, at der med vores stemmer vil være et flertal for at ophæve satspuljeforliget, så vi kan få de midler tilbage over den almindelige finanslov, så vil vi da utrolig gerne være med til det.
Der er da ikke noget - havde jeg nær sagt - vi hellere ville, jo, der er måske noget, vi hellere ville, men ikke meget, for sagen er jo, at det så vil bringe de midler ind iblandt de penge, som vi også kan sidde og være med til at forhandle om.
Vi er jo lige så meget som Enhedslisten i dag uden for mulighed for at påvirke anvendelsen af de midler i satspuljen.
Så det vil vi da meget gerne.
Men jeg har ikke hørt noget som helst omkring det.
Tværtimod har jeg forstået det sådan, at vi har kæmpet den kamp ganske længe i fællesskab om, at man burde hæve det forlig og så bringe de midler ind i den almindelige regulering.
Med hensyn til Den Sociale Pensionsfond afventer vi jo udfaldet af en retssag, der er startet, og vi håber, at der er politikere, der får en over næsen i den sag, for vi synes, det er en skændsel, det man har foretaget.
Når vi i øvrigt så snakker om Den Særlige Pensionsordning, SP-ordningen, så har en af vores bestræbelser med den ordning lige præcis været, at folk får mulighed for at placere de opsparingsmidler, hvor de vil, for at undgå, at man laver nøjagtig det samme nummer med SP-ordningen, som man har lavet tidligere med store fondsdannelser, hvor politikere begynder at forgribe sig på dem.
Risikoen for det er mindre, når pengene ligger rundt omkring placeret af folk selv, frem for at de ligger i én samlet pulje.
Så det var til fru Rosenkrantz-Theil.
Derefter til hr. Ole Sohn: Jeg har fuld respekt for det der med, at hvis ikke man vil betale regningen, så kan man ikke være med til gildet osv.
Vi kan være uenige om, hvor man skal finde pengene, men der er jo også områder, hvor vi har været uenige med regeringen med hensyn til, hvor den har ønsket at skaffe penge, og hvor man kan se fra første behandling til tredje behandling, at der er sket noget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Jeg vil ikke kritisere hr. Kristian Thulesen Dahl for ikke at have præsenteret hele finansloven heroppefra, for vi har trods alt kun 20 minutters taletid.
Men jeg vil give hr. Thulesen Dahl anledning til at bekræfte, at Dansk Folkeparti stemmer for en finanslov, der ud over de elementer, hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte, også handler om, at man ændrer på Den Særlige Pensionsordning, sådan at de ældre og de fattigste pensionister mister 50.000 kr., en finanslov, der betyder forringelser på arbejdsmiljøområdet, en finanslov, der lukker tre fjerdedele af daghøjskolerne og gør, at man fordobler prisen på kurser for ældre og handicappede på aftenskolerne.
En finanslov, der stjæler penge fra pensionister, arbejdsløse og studerende gennem satspuljeforliget, og en finanslov, hvor der fortsat spares 1 mia. kr. på uddannelsesområdet.
En finanslov, hvor man ganske vist bruger 2 mia. kr. på sygehuse og ældre, men hvor man altså samtidig bruger 2,2 mia. kr. på skattelettelser til det private erhvervsliv.
Jeg vil bare give hr. Kristian Thulesen Dahl anledning
til at bekræfte, at Dansk Folkeparti stemmer ja til en finanslov, der indeholder de her massive forringelser.
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Jeg vil starte med at ønske Dansk Folkeparti til lykke og ikke, som nogle måske har gjort, bidrage yderligere til en eller anden form for grædekoneri. Jeg synes, det er rigtigt, at når man deltager i en fest, skal man også være indstillet på at betale regningen, og vi ville gerne deltage i den fest, vi blev inviteret til.
Men vi ønskede ikke at betale regningen, og så syntes vi ikke, det var pænt at komme, så
derfor blev vi væk.
Det, der undrer mig lidt, er, at Dansk Folkeparti gør meget ud af spørgsmålet om indsatsen for de ældre, sygehusene og børnene.
Uenighederne kommer, når regningen skal betales, og derfor vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti: Har man ikke gjort sig overvejelser om de nedskæringer, der sker på ældreområdet på grund af den kommunale aftale, fjernelse af servicejobbene og ændringerne af hele aftenskole- og folkeoplysningsområdet osv. osv? En lang række af Dansk Folkepartis kerneområder finansierer de resultater, partiet har opnået, og det er derfor, vi andre har sagt fra.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, og det er derfor, jeg ikke forstår, at Dansk Folkeparti ikke har gjort indsigelse imod regningen og fundet andre finansieringskilder.
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har talt en del om, at Dansk Folkeparti nu er kommet med i en aftale, og jeg kunne forstå, at Dansk Folkeparti mener, hvad det siger.
Men så kan det jo undre noget, at Dansk Folkeparti, der altså mener, hvad det siger, alligevel stemmer imod sin egen politik. Ved de afstemninger, vi havde om ændringsforslagene til finansloven i går, stemte det f.eks. imod Enhedslistens forslag om at stoppe tyveriet fra Den Sociale Pensionsfond, og man stemte imod Enhedslistens ændringsforslag om at stoppe tyveriet fra folkepensionister, kontanthjælpsmodtagere og andre gennem satspuljen.
Jeg vil gerne høre, om grunden til, at man stemmer imod, er, at man har indgået en aftale med regeringen om, at man ikke må stemme for udgiftskrævende forslag i 2002, og jeg vil også gerne spørge: Skal vi se den samme tendens, vi tidligere har set ude i kommunerne, hvor Dansk Folkeparti meget ofte stemmer for nedskæringer, også for de ældre og dem, man ellers taler så meget om, og stemmer imod forbedringer, nu hvor Dansk Folkeparti er kommet ind i varmen i Folketinget?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Jeg glæder mig over, at hr. Henrik Vestergaard har fattet min pointe, som er meget tydelig.
Vi svarer faktisk også dér, hvor det er lidt sværere og lidt mindre populært.
Vi står gerne ved, hvad vi henter ind af penge, og vil gøre det ved at sige, at vi synes, det er fair, at alle sektorer i det danske samfund bidrager til en samfundsudvikling, som har været overordentlig positiv, og jeg tror også meget, meget velanvendt og veldoseret gennem de sidste 9 år, hvad alle nøgletal også peger på. Skattestoppet synes vi er noget af det mest konserverende, der findes, men på den anden side kunne jeg også sige, at der er jo noget vist fantastisk i, at en ny regerings mest afgørende handling er at kanonisere alle beslutninger, der er truffet på skatteområdet under en socialdemokratisk ledet regering.
Det mener vi imidlertid er meget uklogt at gøre.
Vi mener, man skal se i øjnene, at et skattesystem er dynamisk, både internationalt og også i forhold til, hvordan man indretter sig i erhvervslivet.
Med hensyn til personskatterne har man jo ikke nær så stor mulighed for at indrette sig, for det er nok knap så dynamisk.
Men der er hele tiden brug for at kunne justere og sørge for, at systemet både internationalt og nationalt stemmer overens med udviklingen.
Den mulighed har regeringen afskrevet, og det synes jeg er uklogt.
Nu kan jeg forstå, at skattestoppet skal holde i år og næste år, men tidligere på dagen holdt det altså i resten af valgperioden, og for nogle måneder siden skulle det holde i 10 år, hvis det overhovedet skulle have mening.
Skattestoppet er bestemt ikke i ro hos Venstre, men skatterne er faktisk i ro, og det er dét, Socialdemokratiet fortsat vil satse på.
Det skal være i stand til at matche internationale og nationalte udfordringer, så skattetrykket forbliver uændret, men det betyder jo, at skattesystemet hele tiden må ændres.
Til fru Gitte Seeberg: Jeg burde måske sige nej på grund af den måde, fru Gitte Seeberg stillede spørgsmålet på.
Jeg kan ikke bekræfte, at de 1,5 mia. kr. ikke er finansierede.
Jeg kan sige, at de er finansierede i de samlede ændringsforslag, og det kan vi også give en oversigt over
selv om jeg efter at have diskuteret med hr. Eyvind Vesselbo må sige, at min tiltro til, hvordan man læser oversigter, er muligvis ikke særlig stor.
Men jeg har nu større tiltro til fru Gitte Seebergs evner i den retning, og der er måske i øvrigt mere vilje.
Hr. Lars Barfoed kommer med spørgsmålet, om det nu er
Socialdemokratiet der bedst ved, hvordan erhvervslivet skal anvende sit overskud, eller om det er virksomhederne.
Ja, det er virksomhederne fremragende til, men det er også et fællesskabs opgave at sørge for at stille ting til rådighed, som kan være fælles.
F.eks. havde vi næppe ret meget forskning og universitetsuddannelse, hvis det var hver enkelt virksomhed, som ud fra sit overskud skulle finde ud af, hvad man kunne enes om, så der kommer mest muligt tilbage til erhvervslivet.
Det ville bestemt ikke være netto 2 mia. kr.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-03-20:
I Venstre støtter vi et decentralt styre.
Dér, hvor vi kan flytte de decentrale beslutninger ud til den enkelte borger, vil vi gøre det, men jeg kan forstå, at det vil Socialdemokratiet ikke.
Men alligevel hørte jeg, måske udtrykt i lidt positive vendinger, fru Pia Gjellerup udtrykke tro på, at det frie valg nok skulle vokse af sig selv, og jeg kunne godt tænke mig at høre: Ligger der heri en opfordring fra Socialdemokratiet til de socialdemokratiske borgmestre og til socialdemokratiske politikere i det hele taget, at man gerne vil give borgerne denne valgfrihed og vil støtte valgfrihedstanken ude i kommunerne?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-20:
Nu var det jo hr. Thulesen Dahl selv, der berørte spørgsmålet om Den Særlige Pensionsordning, hvor man jo får den ændring med Dansk Folkepartis hjælp.
Jeg har sagt det her en gang tidligere, at den person, der tjener 1 mio. kr., tjener 340.000 kr. i et pensionsforløb, og hjemmehjælperen, den deltidsansatte, der tjener 150.000 kr., mister 50.000 kr.
Det er altså det bidrag, Dansk Folkeparti giver til den lille mand.
Det har jeg sagt tidligere.
Det er et dybt alvorligt signal at sende ud herfra.
Jeg mener, det er helt afgørende, at finansministeren heroppe fra Folketingets talerstol garanterer, at det kan man ikke.
Man kan ikke foretage et indgreb i mine pensionspenge, der står i ATP, mine penge, der står i Den Særlige Pensionsordning.
Det har hr. Thulesen Dahl gentaget her i debatten ved tredjebehandlingen, og det har hr. Thulesen Dahl sagt ved førstebehandlingen.
Vi må altså have dette afvist fuldstændig klart og præcist.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-20:
Men jeg kan da godt forstå, at fru Pia Gjellerup er deprimeret og også udstråler magtesløshed, for fru Pia Gjellerup magtede ikke engang at svare på det spørgsmål, jeg stillede om, hvordan hun kunne påstå, at der var sparet 2 mia. kr. på miljøet på finansloven.
Det er jo egentlig dybt bekymrende, at den tidligere finansminister end ikke magter at læse et ganske simpelt, ukompliceret notat fra Finansministeriet.
Men jeg står med det her, og jeg skal læse op ganske kort.
Der står, at bevillingernes størrelse fortæller ikke noget om virkningerne på miljøet.
Virkningerne skal ses i sammenhæng med regeringens miljøpolitik som helhed og ikke ved en isoleret bedømmelse af, hvor meget der afsættes på de enkelte underposter på finansloven.
Når nu fru Pia Gjellerup ikke magter at se notatet i sin helhed, kunne fru Pia Gjellerup måske bekræfte, at det, det drejede sig om på Miljøministeriets budget, er 200 mio. kr., hvor 100 mio. kr. stammer fra nedlagte puljer, råd og nævn, og ikke 2 mia. kr.