runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Først mange tak for spørgsmålet.
Det er sådan, at det er helt centralt for regeringens samlede vækststrategi, at tendensen til et fald i arbejdstiden i Danmark brydes, og at flere personer kommer i arbejde.
Det var den tidligere regering også optaget af, og derfor lægger vi i vækststrategien »Vækst med vilje« og i regeringsgrundlaget op til, at der gennemføres skattelettelser på arbejdsindkomst senest i 2004.
Men som jeg har sagt tidligere onsdage og også i dag, forudsætter det imidlertid, at det fornødne råderum er til stede. Når vi skal udmønte dette, er det imidlertid vigtigt, at vi gør det ud fra det samlede billede af den danske økonomi på det pågældende tidspunkt.
Det indbefatter både hensynet
til de offentlige finanser og den samlede konjunktursituation, og lad mig fjerne enhver tvivl: Skattelettelsen i 2004 skal være fuldt ud finansieret.
Vi ved, at en lavere skat på arbejdsindkomst vil betyde et større arbejdsudbud på længere sigt, og dette vil øge skattegrundlaget og dermed skatteindtægterne.
Talrige undersøgelser har vist, at sænkning af skatten på arbejdsindkomst vil øge arbejdsudbuddet, og senest har de økonomiske vismænd beregnet, at udbudseffekterne ikke vil være uvæsentlige. Det er også selve ideen bag at sænke skatten på arbejde, hvilket også fremgår af »Vækst med vilje«. Lavere skat på arbejdsindkomst er jo ikke et mål, men et middel, et redskab til sikre et større arbejdsudbud.
Det vil være unaturligt ikke at inddrage disse udbudseffekter, når vi skal se på, hvordan vi sikrer en markant lavere skat på arbejdsindkomst frem mod 2010, men jeg vil gerne sige, at det skal ske på en forsigtig og forsvarlig måde.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-22:
Kan ministeren redegøre for sin holdning til udbudseffekter af, at man sænker skatten på diverse indkomster?
I den forbindelse tænker jeg på, hvilke indkomstgrupper vi især skal hæfte os ved, for jeg har lagt mærke til, at mens Venstre er gået meget ind for, at vi skal lette bundskatten, har jeg hørt Det Konservative Folkeparti sige meget om mellemskatten.
Men nu har jeg læst denne vækststrategi, og dér står søreme, at det er topskatten, man skal lette, fordi det vil give det største arbejdsudbud.
Hvis ministeren kunne præcisere det lidt, kunne det være utrolig rart.
Det andet spørgsmål er angående de dynamiske effekter.
Der gik jo ikke så lang tid, før statsministeren gav et bud på, at han ikke syntes, man skulle regne de dynamiske effekter med i finansieringsgrundlaget.
Man skal have pengene i hånden, sagde han, og det skal finansieres krone til krone.
Så er det jo nærliggende for oppositionen at spørge meget kort, om økonomi- og erhvervsministeren er blevet trynet af det store parti Venstre.
»Vil ministeren redegøre for sin holdning til udbudseffekter og indregningen af dynamiske effekter, jf. regeringens planer om at sænke skatten på arbejde?« Skriftlig begrundelse
Statsminister Anders Fogh Rasmussen har tidligere meldt ud, at en nedsættelse af skatten på arbejde skal finansieres krone for krone.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
Jeg kan sige til hr. Jeppe Kofod, at det, denne regering i modsætning til den tidligere regering har gjort, netop er at inddrage regionalpolitiske hensyn, når der skal træffes beslutninger om fremtidige strukturændringer inden for det offentlige.
Hvor der i den tidligere regerings tid skete det, at man centraliserede en række statslige institutioner og strukturer med den virkning, at der blev nedlagt institutioner rundtomkring og ofte i de samme bysamfund hver eneste gang, vil denne regering gøre det, at når en minister har planer om at lave strukturændringer på et bestemt område, skal disse strukturændringer ses i en helhed, så det ikke går ud over bestemte regionale områder hver eneste gang.
Det vil være en stor fordel, at vi fører en sådan mere afbalanceret regional politik, og det vil selvfølgelig også være til fordel for Bornholm. Så kan jeg sige, at når det gælder Bornholm specielt, har vi altså taget initiativ til at få løst et længe næret ønske på trafikområdet.
Vi har ligeledes god gang i arbejdet
med at sætte en række erhvervsmæssige initiativer i gang på Bornholm
, bl.a. på fire indsatsområder arbejdes der intensivt: uddannelsesområdet, forskning og innovation, fødevareområdet og en diversekasse af erhvervsfremmende initiativer, så der er masser af ting i gang.
Men jeg kan også tydeligt høre, at hr. Jeppe Kofod har gang i noget, nemlig valgkampen på Bornholm.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-22:
Nu tilkommer det ikke mig at svare på statsministerens spørgsmål, men jeg kan da sige, at da den forrige regering trådte til i 1993, gennemførte den en bornholmerpakke, der på det tidspunkt kostede omkring ½ mia. kr.
Det er bare til oplysning for statsministeren, hvis han ikke var vidende om det.
Så vil jeg slutte af med at stille to konkrete spørgsmål, og det ene er: Nu står man over for at skulle lave et forlig om beredskabscentrene i Danmark, og der er nogle, der siger, at beredskabcentret på Bornholm står over for en lukning.
Jeg vil bare have regeringens holdning til det spørgsmål.
Det var det første.
For det andet har jeg set, at erhvervsministeren på en konference er citeret for at have sagt: »Der skal være vækst i alle danske regioner, men den siddende regering vil ikke afsætte øremærkede puljer til hverken Jylland, Fyn, København eller for den sags skyld Bornholm.« Jeg har meget svært ved at se, at der ligger konkrete tiltag fra regeringens side over for Bornholm, tværtimod.
Statsministeren nævnte puljen til sygehuse og ældre, men her må jeg bare sige, at oplevelsen på Bornholm er en hel anden, nemlig en nedskæring af de kommunale og amtskommunale udgifter.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg allerede har sagt én gang til hr. Buksti: når vi taler om skattelettelser i det regeringsgrundlag, vi har fremlagt, skal skattelettelserne først være fuldt finansierede i januar 2004.
Men det er jo sådan, når man taler om udbudseffekt, at på lidt længere sigt giver de udbuddet.
Det kan alle økonomer regne sig frem til, og det er også sådan, ligegyldigt om man tager den ene eller den anden publikation, at hvis man øger arbejdsudbuddet med 2 pct., forbedrer man den offentlige saldo med ca. 0,7 pct., og det svarer til godt 10 mia. kr.
Vi har også noteret os, at øger vi udbuddet yderligere, ved vi også, hvad det giver, og på sigt er det klart, at det skal være med til at finansiere.
Det kan man jo læse sig til i væktsstrategien, det kan man læse sig til hos DØR, og det kan man læse sig til mange forskellige steder.
Men som man også gør opmærksom på i Det Økonomiske Råd, er der en fordelingsmæssig profil, der også skal tages hensyn til, men der er da udbudseffekter i det.
Til hr. Buksti må jeg sige, at med hensyn til hvad der har stået i Børsen og lignende, er det klart, at i Det Konservative Folkepartis skattepolitik før valget har vi opereret med de effekter.
Vi har det standpunkt i regeringen, skal jeg sige endnu en gang, at de skal være fuldt ud finansierede den 1. januar 2004, og der er udbudseffekter i det på sigt
Det er der jo heller ingen økonomer og ikke nogen publikationer overhovedet, der er uenige med regeringen i.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
Det er helt fantastisk at stå og høre på hr. Jeppe Kofod og hr. Ole Vagn Christensen.
Nu har Socialdemokratiet været i regering siden 1993, og hvad har Socialdemokratiet i den tid overhovedet gjort for Bornholm?
Hvad har Socialdemokratiet gjort for Bornholm i den periode?
Det er velkendt for alle, at der er særlige, vanskelige vilkår for erhvervsudviklingen på Bornholm, og nu er der endelig kommet en regering, der tager det alvorligt og netop sætter fokus på at få en selvbærende økonomisk og erhvervsmæssig udvikling i gang på Bornholm.
Det tror jeg på lang sigt er det, der skal til for at styrke det bornholmske samfund.
Lad mig så blot gentage, at når man skal gøre konsekvensen af omstruktureringer på de offentlige budgetter op, er det jo ikke nok, som hr. Jeppe Kofod gør, kun at se på, hvad der isoleret set sker på det statslige område.
Man skal tage det hele med, og regeringen har jo ikke skåret ned på de offentlige budgetter.
Regeringen har flyttet penge fra statens budget over på de kommunale budgetter for at sætte mere fokus på centrale velfærdsområder som sygehuse og de ældre, og det er selvfølgelig også til gavn for det bornholmske samfund.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-22:
Jeg forstår bare ikke, når man får et brev, der er afsendt 20. februar i år, hvor et samlet Bornholm vurderer, at finanslovens negative effekter koster det bornholmske samfund i hvert fald 30 statslige arbejdspladser, at kommuneforeningen på Bornholm vurderer, at regeringens politik koster øens kommuner mindst 25 mio. kr., hvordan man så kan skrive i en regionalpolitisk redegørelse, at samlet set vurderes disse omprioriteringer at have klar positiv regional effekt, og at finansloven forventes at bidrage til større lighed mellem de danske regioner.
Dér vil jeg bare oplyse statsministeren om, at den tolkning, der ligger her, er ikke den virkelighed, som man oplever ude omkring i landet, heller ikke på Bornholm.
Jeg synes egentlig, at man skulle opfordre statsministeren til én ting, nemlig at lytte også til de partifæller, som jo ikke har nogen interesse i at kritisere regeringen, men som i et brev påpeger - hvor statsministeren betvivler, at det er rigtigt det, der står i brevet - at regeringens politik har store konsekvenser.
Det synes jeg regeringen kunne lære lidt af.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
Ja, det sidste har vi jo lige haft lejlighed til at udveksle synspunkter om.
Der er altså tale om en vækst i både amtskommunernes og kommunernes udgifter.
Det har vi udvekslet synspunkter om.
Så må jeg bare sige til hr. Jeppe Kofod, at hr. Jeppe Kofods konklusion står fuldstændig for hr. Jeppe Kofods egen regning, for han drog den modsatte konklusion af, hvad jeg sagde.
Jeg sagde, at jeg betvivlede tallene fra Bornholm.
Men bortset fra det, så er der også positive effekter for Bornholm af den omstrukturering, der sker, for når man flytter penge fra den statslige sektor til den amtskommunale og kommunale sektor, kommer det selvfølgelig også Bornholm til gode. Så kan jeg i øvrigt konkret i forhold til Bornholm sige, at regeringens politik ligger i forlængelse af regeringens erklæring fra september 2001, og et centralt element i det er sikringen af en optimal trafikbetjening af Bornholm, og det er baggrunden for, at trafikministeren nu vil søge tilslutning til, at der ydes støtte til drift af godsruten mellem Rønne og Køge.
Det er en forsøgsordning, som vil løbe i perioden fra sommeren 2002 til april 2003, og jeg ved, at det er et stort bornholmsk ønske, der derved bliver opfyldt.
Desuden viderefører vi det tværministerielle arbejde med udvikling og prioritering af forskellige initiativer til fremme af erhvervsudviklingen på Bornholm.
Tværtimod er det regeringens allerhøjeste prioritet at sikre en selvbærende økonomisk og erhvervsmæssig udvikling på Bornholm.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Ja, jeg synes også, at vi fik et interessant svar her.
Det her med helheder betyder jo, at man også har økonomi til at kunne gøre det, som statsministeren her foreslog.
Tidligere har hans ministerkollega, økonomiministeren, fremført de samme synspunkter under den debat, vi har haft om de statslige udflytninger.
Det er lidt svært at forstå, hvad det er, der gør, at statsministeren kan stå her og sige, at Bornholm har haft en økonomisk udvikling, der betyder, at de vil kunne nyde godt af økonomi til både ældre og sygehuse.
At der faktisk ikke er tale om, at man er nødt til at foretage nedskæringer her.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-22:
Tak for svaret.
Man må forstå det sådan, at når man skriver det her i den regionalpolitiske redegørelse, så siger statsministeren, man skal betragte det som en helhed.
Det vil sige, at statsministeren erkender, at det er korrekt, det, der står i det brev, der er kommet fra Bornholm underskrevet af statsministerens partifælle, at man står foran massive nedskæringer i statslige arbejdspladser på en i forvejen hårdt arbejdsløshedspræget ø.
Det erkender man, og derfor har finansloven haft negativ regional effekt for Bornholm.
Det synes jeg er interessant.
Det er det første.
Det er jo også en anden del af spørgsmålet, der handler om de kommunale udgifter.
Men det står slet ikke mål med de mange nedskæringer, som man bl.a. selv peger på at regeringen har foretaget på Bornholm.
Men jeg takker for, at statsministeren nu har erkendt, at finansloven har haft en negativ effekt for Bornholm, at man har nedlagt statslige arbejdspladser, fordi man siger, at man ser det her i en helhed.
Så savner jeg bare konkrete initiativer til, hvad man vil gøre ved situationen, som er katastrofal.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
For det første vil jeg sige til hr. Jeppe Kofod, at jeg stiller mig stærkt tvivlende over for det tal, som er oplyst i brevet fra Bornholm, men det er så en hel anden diskussion.
Indledningsvis vil jeg i øvrigt gerne sige, at regionalpolitikken skal betragtes under ét, som en helhed, og det er summen af forskellige initiativer, som samlet bidrager til en positiv regional udvikling.
Det er da korrekt, at der på finansloven for 2002 foretages omprioriteringer, som betyder nedlæggelse af visse statslige arbejdspladser.
Der er det i øvrigt sådan, at i det omfang, det sker, så sker den største reduktion af statsligt ansatte i hovedstadsområdet, hvor jo den væsentligste del af statsadministrationen er beliggende.
Men naturligvis er der institutioner ude omkring i landet, som oplever resultatet af sådanne omprioriteringer.
Men her er det så, at helhedssynet kommer ind, for de besparelser, vi har foretaget på finansloven for 2002, går jo til at finansiere andre initiativer, initiativer, som betyder øgede udgifter i den amtskommunale og kommunale sektor, bl.a. til sygehusene og til ældreplejen.
Det giver jo mulighed for, at der så bliver flere ansatte inden for de sektorer, og det er i høj grad noget, der kommer hele landet til gode.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-22:
Jeg er også glad for at kunne berette fra virkeligheden, som man oplever den ude i kommunerne, og i det her tilfælde er det et spørgsmål til to ting, først til den regionalpolitiske redegørelse, som regeringen netop har udgivet, hvor man vurderer, at de samlede omprioriteringer af finansloven har en klar positiv regional effekt.
Det vil jeg godt have statsministerens kommentar til set i lyset af, at han i et brev af 20. februar får oplyst, at på Bornholm er konsekvenserne af finansloven umiddelbart nedlæggelse af 30 statslige arbejdspladser.
Brevet er oven i købet underskrevet af statsministerens partifælle, amtsborgmester på Bornholm, Knud Andersen, og der står et enigt Bornholm bagved, et erhvervsknudepunkt, både erhvervsliv og lønmodtagerorganisationer.
Derfor undrer det mig dybt, at man kan skrive det her i den regionalpolitiske redegørelse.
Oven i købet hedder det videre: Alt i alt forventes finansloven at bidrage til større lighed mellem de danske regioner.
Jeg savner simpelt hen statsministerens kommentar til, hvordan det kan lade sig gøre at få det her til at hænge sammen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
Det er klart regeringens opfattelse, at det er muligt inden for den ramme på mellem 0,5 og 1 pct. vækst om året at finansiere fremtidens velfærdsopgaver.
Det er ikke at sænke ambitionsniveauet.
Det er at øge ambitionsniveauet.
Og som også hr. Villy Søvndal vil kunne se af regeringens egne publikationer, forudses der en vækst i den offentlige beskæftigelse i de kommende år for at varetage velfærdsopgaverne. Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-22:
Det betyder så, at hvis det her ender op i en aftale, som jeg forstår, regeringen har lagt sig fast på, der hedder en stigning på højst 0,7 pct., hvilket er under en tredjedel af stigningen i de hidtidige år, så er regeringen også villig til at træde frem og sige, at det her får konsekvenser, det kommer til at gøre ondt.
I virkelighedens verden kan det ikke lade sig gøre at lave kommunale budgetter, uden at det også kommer til at gøre ondt på nogle afgørende områder: de gamle, folkeskolerne, børnene, men det mod har vi jo fuldstændig savnet også i debatten i dag.
Er regeringen villig til at indrømme det?
For så synes jeg, debatten i dag har bragt os et stykke videre, og så har det ikke været unødig trætte, så tog det bare lidt lang tid.
Vi skulle frem til de sidste spørgsmål, før indrømmelsen kom fra statsministeren.
Men det er jo ikke unødig trætte.
Det er bare lidt langsommeligt som arbejdsfacon.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg vil også godt takke statsministeren for svaret.
Jeg forstod statsministerens svar sådan, at det var ud fra den bornholmske helhed, og derfor var mit spørgsmål meget enkelt: Når man vil prøve at fremføre, at flere penge til ældreforsorgen, flere penge til sygehusene har betydet, at man på Bornholm har fået en kompensation, der svarer til de nedskæringer, som der har været lagt op til, så har man jo her et enkelt område, som er nemt at rette fokus mod og sige:
Ser virkeligheden sådan ud, og er det helt forkert, det, der bliver fremført, at der ikke er økonomi til at gøre de større tiltag, og derfor er der ingen, der har fået nogen forbedringer ud af disse ting, når det handler om Bornholm.
Karen Jespersen (S), 2002-05-22:
Jeg er selvfølgelig glad for at høre den principielle tilslutning til hele den måde at betragte problemet eller
især løsningen på
Men betyder det så også, at de konkrete initiativer, som de her pæne ord helst skulle udmønte sig i, bliver videreført, eller er der nye initiativer?
Altså det drejede sig om støtte til dem, der ville lave
sociale klausuler; det drejede sig om støtte - også økonomisk støtte - til at udbrede det, der hedder det sociale indeks; det drejede sig om det nationale netværk, om de regionale netværk og om det, der hedder The Copenhagen Center, altså den enhed, der ligger i Socialministeriet eller nu i Beskæftigelsesministeriet.
Altså den måde, ministeren beskriver holdningen på, lyder meget fint, men det, jeg efterlyser, er, om man også er villig til at sætte penge og handling bag de pæne ord, der bliver sagt her.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-22:
Baggrunden for det her spørgsmål er jo, at ministeren har nedsat et udvalg, som skal udarbejde retningslinjer for, hvornår landbruget skal kompenseres for at overholde generelle miljøregler, som gælder for alle. Det er et helt nyt princip, at der skal kompenseres for at overholde generelle regler.
Det var vi nogle stykker, der meget gerne ville have en forklaring på for 14 dage siden i spørgetiden.
Det fik vi desværre ikke.
I stedet for fik vi en eller anden underlig forklaring om, at det her skam ikke var nyt; det kendte man også fra Vandmiljøplan II.
Det er jo faktuelt forkert, og derfor vil jeg bare gerne have den lille misforståelse ud af verden så hurtigt som muligt.
Miljøministeren har lejligheden i dag, så vi kan komme tilbage til den mere principielle debat om, hvorfor regeringen ønsker at forureneren betaler-princippet skal ændres til et forureneren betales-princippet, når det gælder landbruget.
Karen Jespersen (S), 2002-05-22:
Ja, nu siger økonomi- og erhvervsministeren, at han ikke er i stand til at svare på beskæftigelsesministerens vegne.
Men erhvervsministeren er i hvert fald refereret i Politiken for, at det, der er forskellen til SR-planen, dk21, er, at den var smal, mens denne her er meget, meget bred.
Der er reformer på energi, arbejdsmarked, skat osv., og derfor kan det altså på den baggrund undre én, at lige præcis afsnittet om virksomhedernes sociale ansvar ikke er med.
Hvis ministeren ikke er i stand til at svare på det, så må jeg selvfølgelig tage det til efterretning og så prøve at forfølge det på anden vis.
Der var nogle centrale initiativer, som sikrede, at denne her tankegang blev ført ud i livet, og jeg kan sige, at de ting, jeg gerne vil forfølge, er det nationale netværk, er de regionale netværk, er det, der hedder The Copenhagen Center, er de sociale klausuler, og det er altså også støtte til det, der hedder Det Sociale Netværk.
Hvis ikke de ting bliver videreført, så mener jeg ikke, at de skåltaler, som vi så tit hører, når det drejer sig om det her emne, tæller meget ude i virkelighedens verden.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-22:
At lige hr. Jørn Jespersen behøver at sige det på den her polemiske facon, altså lige hr. Jørn Jespersen, men o.k.!
Jeg vil gerne gentage nok en gang: Man bliver inviteret til de forhandlinger, det drejer sig om, om Mifresta; der får vi en diskussion, der finder vi ud af, hvilke lande der eventuelt skal støttes.
Det får hr. Jørn Jespersen til at blive til, at det så vil sige, at Danmark på forhånd har sagt, at man ikke kan give penge til nogen af de lande, trods det, at der er lige blevet sagt, at det afgør de forhandlinger, vi får.
Det er da tankevækkende.
Det er da, fordi, synes jeg,
man søger konflikt frem for resultater, og det synes jeg er lidt trist for debatten.
Jeg oplever det i hvert fald sådan.
Men jeg kan kun fastholde de synspunkter, der er blevet lagt frem, både af mig selv og under den debat, der var i går.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-22:
Jeg vil gøre mit yderste for, på trods af miljøministerens polemiske facon, at prøve at fastholde en saglig debat.
Det tror jeg nemlig tjener sagen bedst på lang sigt. Betyder det, ministeren har sagt nu, at regeringen endegyldigt har besluttet, at ud over den støtte, der vil blive givet til de nye medlemslande, og den EU-førtiltrædelsesstøtte, der kan blive tale om, og som ministeren vil presse på for, til de lande, der ikke kommer ind, så vil der ikke blive ydet penge fra Danmark direkte til de lande, der ikke kommer med i EU, for at hjælpe dem på deres miljøområde?
Hvis det er det, ministeren siger, så er det altså nyt, også i forhold til statsministerens udtalelser i går.
Så skal det virkelig forstås på den meget kontante facon, miljøministeren nu siger det på: Ingen bilateral støtte fra Danmark til lande, der ikke kommer med i EU?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-22:
Ja, det er jo det, der giver den her debat.
Som jeg somme tider siger til hr. Jørn Jespersen, synes jeg, det er lidt ærgerligt, at man med vilje misforstår det, der bliver sagt, og forsøger at skabe en debat.
Så får jeg bagefter en svada
om alt muligt andet, så det vil jeg undlade at gøre i dag. Jeg vil bare sige, at det er lidt ærgerligt for debatten.
Jeg har lige stået og sagt, at nu vil EU have mulighed for at kunne give den støtte, der kaldes føroptagelsesstøtte.
Den er der i øvrigt også nogle af de lande, der i dag venter på optagelse, der får.
Når de midler bliver frigjort, så har man chance for at give til nogle af de lande, som hr. Jørn Jespersen taler om.
Så bliver det drejet hen til, at nu siger miljøministeren, at nogle af de midler, der kommer fra Danmark, skal vi pludselig have i spil igen.
Det er jo ikke engang noget, regeringen holder skjult.
Hr. Jørn Jespersen ved præcis, at vi har sagt, at det er de lande i Østersøregionen; han ved præcis, at det er Rusland, vi bl.a. derudover tænker på; han ved præcis, at vi har sagt, at vi afrunder de projekter, der foregår i de lande, og så er det slut.
Jeg sagde det sidste onsdag eller forrige, jeg kan ikke huske, hvornår vi diskuterede det, det er ikke længe siden, og desuden havde vi debatten i går, så hr. Jørn Jespersen ved det godt.
Alligevel vil man bruge tid på at se, om man ikke kan blive ved at diskutere det, og så oplever jeg det lidt - det kan selvfølgelig være forkert -
som om jeg bliver bevidst misforstået.
Jeg kan kun endnu en gang citere det udsagn, jeg kom med, at det bliver sådan omkring Øststøttepolitikken, punkt 1: Vi indkalder til diskussion om, hvordan man skal anvende Mifresta-midlerne og punkt 2: Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at de lande ikke bliver glemt, og det kan jeg bl.a. ved at presse på i EU.