Jørn Jespersen (SF), 1999-03-25:
I SF er vi meget imod den måde, som gensplejsning i dag anvendes til at fremstille fødevarer på.
Det er vi
, fordi vi er af den overbevisning, at man ikke kender de langsigtede miljøkonsekvenser, f.eks. en risiko for en øget anvendelse af sprøjtemidler.
Det er vi også, fordi den måde, man i dag bruger gensplejsningsteknologien på, truer med at indskrænke den naturlige artsvariation i vores afgrøder.
Vi er nervøse for, at landbruget bliver totalt afhængigt af nogle få multinationale firmaer.
Og vi mener heller ikke, at de sundhedsrisici, som der er peget på, er belyst grundigt nok, f.eks. spørgsmålet om allergi.
Når vi så samtidig konstaterer, at det er meget svært at få øje på nogen egentlig samfundsnytte ved de produkter, som hidtil er blevet søgt om godkendelse til, så kommer vi frem til den konklusion, at der er noget helt galt med den måde, som tingene kører på.
Vi afviser ikke gensplejsningen som teknologi.
Vi er faktisk åbne over for andre anvendelser end dem, vi har set eksempler på, f.eks. sygdomsresistente planter, planter, som binder kvælstof osv. Vi konstaterer bare, at det ikke er den slags ting, teknologien hidtil har været anvendt til.
Den har været styret af nogle få multinationale selskaber, deres kommercielle interesser og ikke af samfundsnytte.
Derfor ser vi det på den måde, at de aktuelle opgaver til dels består i at støtte miljøministeren i at kræve et moratorium.
Vi synes, der ligger en stor opgave i at sikre en totalt konsekvent gennemført mærkning af alle fødevarer, som er produceret ved hjælp af gensplejsning, ikke blot som i dag dem, hvor man kan påvise og måle et indhold af GMO'ere, men alle, der er produceret ved hjælp af gensplejsningsteknologien.
Det mener vi, fordi vi synes det
er vigtigt at sikre forbrugerne total valgfrihed, også i forhold til selve produktionsmåden og ikke kun det endelige produkt.
Endelig lægger vi så megen vægt på, at vi får en god, progressiv revision af udsætningsdirektivet i forlængelse af det beslutningsforslag, vi stillede i sidste samling, beslutningsforslag nr. B 25.
Vi lægger vægt på, at beslutningsproceduren, som det er blevet nævnt, bliver ændret i demokratisk retning.
Vi lægger vægt på, at de vurderingskriterier, der er i bilagene med henblik på eventuelt at afvise en ansøgning, både bygger på en samfundsmæssig behovsvurdering og også indeholder socioøkonomiske forhold, afhængighedsforhold og forsigtighedsprincippet.
Det er ikke tilstrækkelig sikret i direktivet, som det er i dag, og det bør det være.
Vi lægger vægt på, at de langsigtede miljøkonsekvenser indgår i beslutningen om at godkende nye produkter; det gør det ikke i tilstrækkeligt omfang i dag.
Vi lægger vægt på offentlighed i beslutningsprocessen, og vi lægger som sagt vægt på mærkning hele vejen igennem, også af foder og produkter, der er produceret på grundlag af gensplejset foder.
Jeg synes, det er en omvendt tankegang allerede på nuværende tidspunkt fra Enhedslistens side at ville beslutte, hvordan Danmark skal stemme til et direktiv, som aktuelt forhandles.
Tværtimod mener vi, at der er al mulig grund til at sige, at vi skal gå aktivt og offensivt ind i arbejdet med henblik på at få en så god revision af direktivet som overhovedet muligt.
Og så må vi tage stilling til, når de forhandlinger er gennemført, om resultatet er blevet så godt og Danmark har fået så mange indrømmelser, at vi kan støtte direktivet, eller om der er tale om, at vi i virkeligheden ikke kan leve med de fremskridt, der er kommet. Der vil jeg opfordre Enhedslisten til at være en del af det flertal, som stiller krav til regeringen om, hvilke ting det er, man skal lægge vægt på i forhandlingerne.
Dermed ville man jo kunne præge udviklingen i stedet for som i dag at overlade det til borgerlige partier at være med til at give mandatet.