runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Jeg opfatter det i hvert fald på den måde, at hr. Jens Peter Vernersen er indstillet på, og det er Socialdemokratiet også, at se på lovgivningen og særlig se på den, hvis det viser sig, at Danish Crown faktisk forhindrer, at der videreføres en fødevarevirksomhed i Hjørring, hvad noget desværre kunne tyde på, at de er indstillet på at gøre.
I den sag støttes vi også af justitsministeren, som er folketingsmedlem valgt i Nordjylland, og som klart har sagt, at hun ikke kan acceptere det.
Hvilke konsekvenser hun så drager, må tiden vise.
Det andet, jeg vil spørge hr. Jens Peter Vernersen om,
er så: Er Socialdemokratiet enig i, at det kunne være en god idé, når man snakker om den offentlige indkøbspolitik, at give forbedrede muligheder for, at man også kan tage miljømæssige hensyn, når man køber ind?
Det betyder bl.a., at man kan tage hensyn til, hvor langt de produkter, man køber, skal transporteres, for hvis man kunne tage det hensyn, ville det også give en mulighed for at gavne den lokale produktion.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Vi er faktisk uenige med fødevareministeren, når han har sagt, at markedet nok skal sørge for, at det hele går, som det skal, f.eks. vedrørende afsætning af økologiske produktioner.
Vi tror, det er vigtigt, at man også gør en ekstra indsats for markedsføring – også en langt større indsats end det, der gøres nu.
Vi tror faktisk, det er helt afgørende.
Vi har jo ikke samme mening, som vi har hørt fødevareministeren give udtryk for, nemlig at markedet nok skal ordne det hele.
Det var i øvrigt også det, som virkelig gik igennem i den ordførertale, der blev holdt af hr. Leif Mikkelsen: Det hele ordner nok sig selv, vi skal bare sætte os stille og roligt ned og vente, og så går det nok endda.
Det er ikke det, vi tror på.
Det gælder også på det her område.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren, og det drejer sig om det, ordføreren startede med i sit indlæg om, at man kunne vente på, at tingene kunne ske, eller at man selv kunne prøve at gøre noget aktivt for, at det kunne ske.
Der kunne jeg da godt tænke mig at stille ordføreren et spørgsmål om de 10 år, som ordførerens eget parti, Socialdemokraterne, har haft magten: Hvori består forskellen på den måde, man betjener yderdistrikterne på i dag og dengang, hvor Socialdemokraterne havde flertallet til at gennemføre en forbedret regional distriktspolitik?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Jeg er rigtig glad for, at det spørgsmål bliver stillet, for det giver mig lejlighed til at ridse op, hvad der rent faktisk skete under den socialdemokratisk ledede regering.
Jeg tror også, man i Dansk Folkeparti er klar over, at vi da fik en beskæftigelsesudvikling på 200.000 nye arbejdspladser.
To tredjedele af disse 200.000 nye arbejdspladser, der blev skabt under Nyrupregeringen, var private arbejdspladser.
En meget stor del af disse arbejdspladser blev netop skabt inden på området for vedvarende energi: solenergi, vindmøller osv.
Det var i tusindvis af arbejdspladser.
Det første, regeringen gjorde, da den kom til, var at fjerne tilskuddene til f.eks. solenergi, og det betød, at de fabrikker, som var langt, langt fremme i deres udvikling af den energiform, lukkede.
Det var det første, der skete.
Der kan man virkelig se forskellen på en aktiv erhvervspolitik, hvor man understøtter, og en erhvervspolitik, hvor man siger, at det hele nok går af sig selv.
Så lukker det ned, og det var det, vi så.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Man kan jo diskutere, hvor meget svar der var i det helt konkret om de initiativer og de ting, der blev gennemtrumfet af den daværende regering.
Det kan man altid have en holdning til.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Man kan selvfølgelig undre sig over, at det så er lykkedes i løbet af ganske kort tid og med Dansk Folkepartis støtte at føre en politik, der betyder, at man har mistet i størrelsesordenen 50.000 arbejdspladser.
Nogle af de mistede job skyldes fuldstændig plager, man selv har skabt.
F.eks. nævnte jeg vindmølleindustrien, hvor de straks mistede arbejdspladser, fordi man sagde: Vi lukker projektet på Horns Rev.
Hvis man tager sådan et område som solenergi, som masser af mennesker investerede i, fordi de ville opvarme deres vand via solenergi: Der lukkede man ned, og det var alt sammen med bidrag fra Dansk Folkeparti.
Det synes jeg at måske hr. Skibby skulle tænke lidt på, for det er nemlig et holdningsspørgsmål, om man vil føre en politik, hvor man lukker de virksomheder, eller om man vil føre en politik, hvor de får mulighed for at bestå.
Der har hr. Skibby netop præsenteret sin holdning og bidraget til, at de bliver lukket.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Ifølge Enhedslisten er man sådan set klar til at tvinge Danish Crown til i givet fald at afstå dele af sin virksomhed, fordi man nu var så bekymrede, og så fik vi sådan en gang men-men-bekymring fra Socialdemokratiet osv.
Jeg synes, Socialdemokratiet skylder både os herinde og andre undrende et klart svar: Er Socialdemokratiet enige i sådan en politik og i, at det vil være rigtigt for at gøre noget ved den bekymring, Socialdemokratiet selv har, eller er det bare noget snak, snak, snak?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Jeg ved ikke, om hr. Leif Mikkelsen er klar over det, men hvis man diskuterer spørgsmålet om sammenlægninger og monopoler, så tror jeg faktisk – og det ved jeg faktisk helt konkret – at et selskab som Arla, da det indgik i den sidste fusion med Kløvermælk og faktisk stort set fjernede konkurrencen en på mælkemarkedet i det her land, er helt på det rene med, at det måske ikke var klogt at indgå i den sidste fusion, som man gjorde.
Jeg ved ikke, om hr. Leif Mikkelsen synes, at disse meget, meget store monopoler er til gavn.
Det, som vi ser netop nu her med sådan et monopol, er, at en række af arbejdspladserne faktisk også flyttes ud af landet.
Det er det, der sker i øjeblikket, og det synes jeg er ganske problematisk.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Vi fik så en gang ligegyldig snak mere.
Jeg har sådan et ret konkret spørgsmål: Hvis nu Socialdemokratiets bekymring er så udtalt på det her område, som hr. Jens Peter Vernersen giver udtryk for, og det ikke er godt for landet, og hvad ved jeg, er det så socialdemokratisk politik at gribe ind over for den slags ting og dermed bestemme, hvordan virksomhedsstrukturen skal være i Danmark?
Er det socialdemokratisk politik?
Vil man gøre noget ved det, eller er det bare noget snak?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Det har vi rent faktisk gjort.
Hvis vi tager det andet eksempel med slagteriet, der lukkede i Struer, så var det mig bekendt Konkurrencestyrelsen, der sagde, at Danish Crown fjernede konkurrencen på området, og så tvang den rent faktisk Danish Crown til at sælge slagteriet.
Det er altså sket under denne regerings tid, så jeg går også ud fra, at hr. Leif Mikkelsens parti mener, at det er et problem, hvis konkurrencen bliver sat fuldstændig ud af kraft.
Det er i hvert fald sket i denne regerings tid.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Nu kan man altid diskutere, hvilke områder der bør reguleres politisk, men indtil for nogle år siden var der vel i Danmark enighed om, at det var fornuftigt, at staten påtog sig et stort ansvar for at sikre, at der var en fungerende infrastruktur.
Jeg tror også, at vi kan være enige om, at en af de vigtige forudsætninger for en økonomisk udvikling i et område er, at infrastrukturen fungerer.
Derfor har jeg to spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører på det område.
Er Dansk Folkeparti enig i, at det faktisk er en statslig opgave at sikre, at godstrafik på skinner også fungerer i Nordjylland?
Når jeg stiller det spørgsmål, er det, fordi vi i Nordjylland, efter at liberaliseringen blev gennemført, har været i den situation, at der ca. hver anden måned bliver sået tvivl om, hvorvidt der bliver transporteret gods på skinner om et halvt år, og det er jo dræbende for erhvervsudviklingen.
Det var det første spørgsmål, og så vender jeg tilbage med det næste.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nu har vi jo en udligningsreform, så jeg går ud fra, at det, spørgeren forestiller sig, er en ny udligningsreform.
Der kan jeg sige, at man måske har en svag fornemmelse af, at det ligger i pipelinen.
Jeg tror, det er sagt med al tydelighed, at det kommer, så det er der vel ingen grund til at diskutere.
Men til det med, om vi gør noget herfra, og at andre gør noget, vil jeg sige, at jeg faktisk mener, at dagen i dag, redegørelsen, de elementer, jeg har nævnt ved store reformer og beslutninger, alt sammen er tegn på, at man gør noget.
Jeg ønsker bare hele tiden at kæde det sammen med, at det ikke kan stå alene.
Det er også derfor, at det med de vækstfora er god politik, at vi siger, at der altså er et ansvar for de regionalpolitikere, lokalpolitikere til også at tage vare på og hånd om egen situation og selv gøre noget og have fokus på, at de altså også har både land og by i deres egn, og hvor der er forskel på, hvad de skal gøre fra område til område.
Så hænger det nemlig godt sammen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Det, der bliver stillet forslag om fra Enhedslistens ordfører, er så helt principielt omkring Nordjyllandsproblematikken.
Jeg har da ikke hørt tilkendegivelser om, at det skulle være på tale, at man ville fjerne godstransport på jernbanenettet i Nordjylland.
Der er et eller andet, som ordføreren er bekendt med, men som jeg ikke har kendskab til.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Hvad kan regeringen gøre, og hvad kan Folketinget gøre?
Jamen det ene udelukker vel ikke det andet.
Hr. Leif Mikkelsens udsagn om, at der skal være muligheder for alle, får mig til at spørge: Betyder det, at det er ren markedsøkonomi, vi snakker om, at det er markedsvilkår, man kører på?
Eller indgår det stadig i regeringens overvejelser, at man måske på et tidspunkt kunne tænke sig at lave en udligningsreform, som kunne være en hjælp til de områder?
Hr. Leif Mikkelsen svarede hr. Ole Glahn, at det ikke var rigtigt, at hr. Leif Mikkelsen havde sagt, at det vil betyde ringere service.
Det tror jeg faktisk er rigtigt.
Jeg vil godt støtte ordføreren i, at det ikke var sådan, han sagde.
Det, hr. Leif Mikkelsen sagde, er, at der gerne må være forskel på land og by, og så kan man selvfølgelig godt spekulere lidt over, hvad forskellen på de to udsagn så er.
Jeg vil godt have ordføreren til at udtrykke, hvor det slogan, regeringen havde med »Et Danmark i balance«, blev af.
Nu siger ordføreren, at der gerne må være forskel.
I hvor vid udstrækning skal den forskel forstås?
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-20:
Det har været en meget dyr debat her i formiddag, for da vi startede, fortalte Venstres ordfører, hr. Leif Mikkelsen, at den danske regering ville hjemtage alle de midler, der var mulighed for, og også kvittere for og sørge for, at der var dansk medfinansiering.
Så her klokken halv et eller sådan noget gik indenrigsministeren på talerstolen og kunne sige på regeringens vegne: Ja, der har været nogle forskellige forhold, der gør, at det gør vi så alligevel ikke.
500 mio. kr. til en betrængt industri i alle de områder, som vi taler om her, det er Skagen, det er Hirtshals, det er Sydfyn, det er Bornholm, alle de steder, hvor vi har problemer med beskæftigelsen og en langt højere ledighed, siger regeringen nu, at det er der ikke behov for.
Det er dog besynderligt.
Jeg bebrejder sådan set ikke hr. Leif Mikkelsen noget, for vi kan jo læse i regeringsgrundlaget, at regeringen vil hjemtage alle midler.
Der er to fejl i det ellers udmærket komponerede indlæg her: Den første er, at det skulle fremgå af regeringsgrundlaget, at vi har givet tilsagn om, at vi skal trække alle EU- støttemidler hjem til Danmark.
Det kan man ikke læse ud af regeringsgrundlaget.
Man kan meget, meget klart læse, at regeringen i forhold til landbrugspolitikken og landdistriktspolitikken har taget stilling til at ville hjemtage midlerne.
Det er det, man kan læse ud af regeringsgrundlaget.
Dermed har vi ikke i regeringsgrundlaget taget stilling til det her spørgsmål om fiskeristrukturmidler.
Så det er den ene fejl i spørgsmålet.
Den anden fejl er, at jeg skulle have sagt, at vi ikke vil foretage nogen hjemtagning.
Jeg har sagt, at der er planlagt efter at hjemtage 1,1 mia. kr., og så har jeg sagt, at der er en overmåde stor ramme til rådighed for Danmark, som primært har sit udspring i, at den aktuelle ramme er et spejlbillede af et forbrug, der var tilbage i 1980'erne, hvor der var massiv ophugning i den danske fiskeriflåde.
På baggrund af den henvendelse, der altså er indgået for 2 dage siden til statsministeren, og som i går er oversendt til fødevareministeren, og som jeg så i dag er blevet bekendtgjort med, sætter fødevareministeren nu gang i en analyse for at afdække, om det giver mening at søge at hjemtage disse midler.
Altså om der kan laves fornuftige projekter, om det tjener et formål, og hvilke krav det stiller til den nationale medfinansiering.
For som jeg sagde – jeg tror ikke, at hr. Bjarne Laustsen var i salen på det tidspunkt, så jeg siger det lige igen for en sikkerheds skyld – så er kravet til national medfinansiering forskellig, da det afhængig af, hvad det er for nogle projekter, man finansierer.
Det arbejde er sat i gang, og man kan jo ikke bedømme regeringens konklusion af det her, før regeringen selv har draget den.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Venstres ordfører gik forholdsvis let hen over den del af redegørelsen, som meget præcist beskriver, hvordan situationen er i dag, nemlig at indbyggertallet falder i udkantsområderne, og at forskellen uddannelsesmæssigt og på andre områder er stigende i Danmark.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det er den situation, vi har.
Det er jo ikke kun på grund af regeringens politik, men også på grund af den politik, regeringen ikke fører.
Det er f.eks., når man vælger ikke at satse massivt på udbygningen af vedvarende energi, hvor områder som Nordjylland, Lolland-Falster osv. ville kunne nyde meget, meget godt af det i form af at få nogle forskningsbaserede, videnstunge arbejdspladser, men også i form af at få nogle konkrete arbejdspladser til de mennesker, der har en kortere uddannelse.
Så jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om han ikke i lyset af det her måske er enig med mig i, at det var en meget, meget dårlig idé, at man skar så dramatisk ned på bevillingerne til vedvarende energi, da man kom til som regering tilbage i 2002.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nej, det mener jeg ikke var dårlig politik.
Jeg har lyst til at understrege det, jeg sagde i min tale.
Det er utrolig vigtigt, at de tiltag, der sker, har en naturlig placering på den egn, som det nu er.
Det blev sagt, at indbyggertallet falder i bestemte egne af Danmark.
Det understregede jeg meget klart.
Stavnsbåndet er ophævet, og vi har et bosætningsmønster, som altså etableres af menneskers normale vandring.
Jeg mener ikke, at man skal foregøgle i Folketinget, at man kan ændre eller bestemme det.
Det er et mønster, vi vil se, og så må vi altså sikre, at der er uddannelse og mulighed for en selvbærende dynamik i det område, det drejer sig om.
Nu kommer vi senere i dag til at diskutere spørgsmålet om statslige arbejdspladser, men det er forkert at tro, at man ad kunstig vej skal have et særligt område til at fungere.
Jeg mener, at meget afhænger af de mennesker, der bor der, og det skal vi holde fast i.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Jeg synes, at hr. Leif Mikkelsen på en meget, meget præcis måde udstiller fattigdommen i det liberalistiske politiske projekt, for det går, som det går, og det kan vi ikke rigtig gøre noget ved, og vi skal have de arbejdspladser, der naturligt passer til egnen.
Er det ikke sådan, at fødevareproduktion er naturlige elementer i Nordjylland og på Lolland-Falster, og det, man kan konstatere i hvert fald i Nordjylland, er, at så længe man overlader det til de store fødevaremonopoler at stå for den produktion, betyder det, at antallet af arbejdspladser falder i Nordjylland?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg går da ud fra, at hr. Per Clausen – jeg kan ikke forlange, han hører efter, men alligevel – i alt fald har konstateret, at vækstforapolitikken er en enestående mulighed for, at de, der er i området, kan fokusere og prioritere økonomi til det, der passer til den egn, og at det dermed er regeringens politik, at vi faktisk tror på, at de, der bor der, bedst ved, hvad der skal gøres.
Derfor holder vi fast i, at det ikke er en detailbeslutning herfra, der skal bestemme, hvad der skal ske.
Så interessen for vækstfora fra kommuner og amter, lang tid før de er skabt, er for mig et signal om, at det er rigtigt placeret.
Indholdet i det foregår lokalt, besluttes lokalt, og dermed tror jeg på, vi vil få at se, at der er gode ideer også i de områder, som måske har lidt under lidt folkelig afvandring, så de får ny energi og nye muligheder.
Hvis vi ellers sikrer en politik i forlængelse af vækstfora med frihed under ansvar og tillid til lokal selvbeslutning, skal det nok gå, og så bliver det godt.
Lene Hansen (S), 2005-05-20:
I regeringens regionalpolitiske redegørelse på side 22 er der nævnt det specielle FIUF-program under EU's strukturfonde.
Det er et program, der har til formål at fremme omstilling og udvikling specielt i fiskerisektoren.
Fiskerisektoren er jo, som vi ved, en af de mest nødlidende sektorer i Danmark i dag.
Programmet omfattede i 2004 et beløb på 275 mio. kr.
Jeg ville høre, om ordføreren vil oplyse om, hvorvidt der i 2005 og 2006 vil være en national medfinansiering til EU's strukturfonde.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Det er meget understreget fra regeringens side, at de midler, der bliver til rådighed fra EU's programmer, som kan støtte regional udvikling, vil blive sikret en medfinansiering, så vi sikrer, at de bliver hjemtaget.
Det er et klart signal fra regeringens side.
Derfor er svaret ja.
Lene Hansen (S), 2005-05-20:
Vil ordføreren bekræfte, at Danmarks Fiskeriforening er på et forkert spor, når de i et brev til statsministeren af 18. maj forespørger, om det virkelig er sandt, at vi ikke har i sinde at medfinansiere strukturfondsmidlerne hverken i år eller næste år, og at vi derfor kommer til at mangle et beløb på 500 mio. kr. netop i yderområderne i Danmark?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg kan kun sige, at der er en erklæret politik om, at de fondsmidler, der er til rådighed fra EU til forskellige programmer og til regional udvikling, vil regeringen satse på, således at der er den nødvendige medfinansiering, så disse penge kan hjemtages.
Det er et klart politisk signal fra regeringen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Når man hører hr. Leif Mikkelsens tale, lyder det, som om hr. Mikkelsen er helt tilfreds med den her redegørelse og ikke i særlig grad har haft ret kritiske briller på.
Hvordan hænger det sammen med de oplysninger, der ligger i et svar fra finansministeren, som netop viser, at den statslige beskæftigelse er faldet voldsomt i yderområderne som f.eks. Ærø, Skagen, Tønder, Rudkøbing, Læsø, Lemvig, Randers, Sønderborg, Aabenraa, Samsø og Holstebro, hvor man har et fald, der ligger mellem 58 pct. og 8,6 pct., hvorimod man for hele landet taler om 3,9 pct.?
Synes hr. Leif Mikkelsen, det er betryggende, at man giver oplysning om, at det hele ser ud til at falde ganske jævnt, når der er så store regionale forskelle, som vi kan se her?
Er det ikke noget, hr. Mikkelsen har undret sig bare en lille smule over?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nu har vi jo en forespørgsel senere i dag, der taler meget om fokusering og placering af statslige arbejdspladser, og derfor vender vi givetvis tilbage til den problemstilling, som hr. Jens Peter Vernersen rejser her.
Det er en helt naturlig politik, som er ført, fordi opbremsningen i den offentlige sektor finder sted i staten.
Der er en sænkning i den periode, vi nu har haft den borgerlige regering, på ca. 5.000 statsansatte.
Samtidig er der sket en stigning i antallet af offentligt ansatte med 14.000.
Disse arbejdspladser placeres jo der, hvor mennesker bor.
Så det vil sige, at det er en helt naturlig udvikling, hvor man ikke behøver kunstigt at tage stilling til, om man vil flytte noget et bestemt sted hen.
Det er ansættelser, der finder sted, hvor mennesker bor.
Endelig en bemærkning til de statslige arbejdspladser, når nu hr. Jens Peter Vernersen gerne vil diskutere det nu.
Af ændringen i disse 5.000 er halvdelen jo sket i hovedstadsområdet, så det ser ganske pænt ud.
Vi kan forsvare tallene til hver en tid.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Jeg spurgte, om hr. Leif Mikkelsen var tilfreds med, at man i redegørelsen skriver, at der er sket et jævnt fald i den statslige beskæftigelse.
Jeg kan dokumentere med et svar fra finansministeren præcis, hvad jeg fremlagde.
Altså meget, meget store regionale fald i beskæftigelsen er der tale om ifølge det svar.
Det hænger jo overhovedet ikke sammen med de oplysninger, der gives heri.
Netop dette spørgsmål om den ligelige reduktion af de statslige arbejdspladser er et meget stort emne i denne her redegørelse, og derfor synes jeg, at hr. Leif Mikkelsen skulle svare på det spørgsmål, jeg stiller, og svare ordentligt på det.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jo, nu svarer jeg ordentligt på alle spørgsmål.
Men det er selvfølgelig helt afhængigt af, hvem der vurderer, hvad der er ordentligt, og hvad der ikke er.
Men virkeligheden er jo, at der i antallet af statslige arbejdspladser er et fald på ca. 5.000 i den tid, vi har haft den borgerlige regering, og hovedparten er sket i hovedstadsområdet.
Så findes der enkelte områder, hvor der nu er foretaget en særlig ændring eller justering, og vi vil også se nogle udslag af kommunalstrukturen.
Endelig kunne hr. Jens Peter Vernersen med held se på forsvarsforligets resultater, som vil komme, og som i den grad ændrer på antallet af arbejdspladser også regionalt.
Det vil helt indfri hr. Jens Peter Vernersens forventninger om, at der sker en styrkelse af de yderområder i regionerne, som vi her taler om.
Der er jo ved at være tal for, hvad det vil betyde af ændringer for området.
Jeg vil ellers fastholde, at redegørelsen ser godt ud, og fremtiden ser godt ud, så hr. Jens Peter Vernersen kan være helt rolig, med denne her regerings politik går det godt.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Hr. Leif Mikkelsen sagde jo i sin tale, at stavnsbåndet er ophævet.
Vi har her i Folketinget vedtaget i enighed f.eks. forslag til vedtagelse nr. V 73 af 23. maj 2002, hvor vi pålægger regeringen nogle opgaver.
Regeringen er gået ind i det, den har lavet opgaver for at få flere statslige arbejdspladser ude i de tyndtbefolkede områder.
Synes hr. Leif Mikkelsen, at det resultat, der er opnået, som der henvises til af den forrige taler, er tilfredsstillende?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Ja, det er særdeles tilfredsstillende.
Med hr. Tofts egne ord er der fokus, og hr. Arne Toft nævner jo en række elementer, som regeringen bruger.
Der er fokus på regional udvikling, som jo betyder, at denne opmærksomhed smitter af, og også at de, der har ansvaret lokalt og regionalt, er opmærksomme på, at man selv skal gøre en indsats, og at det, at der er politisk fokus på det, betyder, at der også tages hensyn.
Jeg har også nævnt forsvarsforliget og kommunalreformen.
Der er taget betydelige hensyn ved placeringen af en lang række arbejdspladser i kølvandet på det, at vi fik amterne nedlagt og får skabt regioner, hvor der virkelig er taget hensyn til disse regionale hovedstæder.
Hvis ellers hr. Arne Toft kan sin geografi, vil han vide, at det ikke er i nogle hverken jyske eller andre hovedstæder, at disse er placeret, men meget regionalt, måske også i forhold til, hvad man kunne forvente.
Der er et politisk fokus på det her område af betydeligt omfang.
Så jeg vil bare sige i forlængelse af det, hr. Arne Toft siger, at det er rigtigt, der er god fokus, og det understreger spørgeren jo tydeligt.