runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Jeg har tidligere sagt, at for de mennesker, som står foran afskedigelse i denne måned eller er blevet afskediget her i går eller i forgårs, er det selvfølgelig ikke bare 5.000 mennesker.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men hvis man ser på tallene, så er der omkring 140.000 ansat i staten, der er en årlig jobrotation på 18.000 mennesker, og de tal her svarer i virkeligheden til, at 1 ud af 10 stillinger, som bliver ledig, ikke bliver genbesat, mere er det sådan set ikke.
Det er jeg fuldstændig på det rene med.
Hr. Aage Frandsen foreholder mig igen denne her udtalelse.
Lige præcis den har jeg altså ikke selv set
, men jeg vil så sige, at det gør nu heller ikke så meget, for der er altså under alle omstændigheder tale om en nettoforbedring på handelsskolerne.
Til hr. Ole M. Nielsen
: Vi har fjernet en række råd, puljer og nævn, som vi ikke længere mener tjener et formål, som et led i den almindelige sanering af den offentlige sektor, og vi mener sådan set ikke, at der er nogen problemer og heller ikke nogen sammenhæng med, at vi nu vil forhøje hastighederne på motorvejene.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-01:
Det er jo ikke sådan, at alle disse handelsskolefolk, der i dagspressen i går og i dag melder om deres syn på VK-regeringens finanslovforslag, tager fejl. Jeg må sige, at det jo er fuldstændig rigtigt, som fru Gitte Seeberg siger, at man giver 1.300 kr. ekstra; men det, jeg forsøgte at illustrere, var jo, at det er rigtigt, at man giver 50 mio. kr., men med den anden hånd tager man næsten 100 mio. kr.
Så er man jo gået et skridt frem og to tilbage på handelsskolerne.
Man er gået et skridt frem og to tilbage, og det er jo langt, langt fra de løfter, som hr. Kristian Jensen, fru Gitte Seeberg, hr. Knud Erik Kirkegaard osv. gav rundtomkring på landets handelsskoler i efteråret, Det er langt derfra, langt derfra.
Da lovede man 75 mio. kr. til handelsskolerne.
Det er jo det.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-01:
Og så siger man, at der ikke kan komme noget nyt frem under sådan en maratondebat, som vi har i dag.
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Til hr. Aage Frandsen, hvis jeg må starte dér først
: Jeg synes da, det er udmærket, at man udmelder nogle rammer til universiteterne så tidligt som muligt, så de ved, hvad de har at rette sig efter.
Det betyder jo ikke, som også videnskabsministeren har været inde på, at der ikke kan komme nogle løft på specielt udvalgte områder, men lad os nu vente med den diskussion, til vi har vedtaget denne finanslov. Fru Sandy Brinck ynker meget de unge menneskers vilkår.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes bestemt, at denne regering har gjort noget.
Nu blev der nævnt boliger.
Vi har forslag om, at der gives
bedre skattemuligheder for folk, når de udlejer et værelse til unge mennesker.
Så jeg synes bestemt ikke, at det er rigtigt med den påstand.
Jeg synes måske, at hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil drager mine udtalelser så meget i tvivl, er det rigtige at rette spørgsmålet til finansministeren.
Det er der mulighed for enten at gøre nu, senere i dag eller skriftligt.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-01:
De Konservatives ordfører, fru Gitte Seeberg, taler om, at regeringen står ved sit mod og talte om mod og vilje.
Jeg synes, der er tale om hykleri og pinagtighed, fordi vi jo i september måned kunne opleve den konservative uddannelsesordfører, hr. Brian Mikkelsen, der nu er minister, stå herude på slotspladsen, træde op på handelsskoleelevernes talerstol og holde en fin tale, hvor han erklærede sin fulde støtte til deres krav om flere penge til uddannelserne og særlig til handelsskolerne og lovede 75 mio. kr. Så kommer man frem til en finanslov, hvor man skal indfri sine valgløfter, og af den finanslov kan man se, at det eneste, de bliver udsat for, er besparelser.
Men hr. Brian Mikkelsen er jo ikke den eneste konservative, der har været ude med den slags løfter: 13. november, Århus Tekniske Skole,
Henriette Kjær lover, at der ikke vil blive tale om nedskæringer på de tekniske skoler, og siger, at når en borgerlig regering kommer til magten, har den ingen planer om at skære ned på uddannelsesområdet.
Det sagde Henriette Kjær blandt andet.
Er det ikke pinagtigt?
Er det ikke hyklerisk, at man nu i dag står og skal forsvare en finanslov ...
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Uanset hvad fru Gitte Seeberg siger, er nettobesparelsen på handelsskolerne 40 mio. kr.
Det Konservative Folkeparti foreslog i deres finanslov 75 plus.
Så er der en pulje, der retter lidt op på de 40 mio. kr., men man kommer jo aldrig op
på det, man lovede.
Så vil jeg også sige: Nu taler vi meget om handelsskolerne, fordi De Konservative var så optaget af handelsskolerne, men man tager jo 137 mio. kr. fra de tekniske skoler.
Jeg ved ikke lige, hvorfor de skal privilegeres.
Der er nok nogle historiske grunde til, at de specielt skal fremmes.
Men de tekniske skoler mister 137 mio.
Men det, der er budgetteret med - jeg ved godt, at det ikke er vedtaget, men man skriver det, og man skriver det også til institutionerne - er 7 pct. næste år, 10 pct. næste år igen og sådan rundt regnet 13 pct. i år 2005.
Det har man meldt ud til uddannelsesinstitutionerne, både under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling og under Undervisningsministeriet, og dermed har man sagt, hvad man regner med at spare i fremtiden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Nej, den der sminkning af de her tal går altså ikke.
Fru Gitte Seeberg sagde, at ministerierne får en ramme udstukket, og at der kunne spares på andre ting end på stillinger.
Nej, må jeg sige til fru Gitte Seeberg, de tal, jeg har lagt sammen,
er regeringens tal for forbruget af årsværk.
Det er ikke driften, det er årsværkene, og det er altså regeringens egne tal.
Det er regeringens eget forslag, der viser, at vi taler om 9.000 stillinger og ikke 5.000, som regeringen har sagt.
Fru Gitte Seeberg behøver derfor ikke at læse notatet fra CASA for at vide, at det er 9.000 stillinger.
Fru Gitte Seeberg behøver bare at læse sit eget partis forslag til finanslov.
Sandy Brinck (S), 2002-02-01:
Som start vil jeg sige, at jeg er meget glad for, at det er erkendt nu af Det Konservative Folkeparti, at det er Socialdemokratiets skyld.
Vi kan tage æren for, at der ikke er besparelser på politiet, og det gør vi også gerne.
Derudover vil jeg sige til det svar, jeg fik fra fru Gitte Seeberg, at jeg har stor sympati for den konservative ordfører, og jeg skal blot ønske al mulig held og lykke med at forklare eleverne ude på erhvervsskolen, at regeringens satsning over for ungdommen er et skattestop engang, når dag 1 oprinder, held og lykke med at forklare de unge, der ikke kan få en ungdomsbolig, at regeringens satsning er en fastfrysning af ejendomsværdibeskatningen. Fru Gitte Seeberg har jo flere gange sagt, at uddannelsesinstitutionerne må leve med samme effektiviseringsbesparelser, som alle mulige andre.
Dér vil jeg så bare bede den konservative ordfører om at bekræfte, at der ikke er økonomisk krise, at det er en prioritering, som regeringen har foretaget, hvor den satser på skattestop og ikke på at få en veluddannet ungdomsgeneration.
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerup spørger, hvorfor de her generelle besparelser kun gælder for universiteterne og ikke for politiets område og forsvarets område.
Det har vi ikke på det andet.
Hr. Thomas Adelskov refererer til en artikel i dag i
Børsen
Jeg kan sige, at historien ikke har noget på sig, men at den konservative folketingsgruppe er enig med videnskabsministeren i, at det selvfølgelig er relevant at diskutere engang på den anden side af tilblivelsen af denne finanslov, som vi i dag debatterer, hvad vi kan gøre inden for forskellige områder inden for uddannelsessektoren.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-01:
Jeg kan forstå på De Konservatives ordfører, at hr. Brian Mikkelsen har været lidt for langt fremme med løfterne både før valgkampen og under valgkampen, og det samme gjaldt fru Henriette Kjær, der jo den 13. november i Århus lovede, at man overhovedet ikke ville spare på uddannelsesområdet.
Det er jo så fair nok.
Så vil jeg spørge, om den konservative ordfører kan bekræfte en artikel, der i dag er i Børsen, om, at der i den konservative folketingsgruppe er stor irritation over, at den fungerende undervisningsminister har været ude at love, at næste år ville man se meget mildere på undervisningsområdet.
Nu kalder denne her anonyme kilde fra den konservative gruppe ministeren for ikke særlig pæne ord.
Men jeg vil godt høre, om man kan bekræfte, at man er enig i, at der næste år skal ligge store besparelser på uddannelsesområdet, eller om man er enig med ministeren i, at uddannelsesområdet ikke kan tåle de kraftige besparelser, det bliver udsat for i år, og at man i hvert fald ikke vil gentage det næste år.
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Vores debatform her er jo af en sådan art, at man kommer til at blande tingene i de tre korte bemærkninger ad gangen, så nu skal vi tilbage til de videregående uddannelser og flerårsaftalerne igen.
Se, fru Gitte Seeberg sagde meget fint, at de videregående uddannelser skal omfattes af effektiviseringer ligesom andre.
Så kan man tale om niveauet osv., det er vi uenige om, men det, at de principielt skal være omfattet af det som andre, kan man også mene.
Det er ikke det, jeg synes
er uretfærdigt.
Det uretfærdige er, at det er de, og så skal de blive det én gang til.
Det virker fuldstændig komplet urimeligt, og jeg kan ikke forstå, at det kan være en konservativ politik, at man dobbelt skal straffe nogle, der ikke gør noget, der er dårligt eller ulovligt, men noget, der er godt og ordentligt, nemlig at uddanne.
Parallellen er jo så i forhold til politiet.
Jeg synes ikke, man skal skære i politiet.
Der har vi også en flerårsaftale.
Der er også indbygget effektiviseringer.
Derfor undtages politiet også for effektiviseringer.
Hvorfor gælder det, der gælder for politiet, ikke for de videregående uddannelser?
Jeg kan ikke forstå det, og jeg synes, det er hamrende uretfærdigt.
Det Konservative Folkeparti har i sit finanslovoplæg fra eftersommeren gjort meget ud af, at der skulle effektiviseres i staten, og det var vist nogle meget store beløb.
Der er effektiviseringer i staten, svarede jeg dengang, i finanslovforslaget fra august, men der var nogle områder, der var undtaget, nemlig områder, der var omfattet af flerårsaftaler, for i flerårsaftalerne er der i forvejen indbygget effektivisering.
Det gælder politiet, det gælder kriminalforsorgen, det gælder forsvaret, og det gælder de videregående uddannelser.
Det er alle sammen aftaler, som indebærer, at der er lavet effektiviseringer, der er lavet produktivitetsstigninger.
Se, så kommer der en ny regering, og den hæger jo meget om, at der skal holdes aftaler på områder, som man synes om, så i forsvaret, politiet og kriminalforsorgen skal der ikke ske nogen ændringer, de skal ikke udsættes for yderligere effektiviseringer, men det er det, der sker på de videregående uddannelser.
De videregående uddannelser er omfattet af en flerårsaftale med effektiviseringer, og så kommer den nye regering og lægger effektiviseringer og produktivitetsstigninger oveni.
Synes fru Gitte Seeberg ikke, at det er dybt uretfærdigt?
Jeg vil bare nøjes med at spørge, om det ikke er dybt uretfærdigt.
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Jeg synes ikke, jeg her skal foregribe begivenhedernes gang, før udvalget har fået lov at tale.
Jeg vil tage det med handelsskolerne under ét.
De tal, som har været forelagt for mig, er, at der gennemsnitlig vil være en nettotilførsel til handelsskolerne efter de generelle besparelser på 700 kr. på taxameteret.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Fru Gitte Seeberg sagde, at der for handelsskolernes vedkommende ville blive tale om nettoforbedringer.
Der er tale om et minus på 40 mio. kr., og så er der en pulje, man kan trække på, hvis man er nødlidende.
Jeg vil spørge: Er det sådan, at man kan regne med, at hver eneste handelsskole - som De Konservative jo virkelig har taget til deres hjerte, i hvert fald den daværende ordfører sådan virkelig til hjertet - hvis den har det samme antal elever, også får mindst lige så mange penge som hidtil?
Så vil jeg godt spørge: Hvad med de kommende år?
Det lyder smukt, at den konservative ordfører henviser til ministeren for viden m.v., som siger, at det må man kigge på, men det er da trods alt lidt ubehageligt for uddannelsesinstitutionerne, at man fra ministeriet har sendt ud, at man på universitetsområdet i år skal spare 231 mio. kr., næste år 410 mio., næste år 583 mio., næste år 743 mio. Det er da søreme ikke tryghed.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-01:
Ja, så fik vi taget fat på de 25-29-årige, og vi fik nu lidt mere at vide, end vi fik før, men det, vi mangler et svar på, er ydelserne.
De ydelser, der er tale om til de 25-29-årige, svarer de til de ydelser, som bliver ydet til de 18-25-årige, altså halve dagpenge, halve uddannelsesydelser?
Man har jo skrevet i sit forslag, at det får minimale konsekvenser i 2002, og det forstår vi godt, men at de økonomiske konsekvenser vil blive indarbejdet for 2003, og derfor må vi gå ud fra, at man har diskuteret disse ting, og at man også har nogle forslag herom.
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det har jo ikke været sådan, at det har været noget selvstændigt mål at skulle afskedige folk i den offentlige sektor.
Det vil jeg gerne understrege.
Det er jo sådan, at ministerierne vil få udmeldt
nogle sparerammer, og det har de allerede.
Jeg kan næsten gætte mig til, men ikke vide det, for jeg har ikke set det notat, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil stod med, at man har omsat samtlige besparelser i årsværk.
Sådan behøver det jo ingenlunde at være.
Men som sagt: Jeg har ikke set notatet. Til hr. Bjarne Laustsen: Vi synes faktisk, at den aftale, vi indgik, jeg tror, det var i 1995-96, med den daværende regering om ungeindsatsen, var særdeles god, for lige pludselig faldt ledigheden for de unge ganske, ganske dramatisk, og jeg tror, vi alle sammen er enige om, at det var en kæmpe succes. Derfor har vi ingen berøringsangst over for at arbejde videre med de samme tanker i forhold til gruppen af 25-29-årige, men det er klart, der skal være konkrete uddannelsestilbud til de ledige, og der skal selvfølgelig også være konkrete tilbud om arbejde, så der bliver en valgmulighed.
Det er klart, at det skal foregå på en ordentlig måde.
Men vi har jo tidligere lavet aftaler på det her område, og derfor er det naturlige jo også, at det her diskuteres og gøres endeligt færdigt i den kreds, som tidligere har haft med det at gøre.
Kort til fru Margrethe Vestager vil jeg sige, at vi har fortsat den samme uddannelsespolitiske holdning, som vi hele tiden har haft, nemlig at vi jo gerne ser de unge komme så hurtigt som muligt igennem uddannelsessystemet
, fordi vi klart har brug for dem på arbejdsmarkedet ikke mindst i de kommende år.
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-01:
Vi har også med glæde konstateret, at den fungerende undervisningsminister og forskningsminister med samme hastighed, som De Konservative ønsker på motorvejene, er på vej væk fra regeringens eget finanslovforslag.
Vi synes, det er meget positivt, hvis der er kommet forhandlinger i gang om uddannelserne.
Det andet er, at vi tidligere har hørt, at dansk uddannelse skal være i verdensklasse.
Spørgsmålet er, om det også er i forhold til hurtighed, om det er målestokken, om det er verdensklasse i hastighed gennem uddannelsen.
Beskæftigelsesministeren forventer jo et bidrag på mellem 10.000 og 15.000 til arbejdsstyrken af, at de studerende kommer hurtigere igennem deres uddannelse.
Så det er blot et spørgsmål til De Konservatives uddannelsespolitik og deres bidrag til det arbejde, som regeringen gør i øjeblikket, for vi har lige fået at vide, at vi må pænt vente, til bedre uddannelser kommer for dagen.
Men vi vil gerne vide, om bedre uddannelse også er et spørgsmål om hastighed, og at det er det, vi skal være i verdensklasse på.
Hvis det både skal gå hurtigere og til et lavere taxameter, så er det i hvert fald ikke den faglige kvalitet, der kommer i højsædet.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Det var jeg lidt ked af, fordi der plejer at ligge noget mere bag, for når man laver et forslag og skriver det ind i finansloven, må det jo også være, fordi man har diskuteret det i grupperne, og man havde selv fremsat det som et forslag til finanslovforhandlingerne med den daværende regering.
Ungeindsatsen for de 18-25-årige betyder altså, at efter 6 måneder bliver de aktiveret på halve dagpenge, og når man nu har foreslået, at det skulle være en ordning, der også gælder for de 25-29-årige, betyder det en meget, meget stor forringelse for de unge.
Det er jo i den gruppe, vi også finder mange forsørgere.
Så spørger jeg, selv om fru Gitte Seeberg ikke kender til det, om holdningen til, at man skal tvinge folk og bare sætte dem ned i dagpenge i stedet for at give dem et kontant tilbud, som man ellers har ment i konservativ arbejdsmarkedspolitik.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Jeg er glad for, at fru Gitte Seeberg godt kan se det temmelig dramatiske for dem, der bliver fyret, men uanset om man synes, det er dramatisk eller ej, synes jeg da, at den samlede danske befolkning har krav på at få at vide, hvad det er regeringen laver, hvad det er for nogle tal, vi taler om.
Man kan da ikke være uenig om de faktuelle tal.
Man går simpelt hen ind og kigger på oversigten over årsværk i hvert enkelt ministerium og hver enkelt institution.
Jeg har tallene her, jeg kan godt læse dem op.
Vi har dem alle sammen liggende i finansloven.
Jeg har heller ikke tid til at læse dem op heroppefra, for så lang taletid har jeg ikke.
Men jeg kan godt læse dem op.
Det er rene plusstykker det her, det er faktuelle tal, og det drejer sig om 9.000 mennesker frem til år 2005 og ikke de 5.000, som regeringen fremlægger.
Jeg synes, at fru Gitte Seeberg og regeringen bør forklare den danske befolkning præcis, hvad de laver, så befolkningen kan tage stilling til, hvad det er, der foregår.
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Til fru Pia Gjellerups spørgsmål, som skulle besvares med ja eller nej, må jeg sige nej.
Vi mener, at uddannelsesinstitutionerne må leve op til effektiviseringskrav ganske som alle andre.
Så beder hr. Thomas Adelskov mig garantere, at handelsskolernes vilkår ikke forringes.
Jeg kan blot sige, at det forslag, som ligger fra regeringens side, går ud på, at man forhøjer taksten fra 37.200 kr. til 38.500 kr., og det må man vel sige er en forbedring.
Til hr. Ole Sohn: Det er vores grundlæggende opfattelse, at det med, at børn får noget ordentligt at spise, kan forældrene rent faktisk godt selv have ansvaret for.
Det er ikke nogen offentlig opgave.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg er meget med på, at den såkaldte børnekostpulje er et initiativ, som SF medvirkede til at gennemføre, og jeg er også meget med på, at den nuværende regering konsekvent har skåret alt væk, som er blevet etableret i et samarbejde mellem den forrige regering og SF.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er, at i en tid, hvor vi ved, at der er et stadig stigende problem med unge og fedme, og hvad det giver af afledte sundhedsudgifter, er spørgsmålet: Kan man ikke også i den her regering prøve at vurdere ud fra, hvad der er en forsvarlig og fornuftig investering?
Og kunne det måske ikke tænkes, at man kunne få nogle afledte besparelser på sundhedssektoren, hvis man kunne bibringe børn og deres forældre en bedre kost? Det er godt nok anerkendt i forskerverdenen, og jeg kan se, at Det Konservative Folkepartis medlemmer ikke bryder sig om eksperter, men det er altså almindelig anerkendt, så spørgsmålet er: Hvordan kan det være, at den nuværende regering ikke ønsker at lytte til sagkundskaben?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-02-01:
Samtlige landets handelsskoler, 56 i alt, er i akut økonomisk krise på den finanslov, som er blevet fremsat, og vil være det, og det nytter jo altså ikke noget, at man forsøger at få det til at hænge sammen, ved at man siger: Vi giver hhx nogle penge, men vi tager nogle andre penge fra handelsskolernes grundskoler.
Det her minder om tegneserien med manden, der sidder ved spisebordet.
Hans hund sidder og logrer med halen.
Så rækker han hånden ud og skærer halen af hunden og fodrer hunden med halen.
Og så siger man: Så har I fået noget.
Det er jo ikke den måde, man kan lave finanslov på.
Hvis vi skulle gå til et andet område, kunne vi gå til daghøjskolerne og sige, at i København lukker én, formentlig en af landets største daghøjskoler, AOF's daghøjskole i København, på baggrund af den her finanslov.
Man drejer nøglen om, fordi man ikke tror på, at der er perspektiv i at fortsætte.
Ud over at der formentlig er en ideologisk gevinst for en borgerlig regering ved at lave ting af den her kaliber, kan man sige, at det ikke er nogen særlig venlig handling over for den befolkning, som man i valgkampen sagde
man ville gøre noget for.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Seeberg, om hun vil give en forklaring på, hvad besparelserne på ulandsbistanden skal bruges til i de kommende år, for det lykkedes jo efter en 2-3 timers debat at få hr. Kristian Jensen fra Venstre til at erkende, at tilskuddet til sygehusene var en engangsforeteelse, mens besparelsen på ulandsbistanden er fortløbende.
Hvilke overvejelser har regeringen gjort sig om brugen af besparelserne i de kommende år?
Næste spørgsmål er: I forbindelse med de her råd og nævn og puljer, der har været omtalt så meget, ønsker Det Konservative Folkeparti, at man skal fokusere på kerneydelserne.
Den børnekostpulje, der nu nedlægges, var den ikke tiltænkt netop den kerneydelse at sikre skolebørn både sund og økologisk kost?
De overlades nu til den almindelige kommercialisering, til flødeboller og Coca Cola som erstatning.
Er det virkelig et udtryk for en sundhedspolitik, som Det Konservative Folkeparti kan støtte?
Ole Stavad (S), 2002-02-01:
Ja, jeg må erkende, at jeg kun har gået på Saltum universitet, så jeg vil gå over i den anden ende af uddannelsesskalaen.
Vi har jo lyttet, tror jeg, alle sammen interesseret til de meldinger, der er kommet fra hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti i dag.
Jeg forstod på et af svarene her, at bekymringen i forhold til uddannelsessiden ikke omfatter daghøjskoler - jeg hørte ikke om produktionsskoler - og den omfatter heller ikke aftenskolerne.
Det undrer mig sådan set.
Hvis vi tager vores daghøjskoler, kan der være diskussion om kvalitet og sådan, fint nok, den kan vi tage.
Men de, som har de ofte svageste forudsætninger for at vende tilbage til arbejdsmarkedet, som vi har et fælles behov for at hjælpe, hvorfor er de ikke omfattet?
Masser af pensionister, masser af mennesker, som ikke har kostet ret meget i uddannelsessystemet igennem deres grunduddannelse, men som får suppleret op, hvorfor skal det koste så meget ekstra dér?
Det er jo et af de få steder, hvor vi overhovedet har egenbetaling for uddannelse.
Vil hr. Thulesen Dahl være med til også at forsøge at få rettet op på nogle af de værste skævheder i regeringens finanslov på de områder?