Hans Christian Schmidt (V), 2000-02-04:
Venstre er meget optaget af at skabe et godt miljø til gavn
for naturen, til gavn for mennesket.
Derfor ser vi helst også med positive øjne på politiske tiltag, der kan være med til at skabe et bedre miljø.
Vi mener faktisk også, at Århuskonventionen er et positivt politisk tiltag.
Som en forpligtende aftale, som nu er underskrevet af, ja, det er vel 39 europæiske lande, vidner den om en grundlæggende international bevågenhed på natur- og miljøområdet.
Nu står Folketinget så over for at skulle implementere Århuskonventionen i den danske miljø- og planlovgivning.
Dér ser vi sådan set intet problem i at implementere dem.
Vi synes faktisk ikke, at det er den rigtige måde at efterleve Århuskonventionens gode hensigter på.
Vi synes, det bliver for bureaukratisk.
Vi er stærkt i tvivl, om det nu også er miljøet og naturen, der får gode vilkår af det her - også de generationer, der kommer.
Og vi spørger os selv, om det nu også er sådan, at det er i overensstemmelse med det, der kaldes den bæredygtige udvikling, at man laver det på en sådan måde, at man efter vores opfattelse gør det så bureaukratisk.
Vi er meget klare, når vi siger, hvad vi mener om det.
Vores svar er: Nej, det lever ikke op til det, vi ellers ville stille af krav til et lovforslag. Vi må erkende fra Venstres side, at vi synes, forslaget endnu en gang lever op til, at man laver masser af bureaukrati mest for bureaukratiets egen skyld.
I Venstres øjne er det bureaukratiet, instanser, styrelser, embedsmænd, hele den offentlige regulering, som vinder med denne lov.
Man kunne jo spørge sig selv, hvis man skulle sætte sådan en overordnet linje i det: Hvorfor bruger vi i grunden ikke pengene og kræfterne på konkrete tiltag til gavn for miljøet og naturen i stedet for at producere flere regulativer og bekendtgørelser og bureaukratiske institutioner?
Man kunne godt spørge sig selv: Er det nu også det, vi burde bruge vores penge til: at bygge sådan et apparat op i stedet for at bruge dem på naturen og miljøet?
Vi mener altså, at forslaget, som det er fremsat, ikke tjener miljøet, men først og fremmest trækker endnu mere bureaukrati ned over hovedet på befolkningen.
Og man må jo sige, at ude over det ganske land sukker befolkningen efter mindre offentlig regulering.
Og som det fremgår af høringssvarene, har en lang række berørte organisationer, virksomheder og ministerier givet udtryk for deres bekymringer i forhold til forslaget.
Vi vil selvfølgelig undersøge de bekymringer.
Vi deler en stor del
af dem, og under udvalgsarbejdet vil vi så stille spørgsmål, så vi får dem belyst. Venstres intention er naturligvis at kunne implementere konventionen efter dens hensigter, nemlig at sikre den enkelte borgers retssikkerhed i miljøspørgsmål, og retssikkerheden skal, som konventionen siger det, sikres gennem adgang til miljøoplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klager og domsafgørelser på miljøområdet.
Og hvis den implementeres på rigtig vis, tror vi også, det kan være til gavn for både borgerne og samfundet.
Men vi må spørge ud fra høringssvarene, der stiller en lang, lang række spørgsmål her: Er fortolkningen af konventionen præcis nok de steder, hvor den er åben for fortolkning? Selv ministeriet siger, at der er meget af det, der kan fortolkes.
Er det rimeligt, at visse organisationer med forslaget sikres en fortrinsstilling i klagesager?
Er det rimeligt, at visse organisationer og erhverv rammes særdeles hårdt, idet de i forvejen er udsat for stor miljø- og planregulering og derfor så virkelig har mulighed for at få mange klagesager.
Er skønnet over erhvervslivets administrative omkostninger sikkert nok?
Vi tror det ikke.
Er skønnet over de øgede administrationsudgifter for amter og kommuner præcist nok?
Vi tror det ikke.
Forringer den måde, vi implementerer konventionen på under danske forhold, vores konkurrencesituation over for de øvrige EU-lande?
Her har Forskningsministeriet været inde at sige, at man er bekymret. Vi må sige, at tager vi alle høringssvarene fra den ene side til den anden, fra KL og Amtsrådsforeningen til interesseorganisationerne, så er man bekymret.
I hvert fald vil vi sige: Alle disse spørgsmål viser klart, at der er behov for en endog meget grundig behandling i udvalget.
Det vil vi sikre.
Men som forslaget ligger nu, kan vi gå med til, at det er Århuskonventionen, der skal implementeres.
Det synes vi er godt, men vi synes, det er gjort på en utrolig besværlig måde, og det kan vi ikke støtte.