runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Venstres ordfører må jo gøre op med sig selv, hvad det er for en debat, vi skal i gang med nu.
Men med hensyn til det brede samarbejde, som Venstres ordfører siger han har strakt hånden frem til, kan jeg sige om bl.a. lige præcis det, vi diskuterer i dag, altså returpantsystemet, og lige præcis det, regeringen lavede i tirsdags, at her har vi ikke hørt noget som helst - intet, intet - fra regeringen og Venstres ordfører om, at der kunne laves en fælles aftale.
Til gengæld sagde hr. Vesselbo i sin første kommentar
til fru Inger Bierbaum, at det med de tekniske vanskeligheder kunne han ikke tage sig af, for det var et politisk valg, at man ikke ville have de emballager med i den tidligere regerings tid.
Hvis det argument skal følges til dørs, må det også betyde, at det er et politisk valg, regeringen foretager nu, når den ikke vil have plastemballagen med.
Kan hr. Eyvind Vesselbo bekræfte det?
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg vil bare ganske kort spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han kan bekræfte, at på affaldsområdet har Socialdemokratiet, Venstre, De Konservative og Kristeligt Folkeparti faktisk i en del år holdt sammen i forespørgselsdebatter osv. osv.
Men i dag har man ligesom den fornemmelse, som man må undre sig over, at hr. Vesselbo graver grøfter, selv om vi gerne vil gøre nogle fremskridt på området, og jeg vil bare gerne have en bekræftelse: Er det ikke rigtigt, selv om hr. Vesselbo så gerne vil se bagud, at vi tidligere har stået sammen partierne imellem, i hvert fald på affaldsområdet?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Nej, næppe.
Men som jeg sagde før, klarede befolkningen og ikke Enhedslisten jo sagen for os.
Jeg vil gentage det, jeg sagde i mit tidligere indlæg:
Man skal jo bedømmes på sine handlinger, og alle de handlinger, som Enhedslisten foretog i den sidste regerings tid, også i denne sag, kostede ikke Enhedslisten noget, fordi det bare var tomme ord.
Nu tænker jeg ikke lige specielt på emballagerne.
Det er mere generelt, for hr. Keld Albrechtsen nævnte jo en lang række af de ting, som regeringspartierne gjorde.
Men hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten tog jo ikke på ét eneste tidspunkt konsekvensen af deres holdninger, og det er netop derfor, jeg gang på gang stiller mine spørgsmål for at understrege hykleriet i Enhedslistens udtalelser.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Så vil jeg bare sige til hr. Vesselbo, at vi kritiserede ofte Socialdemokratiet for, at de i for høj grad lænede sig op ad Venstre og De Konservative.
Meget af den dårlige politik i den periode skyldtes forlig, der blev indgået mellem Venstre og Socialdemokratiet, og det lagde vi ikke skjul på.
Men det kunne vi jo ikke gøre noget ved, for der var stort flertal
for dem i Folketinget.
Vi vil naturligvis tilkendegive i forbindelse med en kommende valgkamp, hvem der har ansvaret for de punkter, vi
ikke kan acceptere
Det gjorde vi også tidligere.
Men vi vil da ikke under en kommende SR-regering hjælpe hr. Vesselbo med at vælte den med det formål, at hr. Vesselbos parti skal bringes tilbage til magten.
Jeg kan forsikre hr. Vesselbo for, at vi optræder ikke i rollen som nyttige idioter for hr. Vesselbo.
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg har ikke tal på, hvor mange der var i år 2000, og hvor mange der er her i år 2004.
Jeg har bare konstateret, at man har undersøgt, at der har været en meget stor stigning.
Og sådan kan jeg sige til min navnesøster Inger.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Det vil sige, at hvis vi tager konsekvensen af vores egen politik, kommer vi til vælte regeringen, og så kommer der nogle andre til. Men der var jo nogle andre, der tog sagen i egen hånd, nemlig vælgerne, så vi behøvede egentlig ikke Enhedslisten til at klare det, og det er også derfor, det fungerer så udmærket på nuværende tidspunkt.
Jeg svarer sådan set bare på det, jeg bliver spurgt om, og jeg svarer i den samme ånd, hr. Keld Albrechtsen stiller spørgsmålet i, så jeg synes ikke, fru Inger Bierbaum skal være så sart.
Det, der bliver sagt til både Venstres ordførere og regeringen, er normalt ikke særlig blidt og behageligt; her er tonen meget, meget voldsom.
Jeg sidder tit og følger debatterne, og jeg synes, at når man selv debatterer i en sådan tone, er det vigtigt, at man hyler med de ulve, man er iblandt.
Så synes jeg også, det er lidt pinligt, at fru Inger Bierbaum bliver ved at sige det samme uden at svare på de spørgsmål, jeg stillede tidligere.
Nu er det ikke fru Inger Bierbaum, der skal svare, men jeg stillede faktisk det samme spørgsmål to gange uden at få et svar, og nu kommer fru Inger Bierbaum og siger, at der er tekniske vanskeligheder osv. med at gennemføre det.
Det er jo noget sludder.
Det passer jo ikke.
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg undrer mig meget over hr. Eyvind Vesselbos tone i debatten her til sidst.
Jeg troede faktisk, at der var blevet lyttet lidt efter, at nu er tiden inde til at se fremad, men jeg vil gerne sige, at hr. Vesselbo hele tiden vil se bagud. Jeg erindrer, at når vi ikke fik plastflaskerne med dengang, var der forskellige årsager til det, tekniske vanskeligheder, og hvad ved jeg.
Men nu synes jeg, at med det stigende forbrug af plast, som er alt for stort i forhold til, hvad vi genanvender, er tiden inde til at se fremad og få gjort noget.
Jeg så gerne, at vi havde fælles EU-regler på området, så vi kunne prale af det danske retursystem, som vi selv har været med til at starte, men jeg er altså meget, meget ked af tonen på dette sene tidspunkt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Ja, jeg lagde mærke til, at Kristendemokraterne oplyste, at det ville komme til at koste i størrelsesordenen 10 mio. kr., og så kan det vise sig under udvalgsarbejdet, at det måske kommer til at koste 12 mio. kr., det får vi se.
Det er under alle omstændigheder ikke noget, der kan vælte et budget, hverken her i Folketinget eller ude i butikkerne, og det ved hr. Dohrmann jo også godt.
Derfor er det syge undskyldninger hele vejen rundt, fordi man ikke vil gøre det arbejde, som man er valgt til at gøre, og så skal alle mulige andre have skylden.
Det er blevet regeringspartiernes og Dansk Folkepartis almindelige debatform, at hver gang der er et problem, man ikke er i stand til at løse, og listen er jo stadig voksende, der kommer næsten et punkt på hver dag,
så er det den tidligere regering eller EU, eller hvem man nu kan finde ud af, der har skylden.
Det bliver altså træls at høre på i længden, og jeg ville bare opfordre til, at man finder på noget bedre, men især selvfølgelig, at man i stedet for at prøve at skubbe ansvaret og skylden over på alle mulige andre, så rent faktisk gjorde noget ved problemerne, f.eks. ved at stemme for de to beslutningsforslag, som er fremsat her.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jo, men vi må bare konstatere, at uanset hvad hr. Keld Albrechtsen står og siger oppe fra talerstolen, så kan man ikke få ret hver eneste gang.
Man er jo nødt til også at forholde sig til de forslag, der bliver lagt på bordet her, halve forslag uden beregninger af økonomien.
Som ansvarligt støtteparti til regeringen lægger vi vægt
på, at det er gennemarbejdede sager, vi behandler her i Folketinget, vi forholder os til, hvad det er for nogle økonomiske konsekvenser, vi også pålægger, man kunne sige, samfundsøkonomien her.
Vi har valgt at prioritere penge til sygehuse, til de ældre og den slags ting, så vi må ligesom spørge, hvad prioriteringsrækkefølgen er.
Kan hr. Keld Albrechtsen ikke bekræfte, at det er vigtigt, at man tager hensyn til sådan nogle ting, og at man selvfølgelig behandler alle ting ordentligt i Folketingssalen?
Så det nytter ikke noget bare at stå og skælde ud oppe fra talerstolen uden egentlig at have nogen konkrete eksempler med.
Vi er altså nødt til at have nogle ordentlige forslag, vi kan behandle.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg vil bare sige, at problemet er, at hr. Jørn Dohrmann ikke kunne støtte de to beslutningsforslag, som er fremsat, fordi han ikke ønsker at gøre noget ved problemerne, og det skal alle mulige andre så have skylden for.
Det er den sådan generelle ansvarsfralæggelse, som jeg synes ordførerne fra regeringsblokken benytter sig mere og mere af i hver eneste debat, vi har her i Folketinget.
Hvad enten det er takststigninger i den kollektive trafik, eller det er miljø, eller det er flasker, eller hvad det er, så er det altid nogle andres skyld, når der ikke bliver gjort noget for at løse problemerne.
Det er det også her, der er det også nogle andres skyld, fordi hr. Dohrmann ikke kan støtte de to ganske udmærkede forslag, der er fremsat til en konkret, praktisk løsning af problemerne.
Dem vil man ikke støtte, og så har man lavet en aftale med regeringen om, at der ikke rigtig skal ske noget foreløbig, og det kan hr. Dohrmann ikke undskylde med alle sine bortforklaringer.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Nu tager denne her regering og Dansk Folkeparti hånd om nogle af de problemer, vi løser altså nogle af de problemer, der ikke blev løst på daværende tidspunkt.
Det er ikke for at lægge skylden over på den tidligere regering.
Vi siger bare, at vi er parate til at gå videre med at løse problemerne her, og hr. Keld Albrechtsen ønsker åbenbart ikke, at de bliver løst, eller hvordan skal jeg opfatte det her?
Er det kun for at få en ekstra runde for at gøre opmærksom på sig selv, eller hvad er det, der er hensigten her?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Ja, men det er kun, fordi jeg synes, at ved afslutningen af den her debat kunne det være på sin plads at gøre en bemærkning til selve formen, som vi også har oplevet flere gange i eftermiddag.
Det er især hr. Dohrmann og hr. Vesselbo.
Det kunne den tidligere regering bare have gjort.
Det er altså ikke en måde, man kan fralægge sig ansvaret for problemerne på.
Der kan være nogle tilfælde, hvor den tidligere regering har forsømt noget.
Der kan også være nogle tilfælde, hvor hr. Eyvind Vesselbo og hr. Dohrmann ikke har undersøgt sagerne ordentligt.
Men det er sådan set ligegyldigt.
Det afgørende er, at man ikke kan bruge det argument imod en forbedring, at det gjorde den tidligere regering heller ikke.
Jeg vil bare opfordre til, at man dropper den argumentation.
Nu har vi hørt på den hele eftermiddagen, især fra hr. Eyvind Vesselbo og fra hr. Jørn Dohrmann.
Jeg frygter, de er kørt fast i en rille, så det skal blive deres standardargumentation imod enhver forbedring på miljøområdet i resten af denne valgperiode.
Jeg siger det også som et råd til de to ordførere, at hvis de fortsætter på den måde, så bliver debatterne her i Folketinget ikke fremadrettede, men bagudrettede.
Så kommer vi ikke til at diskutere, hvordan vi gør det bedre, så kommer vi til at
diskutere, om partiet Venstre er bedre eller dårligere til at være regering end Socialdemokratiet, og det spørgsmål synes jeg vi skal lade vælgerne afgøre ved et kommende folketingsvalg og så koncentrere os om, hvordan vi gør tingene bedre ud fra, hvor vi står i dag.
Men det er bare en opfordring.
Nu mente hr. Vesselbo, at jeg kunne give lektioner i polemik, og jeg ville da håbe, at det kunne give en vis indtægt.
Men det bliver jo ikke sådan. Men jeg vil bare spørge hr. Vesselbo: Når hr. Vesselbo begynder at nævne en bestemt ordfører, som har gode grunde til ikke at kunne være til stede her i salen, er det så ikke polemik i sin allerværste form? Hr. Vesselbo ved jo godt selv, at det er under bæltestedet og ukollegialt over al måde, så jeg synes bare, at hvis der er nogen, der er mester i polemik, er det så sandelig hr. Vesselbo.
Så spørger hr. Vesselbo, hvorfor vi ikke væltede regeringen.
Dertil vil jeg sige: Hvad var alternativet?
Det var, at hr. Vesselbo og hans parti kom til magten, så hr. Vesselbo kan da ikke stå her og sige i fuldt alvor, at det burde vi have gjort.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er vigtigt, at vi tager vort hensyn til naturen alvorligt.
Og emballage, der ligger og flyder i naturen, er hverken pæn at se på eller befordrende for vores miljøs ve og vel.
Det er noget, vi meget gerne vil være med til at begrænse mest muligt.
Jeg mener ikke, at forslagsstillerne har fundet den helt rigtige løsning, dvs. at indføre pant på alle flasker og dåser til øl og læskedrikke.
Vi mener, at samfundet vil stå sig bedre ved at følge de råd, som Detailhandelspanelet forventes at komme med her i slutningen af januar.
Jeg minder om, at det panel består af repræsentanter fra branchen, som jo netop kommer til at forvalte en fremtidig pantordning i dagligdagen.
Panelet vil bl.a. pege på, at det ud fra miljømæssige, hygiejniske og økonomiske betragtninger vil være hensigtsmæssigt at arbejde videre med en udvidelse af det allerede eksisterende pant- og retursystem med engangsplastflasker til kildevand og engangsglasflasker til alkoholsodavand.
Vi synes, at man skal tage et skridt ad gangen og starte med alkoholsodavandene, som umiddelbart er det nemmeste at få med i ordningen, og derfor er vi meget glade for, at regeringen er gået i gang med forberedelserne til, at pantsystemet kan udvides til at omfatte alle alkoholsodavand pr. 1. januar 2005.
Men jeg vil også meget gerne understrege her fra talerstolen, at vi i Det Konservative Folkeparti er meget åbne over for at undersøge mulighederne for at få engangsplastflasker til kildevand med i systemet.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte de to beslutningsforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Nu lyder det, som om det forslag, der her er fremsat, er mit problem, at det er mig, der skal kunne svare på, hvad det koster.
Jeg vil da nærmere sige, at det jo egentlig bør være beslutningsforslagsstillerne, der skulle kunne svare på, hvad det koster.
Det kan jeg svare klokkeklart på.
Det har vi fået at vide at det koster.
Men når man så får at vide, at en købmand har sagt, at det beslutningsforslag, der er lagt frem her, vil koste 15 mio. kr., så kan jeg jo ikke på nuværende tidspunkt forholde mig til, om det er korrekte tal, jeg får forelagt her. Det mener jeg jo er et spørgsmål, jeg kan stille, når forslagsstillerne til det her beslutningsforslag kommer på talerstolen.
Der mener jeg, at man må kunne forlange, at man også ligesom har en oversigt over, hvad det løber op i i kroner og øre.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Hr. Keld Albrechtsen er faktisk helt på vildspor.
Hvis der er noget, der har betydet noget også for forbrugerne, så er det netop det her retur- og pantsystem.
Og det tankevækkende er jo, at nu kan brugerne komme af med deres flasker rundtomkring.
Hr. Keld Albrechtsen følger vel også med i, hvor man kommer af med dem henne.
Det er jo et fantastisk effektivt system, der virker, i modsætning til, hvis man kører lidt syd for Danmark, hvor man oplever et system, der ikke virker.
Der er det kun, jeg siger til hr. Keld Albrechtsen: Hvorfor er det nu, at nogen er optaget af ikke at bevare den succes, vi har, og udbygge den med yderligere succeser?
Hvorfor skulle man begynde at forfølge en satsning, som kunne ødelægge det gode omdømme, vores system har?
Det forekommer mig at være noget af en mærkværdig fremgangsmåde.
Jeg har jo lige nøjagtig sagt, at vi har fået at vide, at de her drikkevandsemballager er et problem, vi skal have løst i forhold til EU-retten og i forhold til økonomi og miljø; det er godt at gøre det på den måde, og når Miljøstyrelsen vurderer, at nu kan vi også tage det med, ligesom vi har taget de andre ting med, fint, så er vi klar til at gå i gang med det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Som ministeren siger, var der jo tale
om, at vi havde et retursystem, og så ville man gerne fra EU's side påtvinge os, at vi absolut skulle have de dåser, og hvad gavn har de dåser gjort os
Der er jo næsten heller ikke engang nogen, der køber dem.
Så skulle vi have et kompliceret retursystem på ølsiden af hensyn til nogle bureaukrater og af hensyn til nogle tyske fabrikanter.
Jeg siger bare, at der synes jeg altså, det var for slapt.
Og så kritiserer ministeren, at der endnu en gang er nogle, der vil forsøge at føre en selvstændig dansk politik på det her område uden på forhånd at indrette sig efter, hvad man formoder at EF-Domstolen engang om mange, mange år kunne finde på at gøre.
Der er det bare, jeg spørger ministeren
: Kunne vi ikke være lidt mere aktive, gå lidt foran, og ikke på forhånd indrette os efter, hvad vi tror bureaukraterne og EF-Domstolen en dag kunne finde på?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg skal jo ikke vurdere, hvordan hr. Keld Albrechtsen tolker og fortolker de her ting.
Jeg noterer mig bare, at da jeg blev miljøminister, forelå der en sag, hvor vi i hvert fald havde bragt os i en situation, hvor man var ved at skulle til at forklare, hvorfor man havde valgt de her systemer.
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen hørte det, jeg sagde allerførst, men jeg sagde faktisk, at vi løser problemet i stedet for.
Returpantsystemet på 82 pct., det går fantastisk godt og i den rigtige retning.
Så hvis det var det, det skulle komme an på, at dåserne også ville komme ind på den måde, som vi havde forudsat, ja, så må man jo sige, at virkeligheden har overhalet os, for det går virkelig godt, og det går den vej, det skal.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg stadig væk mener, at det er den rigtige måde.
Men sådan anlægger vi jo forskellige synspunkter på, hvordan vi vil løse sager.
Jeg kan godt lide at gøre noget, når jeg også har også eksperternes ord for, at man kan gøre det, og så tager vi det i den rækkefølge.
Hr. Keld Albrechtsen spørger, om det ikke er mere spændende at gå ud og prøve lidt sager af og se, hvordan det kører.
Jamen sådan er vi jo forskellige.
Jeg synes bare, det er mere interessant, at man får noget ud af det for naturens og miljøets skyld, og at vi sørger for at gøre det i en rækkefølge, så vi føler, at vi har fast grund under fødderne.
Jeg må nok sige, at det overrasker mig lidt, at især ordføreren for det store parti Socialdemokratiet, står her og næsten opfordrer ministeren til at begynde at lave noget, der ikke er EU-medholdeligt.
Jeg tror, det er en farlig færd af komme ud på, og jeg er nødt til at sige, at det overrasker mig meget, at man ligesom kan rejse en debat om, om det nu også går an, det, Miljøstyrelsen har svaret.
Miljøstyrelsen siger, at det er i orden at gøre det for alkoholsodavand.
Så kunne man jo i grunden anlægge den betragtning, hvis der skulle være i hvert fald en linje i det, hr. Torben Hansen siger her, at så ville regeringen heller ikke have alkoholsodavand med.
Men vi siger jo netop, at vi gerne vil tage alkoholsodavand med, og vi finder også de 15 mio. kr., som det koster.
Det kræver bare, at Miljøstyrelsen siger, at det kan vi godt gøre, fordi det kan håndteres.
Når vi så kommer til, hvad jeg har gennemgået med kildevand, kartoner og plastflasker, så siger de, at her er et par problemer, og det skal vi altså have indarbejdet.
Hvis det viser sig, at man kommer frem til at få dem afklaret, så er vi da klar til det.
Så går vi da i gang med at kigge på dem også.
Men det skal følges ad, at vi har det faglige, saglige grundlag.
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Man kunne i denne her sag måske tage dristighedsprincippet i brug i stedet for i forbindelse med disse plastflasker til kildevand.
Men kan ministeren ikke se, at der er lidt manglende sammenhæng, for på den ene side er vi jo alle sammen enige
om, at vi skal leve op til EU's emballagedirektiv også i forhold til indsamling af plast, og på den anden side kan det være, at EU kommer efter os, hvis man måske sætter nogle redskaber op eksempelvis til indsamling af de her kildevandsflasker i en eller anden obligatorisk ordning?
Har man nu også fra regeringens side tænkt igennem, at man rent faktisk også har et emballagedirektiv, man skal leve op til?
Så kunne man ikke i denne sag bruge dristighedsprincippet i stedet for?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Uden at det skal virke polemisk, så er det jo netop helt frivilligt, at man afleverer sin plasticflaske der, hvor man afleverer plast.
Der er jo mange steder, man afleverer plast og plastdunke osv., hvis man vil gøre det.
Vi ser det jo f.eks. med vinflasker.
Jeg tror faktisk, vi er helt oppe på 60 pct. eller måske endda godt 60 pct., når det gælder aflevering af vinflasker.
Det går sig fantastisk godt med hensyn til vinflasker, hvor folk selv aflever dem.
Jeg er bare nødt til at understrege igen, at det er helt afgørende, at når vi skal gå ind i det her, så må vi ikke bringe os i den situation, som den tidligere regering bragte sig i, hvor den gjorde noget, som i hvert fald Europa-Kommissionen havde en anden opfattelse af, nemlig at det fortjente en åbningsskrivelse, og så kunne en sag begynde at køre.
Der synes jeg, at vi skal tage det i den rækkefølge, og jeg synes også, det må være tilfredsstillende for forslagsstillerne at vide, at vi og også detailhandelen, som har arbejdet med det et år i deres udvalg, synes, det er en god idé.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
Jamen jeg anerkender også, at det er et skridt i den rigtige retning,
og jeg anerkender i og for sig også, at miljøministeren på andre måder i sit ministerium har lavet frivillige aftaler.
Kan jeg forvente, at miljøministeren i fremtiden også vil kigge på en frivillig aftale med hensyn til returnering af de her vandflasker?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Mogens Nørgård Pedersen, at jeg faktisk mener, man gør Miljøstyrelsen uret.
Jeg mener, man ville kritisere Miljøstyrelsen med det samme, hvis vi gik ind og lavede en ordning, for vi synes jo alle sammen, det er en udmærket idé at samle de plastflasker ind.
Så iværksætter vi et helt system, og derefter risikerer vi - og tænk nu, hvis vi fik det - en sag på halsen fra Europa-Kommissionen.
Så tror jeg, at de samme ville sige, at det da er utroligt, her har vi en miljøstyrelse, kunne de ikke engang finde ud af det?
Det må de da kunne.
Derfor synes jeg i grunden, vi bør rose dem.
Jeg vil gerne sige til hr. Mogens Nørgård Pedersen, at jeg er, som jeg har sagt hele tiden, interesseret i at tage dem med, men sagen går jo ikke på, som jeg også har forsøgt at sige til fru Inger Bierbaum, om man fra forslagsstillernes side vil have, at det skal omfatte papkartoner eller ej.
Spørgsmålet er, om vi overhovedet kan vælge det.
Her kommer problemet i forhold til EU-retten, for for de kartoner, der ikke er returbare, kan man ikke bare lige lave et pantsystem.
Der er mange lande i Europa, der misunder Danmark det fantastisk gode returpantsystem, vi har fået her i landet.
Jeg tror, man skal lade være med at gå ind og prøve at lave forsøg, men tage det i den rækkefølge, som vi er sikre på eksperterne mener det kan gennemføres i.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
Nu skal jeg ikke blande mig i, hvem der kom først: hønen eller ægget, men blot konstatere, at regeringen kom med et udspil, 2 dage før vi skulle behandle det her forslag i Folketingssalen.
Men har jeg forstået ministeren rigtigt, nemlig at det rent teknisk ikke er noget problem at håndtere de her vandflasker i det retursystem, vi har nu?
Det andet er i forbindelse med EU-retten.
Jeg forstår godt ministerens svar på det, at man er henholdende, og man er usikker, men det er lidt underligt for mig at se, at Miljøstyrelsen anlægger sådan et forsigtighedsprincip.
Der er andre områder på miljøområdet, hvor forsigtighedsprincippet er godt, men jeg synes ikke, at et forsigtighedsprincip i forbindelse med noget, der kunne udvikle sig til noget godt, er passende.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Nej, jeg kan kun sige, at det er jeg uenig i.
Selv om jeg nu nok tror, at det er forholdsvis lidt, så synes jeg, det er vigtigt.
Det sagde jeg også i mit indlæg.
Jeg synes, det er vigtigt, vi får det med.
Men det er ikke et spørgsmål om plastflasker eller papkartoner.
Det er et spørgsmål om det EU-retlige system.
Jeg prøvede at gennemgå i mit indlæg, at det sådan set ikke drejer sig om bare at træffe et valg, det er et spørgsmål om, om det holder EU-retligt.
Jeg er nødt til at sige, at hvis ikke jeg får et klart signal fra Miljøstyrelsen, og det har jeg ikke fået endnu, om, at det efter deres vurdering er i orden, så kan regeringen ikke lægge navn til det, for vi risikerer altså at ende som den tidligere regering med at være på vej til et sagsanlæg fra EF-Domstolen, og det synes jeg ikke vi behøver.
Det er en rigtig succesfuld ordning, vi har.