runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Lund Jepsen (V), 2003-09-09:
Ja, »når retorikken har lagt sig«.
Der er næppe nogen, der har brugt mere retorik herinde om arbejdsløse end hr. Nicolai Wammen.
Jeg vil godt spørge hr. Nicolai Wammen, som jo selv kom til at bruge udtrykket bøder om det, der skulle tildeles virksomheder, der fyrede folk, der er over 55 år, eller blev nødt til at afskedige dem måske på grund af dårlige konjunkturer eller andre ting: Hvad er det for en slags bøder?
Er det bøder, man sådan kan gå hen i retten og få afprøvet bagefter, eller er der planer om andre former for bøder på arbejdsmarkedsområdet?
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Hr. Ulrik Kragh lyttede - går jeg ud fra - til min tale, hvor jeg faktisk rakte hånden frem på Socialdemokratiets vegne og sagde: Lad os da lave noget, der bekæmper arbejdsløsheden; lad os da tage nogle fælles tiltag; lad os da komme i gang i stedet for den passivitet, vi oplever fra regeringens side.
Så hvis hr. Ulrik Kragh udtaler sig på regeringens vegne, så er jeg meget glad, for hr. Kristian Jensen har tidligere sagt, at vi dårligt kunne nå at drikke en kop kaffe, så travlt havde regeringen med at smide os ud, når vi ville gøre noget for de arbejdsløse.
Det er en lidt trist måde, hr. Kristian Jensen har grebet det an på, og hele tonen i hr. Kristian Jensens indlæg.
Jeg var meget glad for formandens bemærkning.
Jeg synes ikke, det er en måde at diskutere på herinde med voldsomme angreb på andre personer.
Jeg synes ikke, det hører Folketinget til eller hr. Kristian Jensen til.
Fru Irene Simonsen spørger: Jamen har I ikke været utroværdige over for de ledige?
Det er dem, der virkelig har et forklaringsproblem i forhold til de ledige.
Jeg tror, det var hr. Ulrik
Kragh, der talte om, at hr. Lykketoft ville appellere til tryghed tidligere.
Problemet er jo, at under den tidligere regering var folk trygge, fordi de havde et arbejde; under den nuværende mister mange mennesker deres arbejde, og derfor bliver folk også utrygge.
Vi vil meget gerne medvirke til, at folk kommer i arbejde igen.
Det har vi opfordret regeringen til i måneder.
Jeg håber, at denne her debat, når retorikken har lagt sig lidt, også vil give mulighed for, at vi hører nogle bud fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, som ikke bare er angreb på Socialdemokratiet, for at vi vil gøre noget, men som kan give nogle løsninger med hensyn til, hvad man selv vil gøre.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-09:
Nej, hvor der altså vaskes hænder fra Dansk Folkepartis side i dag.
Jeg kan godt forstå behovet, men jeg synes ikke, det
er så klædeligt.
Det er et imponerende optisk bedrag, som hr. Kristian Thulesen Dahl laver, og man må jo sige, at det i høj grad er lykkedes.
Man uddeler ganske små beløb - 70 mio. kr. fylder meget i hr. Kristian Thulesen Dahls tale.
Men skidt med de sidste, for dem ved jeg godt
at Dansk Folkeparti ikke interesserer sig for. Er det ikke en fantastisk rolle at spille i dansk politik, at efter at have sagt til alverden, at her har I et socialt parti, så er det eneste sociale, at man går ud og tager æren for nogle småbeløb og plyndrer folk for kæmpestore beløb?
Det er da et optisk bedrag.
Henrik Vestergaard (V), 2003-09-09:
VK-regeringen har den holdning, at fjerner man erhvervstilskud, skal virksomhedernes rammevilkår forbedres.
Når man fjerner erhvervstilskuddet til landbrugets konsulent- og vikarordninger, så letter vi skatten på produktionsjorden tilsvarende.
Er det ikke korrekt, at Socialdemokratiet vil fjerne erhvervstilskuddet, altså konsulent- og vikarordningerne, men at man til gengæld ikke vil forbedre rammevilkårene, altså sænke jordskatten?
Dermed forværrer man fødevareerhvervenes muligheder.
I hvilken troværdig økonomisk teoribog står der, at flere omkostninger er lig med flere arbejdspladser?
Kim Andersen (V), 2003-09-09:
For nu at citere hr. Nyrup Rasmussen må jeg sige, at det er mildest talt forbløffende og forstemmende at høre den socialdemokratiske ordfører heroppefra besvare de forskellige spørgsmål, som virkelig bekymrer sig om ledigheden, og hvad der fører til ledighed.
Tag nu f.eks. Socialdemokratiets udspil her, som medfører, at der er 3,5 mia. kr., som ikke kan udbetales i lønninger, i gode sunde lønninger til medarbejdere på arbejdspladser i det private erhvervsliv.
Sådan efter lidt almindelig omregning er det 12.000-15.000 arbejdspladser, hvis vi tager en almindelig funktionærindkomst, som det vil koste med disse 3,5 mia. kr. her, som Socialdemokratiet vil opkræve i øgede skatter og afgifter.
12.000-15.000 arbejdspladser direkte ude i velfungerende virksomheder, som man fjerner til lønudbetaling og dermed også til beskatning, som man så vil lave omfordeling af, f.eks. til mere forskning i vedvarende energi,
har vi lige fået et eksempel på her før, som der ikke er brug for, fordi vi i den grad lever op til vore egne måltal og i øvrigt opfylder den klimastrategi, som den tidligere regering ikke selv kunne fylde ud.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Hr. Jens Vibjerg
havde jeg ikke tid til at svare tidligere.
Jeg er glad for, at man har opdaget, at der er en jobplan, og at den vil give - og det er også et svar til nogle af de øvrige, der har været heroppe - 15.000 her og nu oven i, hvad regeringens plan eventuelt måtte føre med sig, hvis den ellers havde haft en.
Det er jo det, der er pointen: Regeringen har ikke noget svar.
Socialdemokratiet er kommet med et svar, og vi har også fremlagt et forslag til skattereform, som vil gøre, at man nedsætter skatten på arbejde, så det bliver mere attraktivt.
Til hr. Henrik Vestergaard, der er meget optaget af børnefamiliernes vilkår: Det er lige før, at jeg vil invitere hr. Henrik Vestergaard til at blive medlem af den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Her kan han virkelig få udlevet sit ønske om at gøre noget for børnefamilierne, for den samlede løsning, vi lægger frem her, vil betyde, at børnefamilierne får tusindvis af kroner mere til deres rådighed, end de har nu.
Det er korrekt, at hr. Henrik Vestergaard tager et enkelt delelement ud, som er en del af finansieringen, men de samlede giver langt mere til danske børnefamilier, ikke mindst fordi vi nedsætter daginstitutionspriserne meget markant.
Det er jo det, der er det væsentlige her.
Det er jo ikke præcis, i hvilken rækkefølge man taster tallene ind på lommeregneren.
Det er jo slutfacit, der er det interessante for børnefamilierne, og de vil virkelig komme til at mærke det positivt i deres økonomi og deres hverdag.
Så til hr. Peter Christensen, der mener, at vi er ved at løbe fra vores forslag om at sørge for, at 55-årige får bedre muligheder for at forblive på arbejdsmarkedet
: Overhovedet ikke.
Men indtil nu har der kun været gold kritik og rungende tavshed fra regeringspartierne, når vi til gengæld har bedt om et alternativ.
Så får vi at vide, at det er et fleksibelt arbejdsmarked, i øvrigt samtidig med at man vil skære på de supplerende dagpenge.
Tak for kaffe!
Jann Sjursen (KRF), 2003-09-09:
Jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet om børnechecken, for lige så vel som vi fra Kristeligt Folkepartis side ikke kan støtte de besparelser på børnechecken, som regeringen lægger op til over for familier, der har flerlinge,
kan vi heller ikke støtte det socialdemokratiske forslag om at reducere børnechecken til fordel for f.eks. at lægge et loft på 1.000 kr. over forældrebetalingen for daginstitutionsplads. Vi er enige i, som også Socialdemokraterne foreslår i deres finanslovudspil, at der skal ske et kvalitetsløft på vores daginstitutioner.
Og det har vi også fra Kristeligt Folkepartis side reserveret penge til i vores finanslovudspil.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører, hvorfor Socialdemokratiet ikke går ind i det, som ikke mindst mange småbørnsfamilier efterlyser, nemlig debatten om, hvordan man skaber bedre sammenhæng mellem familieliv og arbejdsliv.
Hvornår vil Socialdemokratiet fremkomme med nogle forslag, som kan være med til at skabe større valgfrihed for småbørnsfamilierne, så de ikke mindst kan få en bedre sammenhæng mellem familieliv og arbejdsliv?
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Vi har baseret de annoncer, der har været, eller rettere sagt det socialdemokratiske partikontor har baseret de annoncer på åbne kilder og det, man mente var det korrekte. Jeg har ingen grund til at tro, at man ikke vil fortsætte med at føre den linje, at man gerne vil gøre det så korrekt som muligt.
Til hr. Jens Hald Madsen må jeg sige, at Socialdemokratiet jo overhovedet ikke har givet regeringen skyld for de internationale konjunkturer.
Tværtimod har vi sagt, at det er noget, vi alle må leve med, og at det er et livsvilkår for verdensøkonomien.
Der, hvor vi har sagt, at regeringen har et problem, er, at man ikke gør noget herhjemme, at man ikke sætter nogle positive ting i gang, at man ikke bidrager til, at den danske økonomi udvikler sig ved at satse på uddannelse, ved at satse på forskning, ved at sætte noget i gang i forhold til beskæftigelsen.
Og et af resultaterne af det er jo, at Danmark inden for EU ligger helt i bund, når det gælder vækst, helt, helt i bund, under denne her regering. I stedet for at bruge så mange kræfter på at diskutere annoncer, burde man måske bruge sine kræfter på at diskutere, hvordan man får gang i den danske økonomi, hvordan man får gang i arbejdspladserne, hvordan man får gang i uddannelserne, hvordan man satser på forskning.
Det ville da være en visionær dagsorden at sætte for regeringen, men det har tilsyneladende ingen interesse.
Man vil hellere prøve at kaste med mudder.
Til fru Charlotte Dyremoses indlæg vil jeg sige, at både advokater, revisorer og andre, der har stor forstand på det, har sagt, at det er en dårlig ordning, der er blevet vedtaget.
Socialdemokratiet stemte imod den ordning her i Folketinget, og vi så ingen grund til at støtte den i forbindelse med finansloven.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-09-09:
Jeg kan forstå, at hr. Nicolai Wammen erkender, at Socialdemokratiet har brugt forkerte tal i deres annonce, men så er det, at jeg ikke kan forstå, at man så ikke bare indrømmer, at man har begået en fejl.
Socialdemokratiet har jo været god til at jagte adskillige ministre her igennem de sidste par uger og beskylde dem for at have givet fejlagtige oplysninger.
Da det så kom frem, at det havde de ikke gjort, havde Socialdemokratiet et stort forklaringsproblem.
Men hvorfor indrømmer Socialdemokratiet ikke, at man har brugt forkerte tal? Det er jo helt legalt, at man en gang imellem tager fejl, det kan også ske for selv Socialdemokratiet.
Det kan man bare gøre fra Folketingets talerstol, og så skal vi nok lade være med at spørge mere til den sag.
Indtil videre må man jo bare erkende, at Socialdemokratiet forsøger at sige, at man ikke har taget fejl og dermed forsøger at bilde den danske befolkning en løgn ind.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-09-09:
Hr. Nicolai Wammen mener ikke, at det er noget problem at
Vi andre har måske overvejet, om der er noget, som man gerne ville skjule.
En af de ting, som jeg har svært ved at forestille mig, Socialdemokratiet gerne vil have frem i lyset, er en ting, som jeg faldt over på en af de sidste sider, nemlig at man vil afskaffe den fulde omkostningsdækning i skattesager, der vindes.
Det betyder reelt, at Socialdemokratiet med det her forslag vil sørge for, at almindelige mennesker, der fører en skattesag mod det offentlige, selv om de godt er klar over, at der næsten er sikkerhed for, at de vil vinde den sag, kan blive afskåret fra at føre sagen, kan blive afskåret fra at få ret, simpelt hen fordi det er for dyrt, fordi omkostningerne er større end det, de får ud af det.
Mener hr. Nicolai Wammen virkelig, at vi skal have en situation, hvor vi genindfører, at almindelige borgere ikke har en chance mod systemet, fordi de ikke har råd til at stå op mod systemet og få ret?
Jens Hald Madsen (V), 2003-09-09:
Da jeg lyttede til Socialdemokratiets ordførertale kørte det jo meget på i starten, at det nærmest var, som om den nye regering faktisk havde ansvaret for, at de internationale konjunkturer er så dårlige.
Det er måske at overvurdere regeringens evner en lille smule, selv om jeg ved, at Socialdemokratiet jo selv mange gange, da de havde magten, faktisk postulerede, at det sådan set var dem, der mere eller mindre var med til at skaffe et internationalt opsving. Så kan man spørge: Er det så troværdigt, for hvad er det egentlig, der skaber arbejdspladser?
Det er konkurrenceevne.
Og hvad er det egentlig, der er en stor hindring for konkurrenceevnen?
Det er skatter, offentlige udgifter.
Kigger man så på, hvad det så er, Socialdemokratiet har at byde på, så er det overbudspolitik, det er flere offentlige udgifter.
Så spørger jeg bare stille og roligt: Er det troværdigt? Hr. Nicolai Wammen sagde, at der ikke er noget med de her tal i denne her annonce, men det er jo ikke bare LEGO, den er gal med.
Det er et flertal.
Tag f.eks. SAS.
Har de måttet fyre 4.000 i 2003?
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Jeg er fuldstændig uenig i hr. Lars Barfoeds konklusion.
Jeg har faktisk også svaret hr. Lars Barfoed tidligere.
Vi mener, at det her er et stort skridt i den rigtige retning.
Vi mener, at det her er det, der bedst giver muligheder for at forblive på arbejdsmarkedet, og hvis man ryger ud igen, at man så kan komme videre og ind på en ny virksomhed.
Det er vores holdning, og den står vi ved.
Vi har samtidig sagt, at det her ikke er et fuldstændigt sort-hvidt felt.
Det er nogle svære ting, vi har med at gøre.
Hvis der derfor er andre, der får bedre ideer, lytter vi gerne.
Men vi har bare ikke hørt et eneste bud på, hvad man
vil gøre for de mennesker, der er i en enormt svær situation, og som ikke mindst i en tid med stigende ledighed har fået det endnu sværere. Vi er kommet med vores bud på, hvad vi kan gøre for de her mennesker, sådan at de får en reel chance, men vi har ikke hørt andet end tomme ord fra regeringsbænkene.
Det må vi jo bare tage til efterretning.
Vi håber meget, at det vil ændre sig. Til hr. Lars Lilleholt, som spørger til LEGO: Vi har brugt de tal i vores annoncer, som figurerede i officielle meddelelser fra LEGO, og dem har vi taget udgangspunkt i.
Sådan må det nu engang være.
Jeg må sige til hr. Jens Rohde, at jeg synes, at det sprogbrug, som hr. Jens Rohde anvender om fyring af nogle helt konkrete mennesker og deres specifikke aftrædelsesvilkår, som hr. Jens Rohde af gode grunde ikke har nogen indsigt i, og som jeg for den sags skyld heller ikke har nogen indsigt i, som er sket på baggrund af en aftale mellem det pågældende sted, hvor de var ansat, og de pågældende personer, begynder at nærme sig det usmagelige.
Man kan synke lavt i politisk debat, men her tror jeg nok, at vi har nået et nyt lavmål, og jeg synes egentlig, at det er ærgerligt, for hr. Jens Rohde er efter mine begreber
faktisk normalt en utrolig fair debattør.
Men her tror jeg, at man i et desperat forsøg på at få opmærksomheden væk fra regeringens problemer er sunket dybt, men jeg håber, at man, når eftertanken melder sig, vil tænke lidt over, om det nu var fornuftigt.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-09-09:
Jo, jo, troværdighed er jo også, at man svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Og jeg stillede et helt konkret spørgsmål.
Det kan godt være, at hr. Nicolai Wammen opfatter mine spørgsmål som hårdtslående, men det hjælper jo ikke, at man er hårdtslående, hvis den modstander, man er oppe imod, ikke tør komme op i ringen.
Jeg stillede et konkret spørgsmål, og jeg gjorde det, fordi jeg godt vil have dementeret alle de ukorrekte oplysninger, som tidligere og nuværende miljøordførere fra Socialdemokratiet er fremkommet med i løbet af sommeren.
Er det korrekt, at den tidligere regering ville have sparet 475 mio. kr. i perioden fra 2002 til 2005 på Miljøministeriets budget, hvis man korrigerer for de internationale miljøopgaver?
Det er egentlig et simpelt spørgsmål, og jeg forstod, at selv små børn i Danmark kunne svare på det spørgsmål, så bør hr. Nicolai Wammen jo også kunne.
Lars Barfoed (KF), 2003-09-09:
Nu har jeg to gange spurgt hr. Nicolai Wammen, om ikke hr. Nicolai Wammen er enig med mig i, at hvis man truer arbejdsgiverne med at give dem en bøde på 50.000 kr., hvis de opsiger en person på 55 år eller mere, så betyder det i virkeligheden, at arbejdsgiverne vil holde sig meget tilbage fra at ansætte folk i den alder, og at altså netop de får meget store problemer med at få sådan et job.
Hr. Nicolai Wammen vil ikke svare.
Vi var nogle, der diskuterede, om vi skulle være tre, der stillede os op og spurgte om det på én gang, for så havde hr. Nicolai Wammen i hvert fald tid til at svare på det, for så var der kun det at svare på.
Hr. Nicolai Wammen siger så, at han slet ikke har hørt noget fra min side om, hvad jeg vil gøre.
Nu er det jo altså hr. Nicolai Wammens ordførertale, vi diskuterer.
Jeg skal nok i min ordførertale fortælle, hvad Det Konservative Folkeparti har tænkt sig at gøre på en række områder. Og så kan hr. Nicolai Wammen jo spørge om, hvad jeg vil gøre, hvis han ikke synes, at det, han hører, er tilstrækkeligt.
Det skal han være meget velkommen til. Hr. Nicolai Wammen siger, at hvis vi kan finde på noget, der er bedre, så vil han da gerne vide det, for så ville han gerne gøre det.
Det er nok i en erkendelse af, at det jo ikke er et særlig godt forslag.
Jeg vil sige, at det ville være bedre slet ikke at gøre noget, for hr. Nicolai Wammens og Socialdemokratiets forslag vil skade jobsituationen for de 55-årige.
Lars Christian Lilleholt (V), 2003-09-09:
Hvorfor så ikke også nævne, at LEGO rent faktisk officielt har meldt ud, at de samtidig har ansat 100 nye medarbejdere i 2003. Det er ikke sket.
Det passer nok ikke ind i den socialdemokratiske virkelighed, som er noget anderledes end den rigtige virkelighed.
Jeg må spørge hr. Nicolai Wammen: Når man i Socialdemokratiet får oplyst, at tallene er forkerte,
hvorfor bliver de så ikke rettet?
Er det troværdigt at bygge en politisk kampagne på et forkert grundlag?
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Hr. Ulrik Kragh og andre af Venstres løver har været oppe og tale om troværdighed i forhold til beskæftigelsen.
Det er en meget modig færd, man her har begivet sig ud i, når man står i en situation, hvor man, mens man har haft ansvaret, har set, at 30.000 flere er blevet arbejdsløse, at 50.000 flere arbejdspladser er forsvundet, og at der hver eneste dag er 50 mennesker, der ikke længere har et job.
Det er på det, troværdigheden skal bedømmes; det er på resultaterne og ikke på den flammende anklageretorik, som vi oplever her.
Jeg kan godt forstå, at man ud fra devisen, at det bedste forsvar er et angreb, gerne vil prøve at mudre billedet af, hvad er det for en situation, og hvor er det, vi står p.t.?
Problemet er bare, at det ikke hjælper en eneste ledig i det her land, at Venstre og De Konservative skælder ud på oppositionen.
Det, der hjælper, er, at man kommer i arbejdstøjet, og det har vi ikke set noget der minder om et eksempel på.
Til fru Gitte Lillelund Bech: Socialdemokratiets politik er ganske klar.
Vi mener, at der skal være et loft på 1.000 kr. på en daginstitutionsplads, og vi er parate til at give kommunerne de økonomiske rammer, der gør, at de kan gennemføre det i praksis.
Det vil virkelig være noget, som børnefamilierne får glæde af.
Jeg er glad for, at fru Gitte Lillelund Bech her udtaler sig så positivt om det. Sådan må jeg jo opfatte interessen.
Vi kan lave et deleforlig med det samme.
Skulle vi ikke gøre det?
Jeg synes, det kunne være fremragende.
Men jeg er bare bange for, at når hr. Kristian Jensen og finansministeren har talt med fru Gitte Lillelund Bech, vil der blive sagt: Nej, det var nok ikke helt det, man ville. Til hr. Eyvind Vesselbo må jeg sige, at det altid er en fornøjelse at diskutere med hr. Eyvind Vesselbo, for hr. Eyvind Vesselbo er jo en hårdtslående herre, hvilket man også kan se på næven dernede, der er i gips; men lige i det her tilfælde har hr. Eyvind Vesselbo en dårlig sag i den forstand, at selv hvert eneste barn i det her land ved, at den her regering har skåret ned og skåret ned og skåret ned.
Ulrik Kragh (V), 2003-09-09:
Nu vil hr. Nicolai Wammen ikke ind på konkrete personer i forhold til hr. Jens Rohdes spørgsmål angående den socialdemokratiske koncern.
Det ville måske have gavnet Socialdemokraternes troværdighed, hvis det var sådan, at man havde undersøgt det lidt nærmere - ligesom man også godt kender den socialdemokratiske koncern - inden man gik ind i LEGO, inden man gik ind i SAS, og inden man gik ind i Kvickly. Hvorom alting er, hvis vi vender os mod Socialdemokraternes utroværdighed i forhold til beskæftigelsesindsatsen, må vi se på, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne foreslår for at bedre beskæftigelsen i virksomhederne.
De siger, at erhvervsskattepakkens såkaldte huller skal lukkes; der skal indføres en 2 promilles beskatning af lønsummen; den fulde omkostningsdækning ved skattesager skal fjernes; der skal være bøder ved afskedigelse af medarbejdere. Skat, skat, skat, er Socialdemokraternes kærlighed til det erhvervsliv, der skal skabe arbejdspladserne.
Det er utroværdigt.
Det er erhvervslivet, der skal give mulighederne for, at vi kan få den beskæftigelsesforbedring, der er behov for.
Der må bedre bud til.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-09-09:
Troværdighed, siger hr. Nicolai Wammen.
Jeg går ud fra, at hr. Nicolai Wammen har noteret sig, at det er temaet i Socialdemokratiets finanslovforslag og i det oplæg, hr. Nicolai Wammen lavede, men det er altså ikke troværdigt.
Det er manglende troværdighed, der har været temaet.
Det er ikke uden grund, for hvis vi f.eks. tager miljøområdet, så har denne sommer jo ikke været særlig heldig for Socialdemokratiet, hvor skiftende miljøordførere har været ude med fuldstændig vanvittige udtalelser om miljøet, men hr. Nicolai Wammen har lige en mulighed for at hente lidt af troværdigheden tilbage.
Der bliver talt meget om besparelser på miljøområdet,
helt katastrofalt store besparelser,
men kunne hr. Nicolai Wammen ikke lige bekræfte, at i den finanslov, som den tidligere regering lavede for 2002 frem til 2005, foreslog den tidligere regering en besparelse på 475 mio. kr., altså stort set det samme, som den nuværende regering har gjort?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-09-09:
Før jeg kommer til mit egentlige ærinde, vil jeg sige, at jeg nu har siddet og lyttet til hr. Nicolai Wammens mange svar til mange af mine kolleger.
Jeg er da glad for, at man i Socialdemokratiet nu erkender, at man bruger forkerte arbejdsløshedstal.
Jeg er da også glad for, at man i Socialdemokratiet faktisk også nu erkender, at man i sit forslag ikke kommer med ekstra penge til gældsafvikling.
Derfor synes jeg ærlig talt, at det er meget lidt troværdigt, at Socialdemokratiet har brugt så lang tid her i starten af eftermiddagen på lige præcis det diskussionspunkt.
Så vil jeg tilbage til det med troværdigheden på børnepasningsområdet, for det, jeg tror hr. Nicolai Wammen måske ikke er så opmærksom på, er, at det rent faktisk var SR-regeringen, som tidligere gav kommunerne med pasningsgaranti ret til, at de kunne hæve deres daginstitutionspris.
I stedet for at de måtte tage det, der svarer til 30 pct. af daginstitutionsomkostningen for en enkelt plads, måtte kommunerne altså tage 33 pct. Nu kan jeg bare spørge hr. Nicolai Wammen: Hvad er det
så for en politik, Socialdemokratiet står for?
Er det den politik, der hedder maks. 1.000 kr. for en daginstitutionsplads, eller er det den politik, der hedder, at kommunerne må tage 33 pct., således som de gør i Brøndby, i Gladsaxe og i Københavns Kommune, hvor man betaler over 2.000 kr. for en daginstitutionsplads?