Egil Møller (DF), 2001-01-24:
Ja, det går næsten ufattelig stærkt i det nye netværkssamfund.
I en verden, hvor globale markeder, hurtige teknologiskift og nye forbrugsmønstre vender op og ned på det velkendte, bliver ny viden et afgørende konkurrenceparameter.
Derfor er det af afgørende vigtighed, at vi i Danmark kan sikre vores velstand og velfærd, ved at virksomhederne løbende er på forkant med de nye teknologier.
Derved har de en mulighed for at kunne overleve via deres konkurrencekraft.
De produkter og serviceydelser, som virksomhederne frembringer, skal have kvaliteter, der er i stand til at virke attraktive på verdensmarkedet.
Et afgørende parameter for, at dette vil kunne lykkes, er, at virksomhederne hurtigt og nemt kan tilegne sig ny viden til brug ved fremstilling af deres produkter og ydelser.
Det er derfor af afgørende betydning, at det offentlige er i stand til at bidrage med fornuftigt samspil inden for forskningen i bred forstand.
Som ganske almindelig borger i Danmark vil den enkeltes hverdag ændre sig markant i forhold til tidligere generationer, der ikke kendte til anvendelse af computere, mobiltelefoner og Internettet.
For at få det fulde udbytte af disse tekniske hjælpemidler, er det vigtigt, at samfundet giver optimale betingelser, så alle får mulighed for at skabe sig viden til at betjene disse nye tekniske hjælpemidler.
Vi er godt på vej til et samfund, hvor det er nødvendigt med uddannelse og tilegning af viden hele livet igennem.
Dansk Folkeparti ønsker, at Danmark befinder sig blandt eliten af lande, som lader forskningen få vilkår, der muliggør, at alle landets borgere må få forbedrede livsvilkår.
For at opfylde denne målsætning skal forskning, uddannelse og erhvervsliv gå hånd i hånd til løsning af opgaven.
For at landets forskere har optimale muligheder inden for rigets grænser, skal de understøttes bedst muligt i forskermiljøer.
Her har det også betydning, at vores skattesystem indrettes således, at forskere ikke forlader landet til fordel for en forskervirksomhed i udlandet på grund af bl.a. skatteforhold.
Det danske telemarked burde gennem konkurrence og valgfrihed for borgerne og virksomhederne kunne tilbyde de bedste og billigste teleydelser.
Bedre service og øget effektivitet i den offentlige sektor vil kunne opnås ved øget anvendelse af IT.
Når vi ser på de nye udfordringer og muligheder inden for de traditionelt udsatte grupper, f.eks. de ældre og handicappede, vil udviklingen inden for IT medføre nye muligheder inden for arbejdsmarkedet.
Det vil ligeledes skabe bedre muligheder for en mere fleksibel tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
En udfordring vil være at skabe et samlet overblik over borgernes rettigheder og pligter som netværksborgere.
Når vi ser på mulighederne inden for den offentlige sektors betjening af borgerne, vil Internettet kunne give serviceforbedringer, idet borgerne via Internettet kan betjene sig selv uden fysisk at skulle bevæge sig væk fra deres bopæl.
Her skal borgerne ligeledes være i stand til at få adgang til egne data.
Når digitaliseringen af den offentlige sektor er tilendebragt, vil en lang række opgaver kunne løses hurtigere og med færre ressourcer.
Ud over at dette vil få betydning for borgerne, vil virksomhederne ligeledes få en nemmere og hurtigere kommunikation med det offentlige. For at understøtte et konkurrencedygtigt erhvervsliv er det af afgørende betydning, at der finder et samspil sted mellem den offentlige forskning og erhvervslivet.
Her er de godkendte teknologiske serviceinstitutter, GTS, et vigtigt middel i teknologipolitikken.
Disse GTS-institutter har til opgave at hjemtage og omsætte ny viden til praktiske løsninger.
I den proces skabes der industrielle muligheder ud af de teoretiske forskningsresultater.
I den hurtige forandringsproces vil virksomhederne ansætte flere højtuddannede medarbejdere for at styrke deres egen forskning og udvikling.
Vi er nu vidne til, at gamle grænser brydes ned, idet en række nye teknologier bliver udviklet i direkte samspil mellem universiteterne og industrien.
Nye investeringer og mobile arbejdspladser er opstået på tværs af landegrænser og verdensdele som følge af opbygningen af IT og telekommunikation.
Især inden for serviceerhvervene ser vi en stadig større strøm af netbaserede ydelser.
Lad mig nævne bl.a. dem, der finder sted inden for finanssektoren og kulturområdet.
Når vi ser på den globale forskning, sker der hele tiden nye opdagelser.
Må jeg i den forbindelse nævne de forsøg på at stoppe lysets hastighed, der baner vejen for kvantecomputere.
Det er med en vis stolthed, jeg bl.a. i Politikens søndagsudgave her fra den 21. januar i år læser om den hovedrolle, den danske forsker, Lene Vestergaard Hau, har haft ved sin ansættelse på Rowland Institute for Science i Boston i USA.
Her er det lykkedes at skabe et vellykket forsøg på at bremse lys totalt op, holde det fanget i et millisekund og derefter slippe det løs igen.
Denne opdagelse er et gennembrud, der kan bane vejen for nye revolutionerende opfindelser, som ingen endnu har drømt om.
Må jeg afslutningsvis nævne nogle negative og nogle positive sider af den større anvendelse og surfing på Internettet.
Og så ud over det positive, jeg allerede har nævnt,
på, at Danmark vil være blandt de førende nationer i det nye, kommende netværkssamfund.