runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-03-30:
Enhedslistens udgangspunkt er, at vi meget gerne medvirker til afbureaukratisering og forenklinger i vores samfund, også forenklinger, som særlig kan komme mindre erhvervsvirksomheder til gavn.
Men det er klart, at når man gennemfører lempelser, skal man være opmærksom på, om de får nogle uhensigtsmæssige konsekvenser i forhold til at gøre det nemmere at snyde og måske også nemmere at komme til at begå fejl.
Der vil jeg i hvert fald fremhæve et enkelt element i det her forslag, som vi er betænkelige ved, og det er den del, der handler om, at krav til opbevaring af dele af regnskabsmaterialet nedsættes fra 5 til 1 år.
Vi synes også, at når man går ind og kigger på bemærkningerne, ser det ud, som om man også fra regeringens side er en smule bekymret for, hvad konsekvenser det får, for man skriver: »Forslaget om at ophæve § 11 i bogføringsloven betyder, at detailhandelsvirksomheder ikke længere vil være forpligtede til at opbevare kassestrimler og tilsvarende interne bilag.
Det vil derfor heller ikke være muligt at indhente materialet til kontrolbrug.
Dette er ikke hensigtsmæssigt ud fra skattekontrolmæssige hensyn.
Det foreslås derfor i lovforslagets § 10, nr. 1, at skatteministeren får adgang til efter indstilling fra Skatterådet at fastsætte nærmere regler om opbevaring af det skattemæssige årsregnskab og af regnskabsmateriale, som har betydning for opgørelsen af den skattepligtige indkomst.«
Så er det, man kan stille sig selv det spørgsmål, om man her med den ene hånd gennemfører en forenkling, som man ved kan føre til nogle skattekontrolmæssige vanskeligheder, og så med den anden hånd giver skatteministeren bemyndigelse til at gribe ind.
Det synes vi i grunden er en underlig måde at lave lovgivning på.
Hvis det er sådan, at det her giver øgede problemer i forhold til den skattemæssige ligning, synes vi, man skal lade være med at gennemføre det i stedet for at forsøge at løse problemet ved hjælp af en bemyndigelse.
Men det vil vi så prøve at arbejde lidt med i det videre arbejde med det her lovforslag i udvalget, fordi vi selvfølgelig i princippet gerne vil medvirke til at sikre forenklinger.
Så er der et enkelt element mere, som vi også gerne vil have belyst yderligere, og det er pligten til at underrette pensionsopsparere om, hvad der er blevet sat ind.
Jeg er sådan set meget enig med den radikale ordfører, der bemærkede, at her kan der i hvert fald være brug for at sikre sig, at man som lønmodtager og som deltager i en pensionsopsparingsordning, som finansieres af arbejdsgiveren, kan være fuldstændig sikker på, at man får informationer om, hvorvidt de penge, som er fratrukket på ens lønseddel, eller de penge, som arbejdsgiveren har lovet på anden måde at indbetale til pensionsordningen, også bliver indbetalt.
Så det er de to områder, hvor vi har en skeptisk holdning til det her lovforslag.
Vi håber selvfølgelig på, at udvalgsarbejdet kan føre til, at vi kan få løst de problemer, så vi kan stemme for.
Men det kræver i hvert fald nogle klare svar på de problemer, jeg har rejst her.
Morten Homann (SF), 2006-03-30:
Og efter min og SF's bedste vurdering er det desværre tilfældet i det her lovforslag.
Det gør det i mange tilfælde praktisk taget umuligt at spore problemer, hvis de ligger mere end 1 år tilbage i tiden.
Hvis man skulle lave den her forenkling specielt omkring opbevaring af kassestrimler, skulle man i hvert fald lave en løsning, hvor alle data som minimum med fremadrettet virkning skulle selvangives, og så kunne de lagres i SKATs it-systemer, så korrekt beskatning kunne ske længere fremme i tiden.
Hvis ikke skatteyderen havde oplysningerne, kunne man i hvert fald sikre, at SKAT havde dem.
Så efter min vurdering er der altså desværre mulighed for at lave skattesnyd med de ændringer, som sker i det her forslag, og derfor kan SF ikke umiddelbart støtte det.
Men vi vil selvfølgelig under udvalgsarbejdet forsøge at rette op på de svagheder, der er i forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-30:
Lovforslaget har til formål at forenkle en række administrative byrder.
I sin helhed er det et meget positivt initiativ, idet jeg dog alligevel vil henvise til Erhvervs- og Selskabsstyrelsens høringssvar, der bemærker, at det ikke er alle af lovforslagets dele, der vil medføre målbare lettelser.
De vil derimod mindske virksomhedernes irritationsbyrder, og det er vel egentlig også et positivt resultat.
Opbevaringen af kassestrimler i detailhandelen lempes, således at disse fremover blot skal opbevares i 1 år i forhold til de nuværende 5 år.
Udvalgsarbejdet må afdække, om denne lempelse vil hindre en skattemæssig kontrol af salg, der ikke opgives til beskatning.
Stor besparelse gives i forbindelse med ophævelse af pensionsinstitutternes forpligtelse til en gang årligt at fremsende oplysning om ejere af arbejdsgiverbetalt kapitalpension.
Lettelsen vil for disse pensionsinstitutter være på ca. 10 mio. kr.
I gennemlæsningen af lovforslaget åbner der sig det spørgsmål hos mig, hvordan medarbejdere fremover kan kontrollere, om arbejdsgiverne reelt overholder aftaler og har indbetalt kapitalpension, eller der af den pågældende medarbejder skal foretages noget aktivt selv for at få dette kontrolleret.
Lovforslaget åbner også mulighed for, at virksomheder i en række tilfælde får mulighed for forskudt regnskabsår.
Samlet er der mange positive lettelser.
Det Radikale Venstre vil indgå positivt i udvalgsarbejdet, men vil i arbejdet også søge belyst, om lovforslaget eller dele deraf åbner mulighed for omgåelser af skattelovgivningen eller fremmer skattesnyd.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-30:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte skatteministerens forslag på det her område.
Det er i al sin enkelhed meget, meget prisværdigt, at man en gang imellem foretager en revision og en udlugning af dobbeltbestemmelser og sørger for, at der ikke er unødigt administrativt bøvl.
Det er i virkeligheden meget, meget oplagt.
Og jeg kan også nævne ophævelsen af pengeinstitutters underretningspligt for arbejdsgiverindbetalt kapitalpension.
Det er altså også områder, hvor arbejdsgiverne har foretaget en indberetning og en registrering, så der behøver ikke at være nogen dobbeltregistrering.
Vi synes, det er godt for erhvervslivet, at de administrative byrder reduceres, og vi hilser det velkommen.
Men vi skal selvfølgelig i udvalgsarbejdet sikre, at der ikke fremkommer nogen egentlige huller, som har været utilsigtede.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Jeg ville egentlig ønske, at fru Anne Grete Holmsgaard også gik op i artikler og paragraffer, for i sidste ende er det vel egentlig det, som folketingsmedlemmer gør, laver artikler og paragraffer.
Men for at vende tilbage til spørgsmålet: Når man fører som argument, at det er den måde, traktaten er formuleret på, der er årsagen til, at Domstolen nu ændrer på traktaten, så må man vel også have en holdning til, hvordan traktaten skulle have været formuleret for at undgå, at EFDomstolen ændrer på traktaten.
Altså, det ene kan vel ikke stå uden det andet.
Og så vil jeg bare sige med hensyn til konneksiteten i det europæiske samarbejde, at det da er helt åbenbart, at der er behov for en samlende enhed til at afklare juridiske uoverensstemmelser.
Men her er der jo ikke tale om en juridisk uoverensstemmelse, her er der tale om en politisk uoverensstemmelse.
Der er tale om, hvorvidt man ønsker, at strafferetsområdet skal afgøres ved flertalsafgørelser under søjle 1 eller ved enighed under søjle 3.
Det er ikke en juridisk afgørelse, det er en politisk afgørelse.
Men hvordan ville fru Anne Grete Holmsgaard gerne have set det formuleret i traktaten for at have forhindret den her sag?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-30:
Jeg kan godt høre, at det, der bliver fisket efter her, er at få os til at sige, at det er mere eller mindre forfærdeligt, at vi har den her EF-Domstol.
Men det synes jeg altså ikke det er.
Men vi er uenige i den sag, der er blevet afgjort her, for der mener vi ikke, at der er faldet den rigtige dom.
Det er det, vi er uenige i.
Så har hr. Morten Messerschmidt jo også ligesom jeg deltaget i den høring, der har været tidligere, vedrørende netop EF-Domstolens rolle i EU, og der synes jeg i hvert fald, det var en væsentlig ting at høre, at det også er meget vigtigt, hvordan vi som politikere udformer og udfærdiger de traktater, som vi har i EF/EU-samarbejdet.
For jo mere uklarhed, der er, desto større rum til fortolkning bliver der også.
Så jeg synes, det er meget vigtigt, at vi fremover sørger for netop at udtrykke os meget præcist i de traktater, som vi vedtager.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Nu spurgte jeg ikke til Det Konservative Folkepartis hensigtsmæssighedshensyn.
Når ordføreren siger, at domstolene skal sørge for, at lovene overholdes, er det så ikke et problem, at EFDomstolen i sin dom ikke overholder reglerne, men laver nye regler – blander reglerne sammen.
Reglerne er utrolig klare.
Man hører tit det her med, at EU-retten er så svær at overskue, og at det skal man nærmest have en højere eksamen for at kunne, men i virkeligheden er det utrolig nemt, for det er inddelt i forskellige traktater.
Vi har EF-traktaten, som handler om søjle 1, det overstatslige, og EU-traktaten, som handler om det mellemstatslige.
Sådan er reglerne, og det er de regler, som EF-Domstolen nu ændrer på.
Der er det bare, jeg gerne vil høre ordføreren for Det Konservative Folkeparti, om ikke det er rigtigt forstået, at når man siger, at domstolene skal sørge for, at reglerne overholdes, så er det faktisk det modsatte, EF-Domstolen i denne sag har gjort, fordi den har blandet de to meget klare og meget adskilte regelsæt sammen.
Helle Sjelle (KF), 2006-03-30:
Det, vi kan sige med hensyn til den her dom, det, der også tidligere er blevet sagt, er, at vi ikke synes, det er en hensigtsmæssig dom, og derfor vil vi også støtte de sager, der fremover kommer, som har en lignende karakter, og vi vil mene det samme, som man fra Danmarks side har ment i den her sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Jeg kunne høre ordføreren sige, at det er vigtigt og i alles interesse, at man har en instans, som sørger for, at reglerne overholdes.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og det er jo også den funktion, man normalt ville sige domstolene skal have.
Men er det så ikke et problem, når EFDomstolen rent faktisk med den her dom siger, at det er o.k., at reglerne ikke overholdes?
For det er reelt det, man gør.
Man har nogle regler – søjle 3, søjle 1 – og de regler trumfer man over, og så blander man søjlerne sammen.
Så er ordføreren ikke enig i, at det, vi rent faktisk står over for i den her dom, er, at EF-Domstolen medvirker til, at reglerne ikke overholdes?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-30:
Nu er der flere partier i Folketinget i dag, der har fremsat et forslag til vedtagelse, og vores forslag til vedtagelse synes vi faktisk er bedre end det, som hr. Rune Lund og Enhedslisten er fremkommet med.
Derfor stemmer vi naturligvis for vores eget.
Rune Lund (EL), 2006-03-30:
Jeg kan sige, at jeg i hvert fald er meget utilfreds med, at det er EF-Domstolen, der åbenbart synes, at den skal bestemme, hvilken magt der ligger i EU, og hvordan den ligger der, og ikke de folkevalgte politikere.
Eller hvorfor vil Det Konservative Folkeparti ikke stemme for, at regeringen pålægges at sikre, at den retstilstand, som alle regeringer i EU lagde til grund som gældende før miljødommens afsigelse, gøres til gældende retstilstand?
Det er faktisk bare en meget præcis reference til, hvad regeringen og også Det Konservative Folkeparti mente den 12. september 2005.
Helle Sjelle (KF), 2006-03-30:
Nu er det jo også blevet sagt tidligere af justitsministeren i dag, at der ikke er nogen tvivl om, at vi ikke er tilfredse med den dom, der er faldet i den her sag.
Den er der ikke nogen herinde som synes er positiv, men det må vi så arbejde ud fra.
Det er også derfor, at der netop i det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat tidligere her i dag, er blevet lagt op til, at man vil forfølge det synspunkt i det fremtidige arbejde, det vil sige, hvis man oplever sager af samme karakter.
Det har tidligere været sagt her i dag.
Det er også meget naturligt, eller det er i hvert fald ikke unormalt i et samarbejde, at der er nogle ting, man er utilfreds med.
Og når man er utilfreds, protesterer man selvfølgelig også over dem.
Rune Lund (EL), 2006-03-30:
Ordføreren gjorde jo opmærksom på, at ordførerens parti, Det Konservative Folkeparti, men også regeringen, før dommen her blev afsagt den 13. september sidste år, syntes, at det her område ikke skulle ligge under søjle 1, sådan som resultatet blev den 13. september med miljødommen.
Hvordan kan ordføreren så sige, at det er en god ting, at vi har en EF-Domstol, som på den måde uden om folkevalgte politikere, uden om folkeafstemninger, beslutter, at det område skal overføres under søjle 1, altså en magtoverførsel til EU uden om folkevalgte politikere, uden om folkeafstemninger?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-30:
Det, der er tale om i den konkrete sag, er en forskellig tolkning af reglerne, og det gælder både traktaten og så det direktiv, der var oppe oprindelig.
Så vil jeg godt gentage, at det er klart, at jo mere præcis man laver sin lovgivning, altså det, der hedder direktiver og forordninger i EUsprog, jo mindre rum har Domstolen selvfølgelig for at gå ind.
Det, der er det politiske, er både det, der står i vores forslag til vedtagelse, nemlig at fortolke det her så snævert i det videre arbejde fremad som overhovedet muligt, og så er det naturligvis at diskutere, hvordan man justerer – hvis man som vi bl.a. synes, det er vigtigt at gøre det – Domstolens råderum og dens måde at arbejde på fremover.
Men det forudsætter selvfølgelig, at man har en positiv indgang til EU, og en stor del af vores diskussion her handler jo netop om, at hr. Morten Messerschmidt har en inderlig negativ indgang til det, og det samme har hr. Rune Lund.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-30:
Det var nok ikke lige det, der lå i det.
Men jeg ser frem til, hvad justitsministeren vil sige til forslaget, og jeg går ud fra, at vi også får en temmelig nøje redegørelse fra justitsministerens side om, hvad det vil indebære for regeringen som regering, for det er jo dens parlamentariske grundlag, der taler imod, at man skal rette sig efter en domstol som EF-Domstolen.
Det, jeg blot vil spørge hr. Messerschmidt om, er: Synes hr. Messerschmidt ikke, at der til et retssamfund og demokrati hører en uafhængig domstol?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Jeg kan bekræfte, at det forslag til vedtagelse, som jeg har fremsat, selvfølgelig er på vegne af Dansk Folkeparti.
Med hensyn til regeringens holdning til vedtagelsen må vi jo så afvente og se, hvad ministeren siger.
Hvis det måtte vedtages – og jeg ved ikke, om man skal fortolke det sådan, at fru Lone Dybkjær er ved at blive overtalt – jamen så vil det jo betyde, at justitsministeren må meddele EU's institutioner, at man ikke kan følge den her retspraksis, at man rent faktisk forholder sig til det, som regeringerne er blevet enige om, som regeringerne ud fra en demokratisk proces har vedtaget, og at det er det, som Danmark henholder sig til.
Det er processen, og hvis fru Lone Dybkjær vil være med på det, så vil jeg hilse det meget velkommen.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-30:
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om det er sådan – og det går jeg ud fra det er, men jeg vil bare gerne have det bekræftet – at ordføreren fremsætter forslaget på vegne af sit parti, og om partiet har haft en diskussion med justitsministeren eller regeringen om, hvad det ville indebære, hvis der nu fandtes et flertal for hr. Messerschmidt/Dansk Folkepartis forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Man fristes til at spørge, om fru Antonsen har læst de præmisser, som Domstolen lægger til grund for sin afgørelse.
Strafferet er en del af det overstatslige samarbejde, som kan vedtages med flertalsafgørelser, hvor Europa-Parlamentet skal være medlovgiver, og hvor EF-Domstolen efterfølgende på direktiverne har fuldstændig fortolkningskompetence.
Det er den udlægning, som Kommissionen fremlægger i sagen, og den, som EF-Domstolen tiltræder.
EF-Domstolen havde jo fuld mulighed for at sige: Nej, Kommission, I har ikke ret; vi giver Rådet ret.
Men det har man ikke gjort.
Og der er jo altså et vist sammenfald imellem, at nejerne til forfatningen i Frankrig/Holland kommer igennem sommeren 2005 afsluttende så med den her dom i september 2005.
Det er dog trods alt en vis kongruens, som man selv som EU-entusiast som fru Antonsen ikke kan sidde helt overhørig.
Helle Sjelle (KF), 2006-03-30:
Efter at have hørt noget af debatten i dag vil jeg da gerne starte med at slå fast, at vi Konservative bestemt synes, at EU er et godt projekt.
Der er ikke nogen tvivl om, at hvis vi ikke havde haft et EU, havde vi været nødt til at opfinde det, for der er brug for det samarbejde i den internationale, globaliserede verden, som vi lever i i dag.
EU er for mig mere end direktiver og forordninger.
Det er et internationalt samarbejde af fineste karakter, der binder de europæiske lande sammen og gør os stærkere, og det mener jeg altså er vigtigt at huske, når vi diskuterer EFDomstolens miljødom.
Det skyldes naturligvis, at dommen går imod det, der har været Danmarks retsopfattelse, nemlig at EF-traktaten ikke indeholder hjemmel til at pålægge medlemslandene at fastsætte strafferetlige sanktioner, da det strafferetlige samarbejde ligger uden for rammerne af det overstatslige samarbejde i EF-traktaten.
Men med dommen fastslås det, at der inden for rammerne af det overstatslige samarbejde er hjemmel til at fastsætte regler, der pålægger medlemslandene at straffe overtrædelser af fællesskabslovgivningen, i det her tilfælde Fællesskabets miljølovgivning.
Ifølge dommen kan der i den forstand fastsættes bestemmelser eller forordninger på miljøområdet, der forpligter medlemslandene til at fastsætte strafferetlige sanktioner ved overtrædelse af de pågældende regler.
Dog fastslår dommen altså ikke, hvilke strafferetlige sanktioner der skal indføres.
Det er derfor også vores opfattelse, at valget af sanktioner også fremover skal være overladt til de enkelte medlemslande, således som EU's traktatgrundlag ser ud nu.
Derudover er der tale om, at dommen ikke indebærer ændringer i forhold til de centrale områder af det strafferetlige samarbejde i EU, som ligger inden for søjle 3, ligesom dommen relaterer sig til strafsanktionering inden for områder, der i forvejen er reguleret med hjemmel i søjle 1, f.eks. Fællesskabets miljølovgivning.
Vi Konservative er glade for, at regeringen forfølger den opfattelse, at straffelovgivningen principielt set hører under det mellemstatslige samarbejde under EU-traktaten, og at miljøstraffedommen anses som en undtagelse fra den regel.
Derudover mener vi, det er positivt, at regeringen har valgt at fortolke dommen snævert i forhold til Kommissionens vidtgående fortolkning, således at sanktionsvalg fortsat er overladt til det enkelte medlemsland.
Afslutningsvis nævnte ministeren, at EFDomstolen står over for en række afgørelser, bl.a. om, hvorvidt der også skulle kunne fastsættes regler uden for miljøområdet, der forpligter medlemslandene til at fastsætte strafferetlige sanktioner, og hvorvidt der efter EF-traktaten kan fastsættes regler om sanktionsvalget og sanktionsniveauet.
I forhold til de afgørelser mener vi Konservative ligeledes, det er positivt, at regeringen vil argumentere for en snæver fortolkning af miljøstraffedommen.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Og derfor er det dybt problematisk, at EF-Domstolen overhovedet ikke er uafhængig.
EF-Domstolen er totalt politisk.
Den træffer politiske afgørelser, som burde være politikernes afgørelser.
Det er da ikke ligefrem en juridisk teknikalitet.
Det er et meget, meget stort institutionelt spørgsmål for hele det europæiske samarbejde.
Så derfor er jeg fuldstændig enig i – eller jeg er ikke enig, fordi fru Lone Dybkjær er sikkert ikke enig med mig – men jeg er af den klare opfattelse, at det her overhovedet ikke er en uafhængig afgørelse.
Jeg mener, at et retssamfund bygger på, at politikerne sætter spillereglerne op, og så må dommerne fortolke lovene.
Men det, som EF-Domstolen gør, er at ændre på de spilleregler, som politikerne har sat, og det vil vi ganske enkelt ikke acceptere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener man så rent praktisk kan gøre for at forhindre den her meget politiske dagsorden, vi ser fra EF-Domstolens side.
Jeg hørte jo tidligere, hvordan fru Lone Dybkjær var imod, og at man fra dansk side sagde, at vi ikke accepterer politiske afgørelser fra Domstolen.
Den linje ville man ikke være med på.
På den anden side siger fru Lone Dybkjær nu, at vi ved, at Ministerrådet er imod den her politiske aktivisme, vi ved, at Kommissionen er for det, og vi kan se, hvordan der nu er rejst en ny sag, hvor man formodentlig må se Kommissionen få ret igen i den meget aktivistiske linje.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-30:
Nu er hr. Morten Messerschmidt jo vældig glad for paragraffer og artikler og helst de helt præcise.
Det, jeg sagde, var, at jo mere præcise vi folkevalgte og de regeringer og regeringsmedlemmer, der sidder til rådsmøder, er, når vi laver en lovgivning,
jo mere indskrænker vi rummet, hvor der er usikkerhed, og dermed indskrænker vi også rummet for, hvor ting går til en domstolsafgørelse.
Samtidig er det vigtigt at have en domstol.
Det ved jeg faktisk ikke om hr. Morten Messerschmidt mener, om han mener, at der ikke skal være nogen domstol, at man altså skal sidde og vedtage regler og der så i øvrigt ingen regler for retshåndhævelse er, det ved jeg ikke om han gør.
Det synes jeg er en meget besynderlig konstruktion, hvis han mener det.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Nu kender jeg ikke ordførerens juridiske baggrund for at udtale sig om, hvordan man formulerer traktater og paragraffer og artikler korrekt, sådan at de efterlever EF-dommernes forventninger.
Men jeg noterede mig, at ordføreren i sit indlæg var inde på, at det, der i virkeligheden var problemet, var, at politikerne ikke klart nok formulerede, hvad intentionerne er i de enkelte artikler, og derfor var det nærmest EF-Domstolens ikkeskyld, at den nu er kommet frem til sådan en afgørelse her.
Rune Lund (EL), 2006-03-30:
Det er overhovedet ikke faktuelt forkert, men det er rigtigt, som ordføreren for SF siger, at der findes eksempler på, at der er domme, som har været politisk indholdsmæssigt fornuftige, det må jeg medgive.
Men det, som er problemet med EF-Domstolen, er jo, at den er sat til at beskytte det kapitalistiske indre marked med principperne om varernes og kapitalens frie bevægelighed, som jo bl.a. betyder, for nu at tage et andet eksempel, at vi i Danmark ikke må lave bedre regler for dyretransporter, fordi heste, grise, køer og får er en vare på linje med en pose pasta og alle andre varer, og hvis vi så indfører bedre regler end dem, der gælder i EU, er det en teknisk handelshindring, og der vil EF-Domstolen komme og straffe os, hvis vi f.eks. laver bedre regler for dyretransporter.
Men mit spørgsmål skal være: Er det virkelig i overensstemmelse med en socialistisk, demokratisk opfattelse, at magtoverførsel til en institution som EU skal foregå ved, at der sidder nogle dommere og bestemmer det, frem for at folkevalgte politikere valgt af folket skal tage den slags beslutninger, oven i købet helst ved folkeafstemninger?
Er det en socialistisk demokratisk opfattelse?