runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
To tredjedele af irakerne støtter angreb på de amerikanske styrker, 78 pct. af den irakiske befolkning mener, at de udenlandske soldater fremprovokerer mere konflikt, end de forebygger.
Der er 9 pct., der støtter den holdning, som hr. Anders Fogh Rasmussen lige er kommet med, som svarer til den, hr. – jeg var lige ved at sige Anders Bush – George Bush hidtil har stået for.
71 pct. mener, at der skal ske en tilbagetrækning om senest 1 år.
USA's udenrigsministerium har lavet deres egen måling, der siger, at tre fjerdedele af Bagdads indbyggere mener, at byen bliver mere sikker, hvis de amerikanske styrker forlader landet.
Det er så massivt, ønsket om at få sat gang i en tilbagetrækning, at hvis det er helt udelukket fra overvejelser om en ny strategi, hvad er det egentlig talt så, der indgår i statsministerens overvejelser om en ny strategi?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Målet er jo klart nok.
Vi skal skabe en situation, hvor de internationale tropper kan trækkes ud af Irak.
Og der vil jeg også sige, at jo før det kan ske, jo bedre.
Vi skal ikke være der en eneste dag længere end nødvendigt.
Men på den anden side er man altså også nødt til at se i øjnene, at al den megen tale om, at vi skal deltage i freds- og genopbygningsarbejde og humanitær indsats i Irak osv., jo er ren teori, hvis man ikke er parat til at tage konsekvensen af det, nemlig erkende, at det altså for indeværende kræver en militærbeskyttelse.
Alt andet er ren teori, og det er det meste af Enhedslistens politik på det her område.
Vi vil gøre arbejdet færdigt, men vi håber, at det vil være muligt for den irakiske regering at overtage ansvaret for sikkerheden i Irak så hurtigt som muligt.
Og det er det, vores indsats går ud på, at hjælpe med uddannelse af både de militære og de politimæssige irakiske sikkerhedsstyrker.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Det argument, som statsministeren bruger, nemlig at de vil gøre arbejdet færdigt, er formentlig det eneste argument, som regeringen har, som får en del af befolkningen til at acceptere, at når vi nu har lavet den uro, som vi har været med til at lave i Irak, og det ser ud, som det gør, er vi også nødt til at prøve at rette op på problemerne.
Den måde, man i dag prøver at rette op på de problemer, man står midt i, på, er, at man gør det med en metode, som tilsyneladende øger problemerne dag for dag.
Det er jo lige præcis derfor, at andre er kommet frem til, at det er nødvendigt at ændre strategi, fordi den strategi, man følger i dag, øger problemerne dag for dag.
Jo længere tid man bliver med den strategi, man har i dag, jo værre bliver de problemer, der skal løses.
Derfor er spørgsmålene, som vi igen gerne vil have besvaret af statsministeren, altså: Kan vi ikke få nogen bud på, hvad det var, der gik galt?
Og hvad er det, regeringen overvejer, der skal være hovedelementerne i en ny strategi?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Det, vi kan konstatere, er, at den irakiske befolkning ved demokratiske valg har sammensat et demokratisk parlament og en demokratisk regering, oven i købet en samlingsregering, der repræsenterer brede grupper i det irakiske samfund.
Den regering siger: Vi har det mål, at vi vil være herrer i eget hus og overtage ansvaret for egen sikkerhed.
Men, siger de også, bliv og hjælp os, indtil vi er i stand til det.
Der er det forbløffende for mig, at hr. Frank Aaen vil gøre sig klogere end den irakiske regering.
Det er FN og dermed det internationale samfund, der beder om, at vi hjælper den irakiske regering.
Det synes jeg faktisk er en forpligtelse frie demokratier har, nemlig at hjælpe et demokrati til at blive stærkt og stabilt i Irak.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
I dag har vi hørt fra statsministeren, at det hele er terroristernes skyld.
Det er på grund af terroristerne, der er problemer.
Det er rigtigt, der er problemer med terrorister, der bliver myrdet uskyldige civile.
Der bliver også myrdet uskyldige civile af paramilitære styrker, som arbejder under det irakiske indenrigsministerium; og der bliver myrdet uskyldige civile, når USA angriber med fosforbomber.
Og det hele er i hvert fald ikke terroristernes skyld; koalitionen med amerikanerne i spidsen har jo også en stor del af ansvaret.
Det, at man ikke har en tilbagetrækningsplan – og sådan en plan har statsministeren åbenbart heller ikke, det står tydeligt for enhver – er jo også en del af problemet.
Der er lige blevet lavet en ny meningsmåling, som viser, at 77 pct. af irakerne tror, at USA arbejder for en permanent militær tilstedeværelse.
Blandt de mennesker, som tror, at det er tilfældet, er det sådan, at 68 pct. af dem synes, at det er i orden, at man angriber de udenlandske tropper, mens det kun er 34 pct. af de mennesker, der tror, at USA ikke planlægger en permanent tilstedeværelse, som synes, det er i orden, at man angriber amerikanerne.
Ville det ikke være et argument for, at man her og nu laver en konkret plan for en tilbagetrækning?
Det kunne jo være en del af den nye strategi, som statsministeren taler om.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Det er jo slet ikke en ny strategi, det er jo en gammel strategi, altså, det går jo ud på, at vi skal ud af Irak.
Det er faktisk det, det hele går ud på, det er det, der er en central del af vores indsats – plus genopbygning.
Derfor er det slet ikke en ny strategi, det er den velkendte strategi, og det er det, vi skal drøfte hvorledes kan finde sted.
Er det realistisk, som den irakiske vicepremierminister har været ude at sige, at irakerne kan overtage ansvaret for sikkerheden i op mod halvdelen af provinserne i Irak inden dette års udgang?
Men der er jo ikke noget nyt i, at målet er, at irakerne selv skal overtage ansvaret.
Det har faktisk været målet hele tiden.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
Det, jeg spørger om, er en konkret dato.
Det handler om en konkret dato, og det er jo det, som statsministeren ikke vil ud med, ligesom statsministeren heller ikke under debatten i dag har villet ud med, hvad det egentlig er, der har været problemerne med den hidtidige strategi.
Statsministeren har ikke villet komme nærmere ind på, hvad det egentlig var, der var problemet med den hidtidige strategi, og man står tilbage med den fornemmelse, at statsministeren først ved, hvad den nye strategi er, når statsministeren får en henvendelse fra George Bush og dér får at vide, hvad den nye strategi er.
Men statsministeren kan jo ændre på det ved her og nu at fortælle, hvad der var problemet med den gamle strategi, og hvad der helt konkret skal ske fremover.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Nej, det håber jeg bestemt ikke er nødvendigt, for jeg går ud fra som en selvfølge, at Danmarks Radio ligesom andre medier sørger for en dækkende og retvisende rapportering af, hvad der sker, at nyhedsdækningen er sober, ordentlig og redelig.
Og derfor håber jeg bestemt ikke, at det skal være en almindelig beskæftigelse for hverken ministre eller andre.
Men det kan ikke være sådan, at en minister er afskåret fra at henvende sig til et medium, hvis der rent faktisk er givet forkerte oplysninger eller ministeren er af den opfattelse, at man kunne give en mere dækkende nyhedsdækning ved at gøre opmærksom på forskellige oplysninger, der er tilgængelige.
Altså, jeg kan slet ikke få ind i mit hoved, at der skulle være noget forkert i, at folkevalgte bruger samme adgang, som andre borgere har, til at rette henvendelser til medierne.
Men det betyder jo ikke, at medierne af den grund indretter eller skal indrette deres nyhedsdækning efter det, som politikerne siger – selvfølgelig ikke.
Og der har jeg så meget tillid til journalisters uafhængighed og integritet, at den frygt deler jeg i hvert fald ikke.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
»Er statsministeren enig med den engelske hærchef, Richard Dannatt, når denne udtaler, at tilstedeværelsen af udenlandske tropper i Irak forværrer sikkerhedssituationen i Irak, og at Irakindsatsen også forværrer sikkerhedstruslen andre steder i verden?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg vil blot slå fast, at under denne regering er det offentlige forbrug vokset med mere end det, den daværende socialdemokratiske regering sagde i sin 2010-plan at det måtte.
Det er jo en kendsgerning, at det offentlige forbrug vokser mere end det, Socialdemokraterne sagde det skulle og måtte, og derfor er det jo hykleri og uansvarligt, når Socialdemokraterne nu bare laver overbudspolitik og kritiserer denne regering for en stram vækstramme.
Ja, det er den, men den er altså knap så stram som den, Socialdemokraterne lagde op til.
Det prøver man at glemme nu, det prøver man at dække over nu, men det er jo det, der er kendsgerningen.
Lad mig så sige, at regeringen er meget optaget af, at vi får den bedst mulige kvalitet for pengene i den offentlige sektor, og derfor arbejder vi støt og roligt videre.
Vi har afsat flere penge til offentligt forbrug, men flere penge alene gør det ikke.
Vi skal i de kommende år sikre, at vi får mere kvalitet for pengene.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Det var altså igen statsministeren, der i går sagde: Det går ikke, som vi vil have det i Irak; der sker ikke fremskridt nok, og de sker ikke hurtigt nok, og derfor skal vi have en ny strategi.
Man kan altså ikke rette ting, der ikke har fået tingene til at udvikle sig, som man gerne ville have, og i det tempo man gerne ville have det, hvis ikke man har en opfattelse af, hvad det var, der gik galt i den gamle strategi.
Det er jo det, der optager mennesker i USA, hvor de diskuterer, hvorfor det er gået så galt.
En anden i USA sagde forleden dag, at det var fordi man har optrådt arrogant.
Uanset om han siger, at han er blevet udlagt på den ene eller den anden måde, ændrer det ikke ved, at han har den konklusion, at sikkerhedssituationen ikke bliver bedre af bare at fortsætte ad det spor, man hidtil har fulgt i i Irak.
Det er derfor, vil jeg sige til statsministeren, at vi jo må have at vide, hvad i det forgangne statsministeren har indset ikke virker og man derfor vil lave om?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jamen hvis der er tale om, at der er sagt eller gjort noget, som er faktuelt forkert, synes jeg faktisk næsten, at det er en forpligtelse for enhver borger, herunder folkevalgte, at gøre opmærksom på det.
Om redaktionen så vil rette sig efter det, kan man ikke vide noget om, og det hverken kan, skal eller bør ministre eller andre overhovedet gå ind og påvirke; det er suveræne beslutninger på de enkelte redaktioner.
Men hvis man ligger inde med en viden om, at der er sagt noget forkert, synes jeg faktisk, at det mest korrekte er at videregive den viden og meddele, at der faktisk er gjort eller sagt noget forkert.
Hvordan redaktionen så vil behandle det, står uden for vores indflydelse – og skal også gøre det – for der skal selvfølgelig være en fuldstændig klar adskillelse mellem politikere og presse, hvad det angår.
Vi skal have en fri, uafhængig og kritisk presse, men faktuelle fejl må det være tilladt at påpege.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-25:
Jeg er på en eller anden måde glad for, at statsministeren siger, at det er primitiv partipolitik at være optaget af, hvordan det går ude i samfundet i daginstitutionerne, i skolerne og i ældrebehandlingen, hvor der altså er sket voldsomme nedskæringer i en række kommuner.
Det er altså det, statsministeren kalder primitiv partipolitik, og det kan man jo sidde og tænke lidt over.
Jeg går ud fra, at statsministeren er klar over, at hvis man ser på væksten fra 2003 og frem her til 2007, har der altså været en vækst på 0,6 pct. i det offentlige.
Det er en udhuling i forhold til det, vi ser i den private sektor, og det er her, vi har svaret på, at det bliver ganske vanskeligt at få tingene til at hænge sammen ude i de enkelte kommuner og levere en ordentlig service i daginstitutioner og skoler osv., fordi det mange steder ser virkelig skidt ud.
Det synes jeg statsministeren bare stille og roligt skulle tænke lidt over, og så må vi jo leve med, at statsministeren kalder det primitiv partipolitik, at vi er optaget af den service, borgerne skal have.
Statsministeren er optaget af at spare op til de skattelettelser, som vi alle ved han vil komme med et halvt år før det næste valg.
Det er afsløret, at det er statsministerens strategi, men heldigvis har borgerne også set det og har reageret på det, og det håber jeg de også fortsat vil gøre.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-25:
Jeg synes sådan set, at det her er en kærkommen lejlighed til at tage en diskussion om Danmarks Radio.
Man må jo sige, at der påhviler Danmarks Radio en særlig neutralitetsforpligtelse som en nyhedsinstitution, som man ikke kan undslå sig fra at betale til.
Derfor kan jeg ikke lade være med at nævne i den her sammenhæng, at jeg ser et meget stort problem for Danmarks Radio i den politisering af nyhedsformidlingen, som meget ofte pågår, i særdeleshed på radiofladen på P 1, hvor man gentagne gange hører indslag i Orientering, Markedspladsen, Dagens Spids osv., som har et konsekvent politisk budskab, og hvor der ikke er tale om faktuelle uoverensstemmelser, men en politisk vinkling, som jeg synes er helt utilstedelig på en sendeflade som Danmarks Radios.
Jeg vil gerne høre, om ikke statsministeren er enig i, at et sådant problem gør sig gældende på Danmarks Radio.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg lytter ikke til Program 1 og er derfor afskåret fra at give en bedømmelse af hr. Morten Messerschmidts udsagn.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-25:
Så vil jeg meget varmt opfordre statsministeren til i sin sparsomme fritid at lytte til Program 1, for jeg tror, det vil gøre statsministeren lige så forarget over, at danskere skal stavnsbindes til at betale til en radiokanal, der så konsekvent profilerer synspunkter, som er sammenfaldende med oppositionens.
Så sent som forleden dag kunne man på Ritzau læse et telegram, som jeg går ud fra at statsministeren glædede sig over, hvor det blev konstateret, at der samlet set var et lille fald i kommuneskatten.
Det blev på Danmarks Radios nyhedsdækning til, at der i enkelte kommuner var tale om, at kommuneskatten skulle sættes op.
Det er altså en vinkling, som konsekvent går regeringsflertallet imod, og som konsekvent er politiserende.
Så jeg vil på det varmeste opfordre statsministeren til at høre noget mere P 1 og få ørerne op for, både hvad det rent faktisk er, der sendes, og for de alvorlige problemer, som Danmarks Radio har i overholdelsen af de almindelige neutralitetsbestemmelser.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg vil sige, at hr. Morten Messerschmidts beskrivelse af, hvad han hører på Program 1, sådan set kun bekræfter visdommen i min beslutning om at anvende min tid på andre ting.
Magnus Heunicke (S), 2006-10-25:
Nu fremlægger statsministeren det, som om der er tale om en fejl, der skal korrigeres.
Sagen er den, at i den mail, jeg læste op til at starte med, blev der skrevet fra indenrigs- og sundhedsministeren: Hvor er jeg træt af DR's kampagnejournalistik.
Det er da fuldstændig ude i hampen.
Der er jo ikke tale om, at det er en enkelt fejl.
I en senere mail, som jeg også har læst op her i Folketingssalen, skriver ministeren igen og kommer med forslag til andre vinkler på dækningen af den aktuelle sag.
Der er jo ikke tale om faktuelle fejl.
Nej, der er tale om, at man fra regeringens side vil forsøge at påvirke Danmarks Radios øverste ledelse – som er afhængig af regeringens velvilje med hensyn til, hvor mange licenspenge de kan få – til at bedrive en mere regeringsvenlig dækning i Radio- og Tv-aviserne.
Kan statsministeren ikke se det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Nej, og regeringen har ingen som helst hensigt om at påvirke medierne til en mere regeringsvenlig linje – eller nogen venlig linje i det hele taget.
Medier er og skal være kritiske over for den til enhver tid siddende regering.
Det synes jeg bare ikke er i konflikt med, at en minister eller andre borgere, der hører noget, som de synes er en forkert gengivelse af virkeligheden, retter en henvendelse til medierne og gør dem klart, at det her altså ikke er rigtigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-25:
»Er statsministeren enig med skatteministeren i, som det fremgår af Børsen den 20. oktober 2006, at den offentlige vækst skal bremses for at få råd til skattelettelser?«
Jeg har stillet spørgsmålet med baggrund i de udtalelser, som skatteministeren er kommet med til Børsen den 20. oktober om, at den offentlige vækst skal bremses, for at vi kan få råd til skattelettelser.
Der har jo været mange forskellige meldinger fra regeringsmedlemmer om, hvordan fremtiden skal se ud, når det drejer sig om servicering af borgerne, altså, hvad der skal leveres af det offentlige, og hvad borgerne selv skal betale.
Der er ikke nogen tvivl om, at rigtig mange borgere har følt sig voldsomt presset med de nedskæringer, der har fundet sted i en række kommuner, nedskæringer, som er en følge af regeringens politik, og derfor er det jo lidt afgørende, synes jeg, at få afklaret: Hvad er det, regeringen vil fremadrettet?
Ikke mindst i lyset af de synspunkter, som statsministeren havde på sit pressemøde i går, hvor han jo sagde noget om, hvad der var regeringens politik, synes jeg det er vigtigt at få det her afklaret.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Det er jeg faktisk utrolig glad for at få lejlighed til, også fordi jeg kan se i gengivelserne i dag, at der tilsyneladende er lidt uklarhed om, hvad det egentlig er, jeg har sagt.
Det, jeg har sagt, er faktisk lysende klart, og det er en fuldstændig uændret videreførelse af regeringens politik.
Udgangspunktet er 2010-planen, som indebærer en fortsat balanceret vækst i det offentlige forbrug på ½ pct. om året.
Så har vi som bekendt indgået en meget bred velfærdsaftale fra i sommer, og der har vi skabt finansiering til at løfte den årlige vækst til 1 pct. om året frem mod 2010.
Regeringens politik på skatteområdet er lige så klar.
Udgangspunktet er et skattestop, og så er det i øvrigt regeringens ønske at sænke skatten på arbejde, såfremt der kan tilvejebringes råderum og plads i det hele taget i økonomien.
Med det nuværende pres på arbejdsmarkedet og mangelen på arbejdskraft er det ikke tilfældet lige i øjeblikket.
Så både når det gælder udgiftssiden, og når det gælder indtægtssiden, er regeringens politik fuldstændig klar og i øvrigt uændret.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-25:
Det sagde finansministeren klart og præcist ved finanslovdebatten den 14. december 2005.
Det siger skatteministeren til Børsen fredag den 20. oktober, og det siger indenrigs- og sundhedsministeren åbenbart også i sin bog.
Det er da vidt forskellige oplysninger, og det er i hvert tilfælde, hvad Berlingske Tidende har fået ud af pressemødet i går, nemlig at der ikke er nogen regel for det.
Jeg synes, det er lidt afgørende at få afklaret: Er det statsministerens synspunkter, der er gældende, eller er det skatteministerens og finansministerens synspunkter, der er gældende?
Jeg kan godt forstå, at statsministeren gerne vil forsøge at forenkle det her meget vanskelige spørgsmål og den vanskelige problemstilling, som statsministeren er bragt ud i.
Vi har hørt debatten hen over efteråret, og statsministeren ved jo også, at finansministeren har gjort alt her i efteråret for at forklare befolkningen, at der skam ikke er nogen lavvækst i den offentlige service.
Det har finansministeren jo afgivet svar om til Folketingets Finansudvalg, så jeg kan ikke forstå, at det kan komme bag på statsministeren, at der kan opstå forskellige opfattelser.
Men jeg forstår så, at det, som er projektet, er det, som statsministeren sagde sidste år ved Venstres årsmøde som det første pejlemærke: at den offentlige sektor skal bringes ned, for at vi kan få skattelettelser til befolkningen.
Dermed får vi jo også her forklaret af statsministeren, at det, der er sket hen over efteråret, det, vi har set med de mange demonstrationer, nedskæringer for børn, unge og ældre, er regeringens politik, og det vil det også være fremover.
Det synes jeg da er befriende, at det bliver sagt så klart af statsministeren.
Ole Stavad (S), 2006-10-25:
Jeg har ingen som helst grund til at trække min tak til statsministeren tilbage.
Jeg synes stadig, statsministeren er meget klar i mælet, og det er jo dejligt.
Jeg synes bare, det er en lille smule bekymrende, at vi har en statsminister, der sidder med næsen begravet i nogle tabeller og nogle tal og er optaget af dem og tilsyneladende ikke har nogen som helst kontakt med det virkelige liv uden for Statsministeriet og Christiansborg.
Statsministeren holder sine store taler om, hvor mange penge der er til rådighed til børneomsorg, ældreomsorg og folkeskole, samtidig med at også statsministerens egne partifæller har været i Folketingets Kommunaludvalg og klaget deres nød over, at det ikke hænger sammen.
De løfter, statsministeren har givet befolkningen, kan de ikke leve op til med den økonomi, de har, og samtidig oplever befolkningen, at der sker reelle forringelser i en lang, lang række kommuner.
Jeg synes, statsministeren skulle overveje at lade sine tabeller og sin teoretiske viden krydre en lille smule med det virkelige liv.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Hr. Ole Stavad er meget optaget af det, jeg vil kalde primitiv partipolitik og i virkeligheden uansvarligt overbud i den økonomiske politik.
Men den glæde skal hr. Ole Stavad fuldstændig have lov til at have, for hr. Ole Stavad har i øvrigt ikke så mange ting at glæde sig over, så den glæde vil jeg slet ikke fratage hr. Ole Stavad.
Jeg vil bare sige, at i modsætning til den tidligere regering, som følte, at alt var godt, og at intet skulle ændres, er det ikke sådan, at vi siger, at alting er perfekt.
Kendsgerningen er bare, at der næste år er 31 mia. kr. mere til offentligt forbrug, end der var, da vi overtog regeringsansvaret i 2001, men alligevel siger vi, at der er mange steder, hvor tingene kan gøres bedre, end de bliver gjort i dag.
Regeringens linje er fuldstændig klar, og jeg forstår egentlig ikke, at nogen kan være i tvivl om det, for det har været diskuteret temmelig meget og i øvrigt også kritiseret ganske meget fra Socialdemokratiets side.
Den giver plads til en årlig vækst i det offentlige forbrug på ½ pct. om året.
Det har vi så med velfærdsaftalen fra i sommer fået fordoblet til 1 pct. om året.
Det er det, der ligger fast på udgiftssiden.
Og på indtægtssiden ligger skattestoppet fast, og det er det.
Så både udgiftssiden og indtægtssiden ligger fast, og det synes jeg egentlig ikke burde kunne give anledning til nogen som helst uklarhed.
Det var jo ikke et spørgsmål, men en kommentar.
Men det giver mig en kærkommen anledning til at slå fast, at vi faktisk fører en politik, der år for år afsætter flere penge til offentligt forbrug.
Næste år vil der være så mange penge til offentligt forbrug og dermed velfærd i Danmark, som der aldrig nogen sinde før har været i danmarkshistorien, og ligegyldigt hvor megen agitation, Socialdemokraterne prøver at drive mod regeringen, kan man ikke komme uden om, at det er et faktum.
Det, der er bekymrende, er at opleve Socialdemokraterne i opposition på vild flugt fra enhver form for ansvarlig økonomisk politik.
Vi vil gøre det, som vi synes er nødvendigt, og det, der er nødvendigt, er at fastholde en ansvarlig økonomisk kurs med en maksimal årlig vækst i det offentlige forbrug på nu 1 pct. og fastholde et skattestop og på den måde sikre, at der er en blomstrende udvikling i den private økonomi.
Det har samfundet til syvende og sidst godt af, for der er kun ét sted, pengene til velfærd kan komme fra, og det er fra en stor privat produktion.