runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2003-01-14:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, har undertegnede lovet at tage over.
Grunden til, at man gennem de seneste år har fundet frem til denne internationale aftale, er, at de sorter, vi bruger af forskellige plantearter i landbrug og gartnerier, bliver mere og mere internationale, og i de største dele af verden er der også tale om GM-planter.
I gamle dage var vores planter til fødevare- og landbrugsproduktion baseret på sorter, der var forædlet i nærområdet, og det var som regel ud fra et frømateriale, der havde kvaliteter tilpasset de klimatiske betingelser, de groede under.
Gennem de sidste mange år har udviklingen ført til, at der blev stillet store kvalitative krav til de afgrøder og planter, vi dyrker, og det har skabt interesse for sorter og arter af udenlandsk oprindelse.
Ved denne internationalisering sker der en udrydning af de traditionelle sorter for et område.
Der bliver færre og færre planteforædlere i hele verden, og det er ikke alle planteforædlere, der bliver opkøbt af andre, og derved går det gamle sortsmateriale tabt.
Men også den viden, man har omkring dette materiale, vil kunne blive et problem.
Der er ikke tale om, at man ændrer på rettighederne for de sorter, der er på den officielle sortsliste, men det, vi taler om, er de sorter, der er taget ud af sortslisterne, og som sortsejerne ikke længere har ønske om at bevare ejerskabet til.
Derfor er det en national og international forpligtelse at opbevare disse ressourcer til eventuel senere brug.
Man har også beskrevet, hvordan og hvem der gør brug af det indsamlede materiale efterfølgende, og her er jeg tilfreds med, at det internationale kendte problem om Farmers' Right er taget med i traktaten.
Inger Bierbaum (S), 2003-01-14:
Samtidig vil jeg gerne oplyse, at vi under udvalgsarbejdet vil interessere os særligt for det høringssvar, som Den Kgl. Veterinære Landbohøjskole har indgivet.
Men positiv tilslutning.
Bent Bøgsted (DF), 2003-01-14:
Traktatens formål er at få bevaret de plantegenetiske ressourcer, der anvendes eller vil kunne anvendes til fødevarer og jordbrug.
Ud over dette er formålet også at gøre disse plantegenetiske ressourcer tilgængelige for alle lande, der tilslutter sig traktaten.
Med traktaten indføres også de fordele, forbrugeren får ved at udnytte de plantegenetiske ressourcer, der skal deles mellem de lande, der leverer ressourcerne.
Jeg vil i dag ikke bruge Folketingets tid på at læse alle navnene på de afgrøder op, som er omfattet af det multilaterale system, men blot sige, at DF kan støtte det her forslag.
Jeg har forstået, at de beslutninger, der skal træffes i det styrende organ, skal træffes i enighed.
Derfor er det en ganske god idé, at Danmark er med her og dermed også får indflydelse på, hvad der skal vedtages. DF kan som sagt sige ja til forslaget, og vi vil medvirke til en hurtig og positiv udvalgsbehandling.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-14:
Som det allerede har været nævnt nogle gange, beder fødevareministeren med beslutningsforslaget her om samtykke
til, at Danmark ratificerer en international traktat om plantegenetiske ressourcer, og jeg skal kort meddele, at Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig beslutningsforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-01-14:
Man kunne jo på langt flere områder ønske sig, at vi kunne blive enige om at lave sådanne aftaler, men dette er da et skridt i den rigtige retning, og på den baggrund kan jeg meddele, at Det Radikale Venstre tilslutter sig forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-14:
I Enhedslisten har vi også den opfattelse, at traktaten har et positivt sigte.
Der er mange detaljer i det, som vi også godt vil spørge lidt til hos ministeren i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det skulle jo gerne være sådan, at traktaten kan være med til at sikre, at landmændene i de respektive lande, som har historisk andel i opbygningen af ressourcerne, i højere grad får andel i udbyttet, end det har været tilfældet hidtil.
Men vi har også forstået det sådan, at det faktisk er en del af sigtet, men det vil vi selvfølgelig godt bore lidt i.
Når man f.eks. ser på danske landmænds rettigheder, er der nogle andre spørgsmål, der rejser sig, f.eks. om man kan bevare retten til at dyrke egen udsæd, selv om den bliver forurenet med gensplejsede afgrøder.
Det er noget, der har været sager om, bl.a. i Canada, hvor producenterne af gensplejsede afgrøder først forurener naboens marker og derefter anlægger sag med påstand om, at naboen skal betale afgift for brugen af de gensplejsede planter.
Det har næsten farcens karakter, hvis ikke det var sådan, det faktisk foregår ude i virkeligheden.
Her vil det være godt, hvis denne traktat kan være med til at sikre os imod sådan nogle ting. Det vil vi selvfølgelig bore lidt i, ligesom vi også synes, at det må være naturligt, at regeringen afsætter midler til at bevare gode afgrødesorter, som er ved at forsvinde. Det har vi også forstået er en af hensigterne med traktaten.
Vi går til det med en positiv indgangsvinkel.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-14:
Jeg var godt nok lige ved at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ikke han godt ville remse alle de her plantearter op, men nu er det jo ved at blive aften, så det skal vi undlade.
Kristeligt Folkeparti er positivt indstillet over for det her forslag.
Det bør vi også gøre som forvaltere.
En enkelt bemærkning kunne knyttes til høringssvarene eller rettere det høringssvar, som savnes.
I Kristeligt Folkeparti kunne vi faktisk godt tænke os at høre, hvad Det Etiske Råd havde at sige til traktaten.
Jeg ved godt, at det er EU-stof, men det ville da være ganske interessant at vide, om der var nogle hurdler, som vi havde overset.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-01-14:
Jeg vil godt takke for den meget positive modtagelse, som forslaget har fået.
Danmarks forpligtelse til at bevare de plantegenetiske ressourcer foregår i dag bl.a. gennem det nordiske samarbejde i Nordisk Genbank med en bestyrelse, der består af repræsentanter for de enkelte lande.
Ud over det engagement i det nordiske samarbejde findes der også i Danmark offentlige samlinger af plantegenetiske ressourcer, bl.a. for så vidt angår frugt og bær Pometet på Landbohøjskolen og for visse grøntsagstyper Årslev under Danmarks JordbrugsForskning.
Så for dansk side er det ikke nogen ny diskussion.
Nu går vi bare ind i et internationalt samarbejde.
Til fru Inger Bierbaum skal jeg sige, at Landbohøjskolen i sit høringssvar gør klart opmærksom på, at princippet omkring overskudsdeling ikke bør medføre, at der udvikler sig det, man kan kalde en slags genskat på nyt forædlingsmateriale, som specielt vil ramme de små og mellemstore planteforædlingsvirksomheder.
Det vil formodentlig betyde, at man vil kunne se, at der bliver bremset op for en i forvejen utilstrækkelig forædlingsindsats for at sikre miljøvenlige plantesorter i produktionen.
Så Landbohøjskolen beder den danske repræsentation om at være opmærksom på det i det fremadrettede arbejde i det styrende organ, og det synes jeg lyder fornuftigt.
Det er klart, at man skal holde sig alle gennemførelsesbestemmelserne og formålet med dem for øje, nemlig at få bevaret de plantegenetiske ressourcer og få dem bragt til gavn for en gunstig udvikling for jordbrugere ikke bare i Danmark, men overalt i verden.
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Til Kristeligt Folkeparti vil jeg sige, at jeg er ret overbevist om, at der findes mange husejere, der har siddet i deres hus i mange, mange år, som ikke oplever dét, at de ikke skal plukkes med fuld fart, som de er blevet hidtil, som en skattelettelse, men udgangspunktet kunne have være, at det kunne de have regnet med.
Det regnede de måske med, men når vi snakker om skattelettelser, så tror jeg, at det, folk ønsker at få bragt ned, er skatten på deres lønindkomst.
Så er der det om spiritussen.
Da vi havde debatten om afgiftssænkning på spiritus, lagde jeg ikke skjul på, at det ikke var, fordi vi i Venstre mener, at folk skal drikke mere alkohol, men på grund af grænsehandelsproblemerne var vi nødt til at kigge på det spørgsmål.
Vi er uenige, og det er der så ikke noget at gøre ved.
For os var det vigtigt at agere på grund af ophævelsen af den her 24-timers-regel.
Jeg blev helt forvirret et kort øjeblik over det billede, fru Pernille Rosenkrantz-Theil beskrev
Så spørges der om, hvem der skal have skattelettelserne.
Det er jo sådan set det, alle indlæggene kredser omkring, og det er sådan set også det, som jeg har svaret på, nemlig at vi ikke har lagt os fast på det endnu.
Men én ting kan jeg i hvert fald sige til hr. Morten Homann: Det er vores tanke, at såfremt der bliver fundet penge, skal de gives til folk på arbejdsmarkedet.
Martin Lidegaard (RV), 2003-01-14:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for lovforslaget.
Vi vil også gerne kvittere for det forberedende arbejde, som vi synes er foregået i en ordentlig og god tone, hvor man har forsøgt at involvere alle de mennesker og organisationer, som det her vil komme til at berøre.
Vi går konstruktivt ind i det videre arbejde.
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Lovforslaget afslutter gennemførelsen af EU's første jernbanepakke.
Ministeren bliver bemyndiget til at fastsætte nærmere regler for den lovpligtige ansvarsforsikring og til at fastsætte regler for gebyrer for Jernbanetilsynet, der ikke er betalt rettidigt, samt for erindringsskrivelser.
Samtidig kommer medarbejdernes valgbarhed til DSB's bestyrelse til at følge reglerne i aktieselskabsloven.
Endelig foreslås en ændring af ekspropriationsreglerne, så de også omfatter letbaner.
Derfor lægger SF også meget vægt på, at der stilles de samme minimumskrav til forsikringssum og dækning til alle de forskellige jerbaneoperatører; dårlig forsikringsdækning må aldrig være en del af konkurrencen.
Så undrer SF sig over, at en førerløs metro kan kaldes en letbane.
Der er altså efter SF's opfattelse brug for en mere præcis definition af, hvad en letbane er og ikke er.
SF vil gå positivt ind i arbejdet med lovforslaget.
Kaj Ikast (KF), 2003-01-14:
Det Konservative Folkeparti kan støtte alle fem forslag.
Vi synes, det er på tide, at det bliver lavet, og jeg synes, at ministeren har forhandlet det godt på plads i den udformning, det nu har fået.
Poul Fischer (DF), 2003-01-14:
Lovforslag nr. L 100 er noget af et samle sammen-lovforslag, men det kan jo også være udmærket, når der ikke er tale om et lovforslag med meget sprængstof i.
Lovforslaget består af fem elementer: For det første gennemføres de resterende lovændringer, der er nødvendige for, at Danmark fuldt ud kan gennemføre EU's første jernbanepakke, hvilket skal være sket inden den 15. marts 2003.
I første omgang åbnes det transeuropæiske netværk, og efter den 15. marts 2008 udvides dette til at omfatte øvrige godstransportstrækninger.
Jernbanepakken er et udmærket tiltag for at regulere dette, men vi kommer jo ikke uden om på europæisk plan at komme videre med udvidelsen af den europæiske infrastrukturkapacitet samt en løsning af de kapacitetspropper, der er ned igennem Europa.
Vi havde for 1 år siden her i Folketinget en forespørgselsdebat om hvidbogen »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 - De svære valg«, og af hvidbogen fremgik det bl.a., at gods transporteres med en hastighed på 18 km/t., og skal godstransporten være et reelt alternativ til vejtransporten, skal der helt andre boller på suppen.
Det andet element i dette lovforslag vedrører ansvarsforsikringsdækninger i henhold til jernbanevirksomhedslovens § 17. Efter 11. september er forsikringsmarkedet i kaos, og lovforslaget lægger op til, at der stadig skal være en ansvarsdækning, hvis minimumsdækning fastsættes administrativt via en arbejdsgruppe.
Der sigter herefter mod, at forskellige jernbaneoperatører har samme minimumsdækning.
For det tredje sikrer lovforslaget, at der kan opkræves morarenter i henhold til renteloven og betaling for erindringsskrivelser for de licenser og gebyrer, som Jernbanetilsynet opkræver i henhold til jernbanesikkerhedsloven.
For det fjerde lægger lovforslaget op til, at medarbejderrepræsentanter i DSB's bestyrelse skal opfylde kravene til medarbejderrepræsentanter i henhold til valgbarhedsreglerne i aktieselskabsloven, hvilket kan forekomme rimeligt, ikke mindst under hensyntagen til liberaliseringen af jernbanenettet.
Endelig lægger lovforslaget op til, at der også kan eksproprieres til letbaneanlæg.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
Jeg kan ikke lade være med at gå herop, for jeg spekulerer lidt på, hvad det er, hr. Anders Samuelsen egentlig gerne vil, og hvor vi egentlig skal ende med alt det, som hr. Anders Samuelsen fremlægger.
I det forslag til vedtagelse, som hr. Anders Samuelsen er medforslagsstiller til sammen med den tidligere regeringspartner, Socialdemokratiet, står der noget om »et mere gennemskueligt skattesystem«.
Men jeg har her en pressemeddelelse fra hr. Anders Samuelsen, som omtaler det socialdemokratiske skatteudspil som noget med skavanker, der er alt for kompliceret og trækker i den modsatte retning på grund af komplicerede aftrapningsordninger.
Det vil altså sige, at Det Radikale Venstres tidligere regeringspartner er alt for kompliceret, men man kan heller ikke bruge regeringens til noget som helst.
Jeg kan efterhånden godt forstå det, når hr. Anders Samuelsen taler om, at han håber, der bliver plads til radikal indflydelse, for det virker, som om problemet er, at De Radikale mangler selvforståelse, fordi man mener, at man altid har frygtelig meget indflydelse.
Er det derfor, vi hele tiden skal høre selvophøjne floskler i stedet for at høre, at Det Radikale Venstre vil bidrage til noget konkret, f.eks. sammen med den siddende regering?
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Jeg vil godt spørge: Er huslejen ikke den samme for en arbejdsløs som for en kassedame eller for en førtidspensionist eller for en pensionist?
Hvorfor vil man ikke være med til, når man nu skal til at lave skattelettelser, at de også kommer nogle af dem, der står uden for arbejdsmarkedet, til gavn?
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Jeg har tidligere i dag under debatten kvitteret over for Det Radikale Venstre for, at der sandelig er kommet nye toner, efter at Det Radikale Venstre er blevet et oppositionsparti og ikke længere har afgørende indflydelse på regeringsmagten, og det vil jeg gerne gøre igen.
Jeg vil også gerne kvittere for den forholdsvis positive tale, Det Radikale Venstre holdt, og den vinkel, der var på indlægget, vil jeg også gerne kvittere for.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Det Radikale Venstre: Der er store dele af skattestoppet, som man nu anerkender, så der har ligesom været et skred.
Socialdemokratiet anerkender også skattestoppet, men kun hvad angår de grønne afgifter, og det vil sige, at hvis vi skulle se en SR-regering igen, kunne det ske, at når man skulle blive enig, ville man måske godkende hele skattestoppet, men det kunne også ende med, at der slet ikke var noget af skattestoppet, der overlevede.
Det kommer an på, hvilken indgangsvinkel De Radikale vil have til et skattesamarbejde, og jeg vil sådan set gerne have en melding om, hvilken vinkel
man vil have til en SR-regerings skattepolitik.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Jeg stemmer nede fra Det Radikale Venstres side.
Den debat, vi har haft mellem S og RV om, hvordan en vedtagelse skulle se ud, er mundet ud i det her, og et af elementerne deri er et mere gennemskueligt skattesystem.
Det kunne jeg sætte et flueben ud for, og det kunne jeg også ud
Dem kan jeg da ikke svare for, det synes jeg i hvert fald ikke er rimeligt, og jeg er også fuldstændig sikker på, at Socialdemokratiet sagtens kan svare for sig selv.
: Hvad med dem på overførselsindkomst?
Jamen fra Det Radikale Venstres side har der aldrig været lagt skjul på, at det, vi er gået efter, er at sænke skatten på arbejde
, mens folk på overførselsindkomst er nulstillede i vores udspil.
Sådan er det, for det, vi går efter, er også at lave socialpolitik samtidig, dvs. at sikre, at vi altid har råd til et velfærdssamfund, og det får man ikke, hvis man bruger en større del af pengene på folk på overførselsindkomst.
De skal være sikre på, at de får det samme, men lettelsen skal komme folk i arbejde til gode, for det er her, vi kan være med til at øge arbejdsudbuddet og dermed sikre, at der er indtægter nok, at der er sygeplejersker nok, og at der er læger nok til også at have et velfærdssamfund om 10 år.
Det er lige præcis her, SF fejler og ikke har givet noget bud endnu, og det beklager jeg.
Så var hr. Peter Christensen heroppe og nævnte noget om Det Radikale Venstre.
Jeg fornemmede lidt, at det var en ros, men alligevel et eller andet med, at det var godt, at vi er blevet klogere, efter at vi er trådt ud af regeringen.
Men Det Radikale Venstres udspil kom altså, inden vi gik ud af regeringen.
Det kom som et oplæg til, at når først pinsepakken var fuld indfaset, skulle vi have en ny skattereform, og vi sørgede for at lægge vores forslag frem i god tid.
Men så kom der et folketingsvalg, og så var vi ikke i regering længere.
Sådan er det, så det må man snakke med borgerne om.
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Hvis vi lige skal holde tungen lige i munden et øjeblik, sker der med det radikale skatteoplæg en omfordeling af skatterne, hvor der er nogle, som får en klar skattesænkning; det anerkender jeg blankt.
Men der er også nogle, der skal være med til at finansiere den, og hvis man ser det under ét, er det klart, at den skattelettelse, som ligger i den mellemste og den høje ende af skalaen, er man med til at finansiere, hvis man er førtidspensionist eller folkepensionist eller arbejdsløs eller på anden måde står uden for arbejdsmarkedet.
Det er dét, der kommer ud af det, og det var altså ikke julemanden, Det Radikale Venstre havde på besøg under udarbejdelsen af oplægget, og heller ikke Robin Hood.
Det var måske nærmere sheriffen af Nottingham.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
Man kan jo i forlængelse af det sidste indlæg blive fristet til at spørge: Hvor længe var det nu, De Radikale var i regering, inden man nåede dertil, at man godt kunne bakke op om, at det måske var meget fornuftigt at halte efter Det Konservative Folkeparti med et eller andet, hvor man gerne ville fjerne mellemskatten, men ikke helt ville gøre det alligevel uden at lægge byrderne over på benzinafgifter og på erhvervslivet og sådan nogle ting?
Hvor længe var det, man var i regering før det?
Så kunne det jo tyde på, at hvis vi har en borgerlig regering, og vi har Det Radikale Venstre i opposition til det meste, sådan som jeg efterhånden forstår det, jamen så kan det jo være, at vi ender med at få skattelettelser, og så er det vel nok dejligt, at vi har fået en borgerlig regering.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Anders Samuelsen om, er: Er det ikke lidt med, at det er så dejlig uforpligtende nu?
Man kan godt tale om ukomplicerede skattesystemer sammen med nogle, som man selv mener laver et kompliceret skattesystem, når bare man ved, at det ikke får nogen indflydelse i den virkelige verden?
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Jeg vil da gerne sige, at vi er ikke blevet dybt rystet over den kommentar, som kom fra hr. Anders Samuelsen vedrørende det socialdemokratiske forslag, men jeg vil gerne over for hr. Anders Samuelsen understrege én ting, som jeg også gjorde i mit ordførerindlæg: Socialdemokratiet mener faktisk, at det er afgørende at tage udgangspunkt i den radikale tanke om et intelligent skattestop - forstået på den måde, at Socialdemokratiet fuldt og helt tilslutter sig tankegangen om, at de samlede skatter og afgifter, det samlede skattetryk, ikke må stige.
Det var faktisk det, den tidligere regering gennemførte, så det vil vi meget gerne gå ind for, også fordi vi så ikke vil komme ind i en fuldstændig stupid og afsporet diskussion om, hvem der vil sætte skatterne mest op eller mest ned, men om, at det, der er lagt frem af den nuværende regering, er uintelligent.
Derfor vil vi bare kvittere for, at vi synes, det sådan set er en ganske rammende beskrivelse, Det Radikale Venstre her er kommet med, og derfor er det med, at Socialdemokratiet kun skulle gå ind for et skattestop med hensyn til de grønne afgifter, ikke korrekt.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for den sidste melding og konstatere, at så langt går det i hvert fald helt fint.
Vi skal bare have nogle flere med på båden, og lad os nu se, om det ikke nok skulle kunne lade sig gøre, for på et eller andet tidspunkt melder virkeligheden sig vel for alvor.
SF's ordfører var inde på, at det vel må være sådan, at omfordelingen sker fra de laveste indkomster og til mellem- og højindkomsterne.
Jeg bliver altså nødt til at bede SF's ordfører om at gå hen og læse Det Radikale Venstres skatteudspil, for det har han helt tydeligt ikke gjort.
Det er ikke her, omfordelingen sker, og hvis der sker nogen omfordeling, er det fra erhvervslivet og til lønmodtagerne, fordi en række særordninger for erhvervslivet bliver fjernet.
Vi laver også en række omlægninger, men dér, hvor nettolettelsen opstår, er bl.a. ved omfordeling fra erhvervslivet og ved nogle besparelser i den offentlige administration.
Det er ikke ved at tage pengene fra folk, som er uden for arbejdsmarkedet, overhovedet ikke.
Vi har faktisk bestræbt os på at ramme lige præcis et nul for hele den gruppe, og det mener vi faktisk langt hen ad vejen er lykkedes.
Men hvis det skulle kunne lade sig gøre at finde et enkelt eksempel, er vi meget villige til at gå ind i debatten, for målsætningen har været at sikre, at der ikke er nogen i den gruppe, der bliver ramt.
Så spørger fru Charlotte Dyremose lidt halvhånligt: Hvor lang tid var det nu, Det Radikale Venstre sad i regering, og hvad blev det til?
Jeg kan svare på denne måde: Vi sad i regering, fra den forrige borgerlige regering blev tvunget til at slippe tøjlerne, og topskatten var omkring 70 pct., og indtil topskatten var nede på lidt over 60 pct.
Det er da meget godt, og det er i hvert fald bedre end det, den tidligere borgerlige regering kunne levere, så vi synes egentlig, det gik helt godt med at sætte skatten på arbejde ned, og vi var ikke færdige.
Vi ville gerne have gjort arbejdet færdigt, det fik vi så ikke mulighed for, men lad os nu se, om ikke den mulighed kommer på et andet tidspunkt.