Ulla Tørnæs (V), 1998-10-22:
Den store udfordring i de kommende år er at sikre, at endnu flere danskere kan komme i arbejde; men skal beskæftigelsen fortsat stige, er der behov for fornyelse af arbejdsmarkedet. Der er behov for reformer, der gør det mere attraktivt at være i beskæftigelse frem for på offentlig forsørgelse.
Det er et paradoks, at vi fortsat har 180.000 registrerede ledige, dvs. ledige, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, samtidig med at vi oplever, at flere og flere virksomheder har mangel på kvalificeret arbejdskraft.
Det paradoks er vi nødt til at løse ved at gennemføre en række strukturelle ændringer i bl.a. dagpengesystemet, og i den sammenhæng er det for Venstre af stor betydning, at de svageste i det danske samfund får bedre mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, så de får del i velfærdsfremgangen og samtidig kan være med til at bidrage til fællesskabet.
Et velfærdssystem må bygge på, at man hjælper de mennesker, som virkelig har behov for hjælp, når sygdom eller andre ulykkelige begivenheder gør det umuligt at passe et arbejde.
Et sikkerhedsnet er forudsætningen for, at Danmark kan have et trygt og sikkert velfærdssamfund
, men det sikkerhedsnet må aldrig blive en blokering for en aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet. Den stigende internationale konkurrence giver Danmark store udfordringer og stiller samtidig også krav om nytænkning i det danske samfund, og netop de kommende års store udfordringer betyder, at det er vigtigt at få flere i arbejde.
I de kommende 30 år bliver der stadig flere ældre danskere og relativt færre unge.
Hvor der i dag er tre personer i den arbejdsduelige alder for hver person i pensionsalderen, skønnes der i år 2030 kun at være to personer.
Vi har i Venstre givet udtryk for, at vi vil støtte en gennemførelse af den aftale, regeringen i september indgik med arbejdsmarkedets parter om en reform af dagpengesystemet.
Det har vi gjort, fordi aftalen i vid udstrækning indeholder de samme forslag, som vi selv har med i vort eget finanslovoplæg, »Velfærd og valgfrihed«, og vi betragter aftalen som et skridt i den rigtige retning mod et mere fleksibelt arbejdsmarked, der sikrer, at flere kommer i beskæftigelse.
I denne sammenhæng finder vi det særdeles positivt, at arbejdsmarkedets parter har kunnet opnå enighed om en dagpengereform.
ved indgåelsen af trepartsaftalen.
Vi har imidlertid betinget vores støtte af, at regeringen i udmøntningen nøje holder sig til aftalens tekst, og da lovforslagene, som vi behandler her i dag, teknisk er meget komplicerede, er vi naturligvis nødt til at påregne et grundigt udvalgsarbejde.
Vi har en række uafklarede spørgsmål, som vi håber ministeren vil være behjælpelig med at få belyst, og bl.a. vil vi allerede nu anmode ministeren om at oversende Landsarbejdsrådets udtalelse, så snart den foreligger.
Endvidere må vi sige, at vi finder, at udgifterne til gennemførelsen af lovforslagene nok er lige lovlig i overkanten.
Ifølge lovforslagene skønner regeringen således, at udgifterne alt i alt beløber sig til knap 3 mia. kr., og vi er naturligvis nødt til at foretage en grundig gennemgang for at få at vide, om det er et realistisk bud fra regeringen.
Vi skal ikke lægge skjul på, at vi tror, reformen totalt set kan gennemføres for færre midler end det, regeringen åbenbart skønner er nødvendigt.
Så bliver jeg nødt til lige at knytte et par korte kommentarer til den ordveksling, der har været mellem de socialdemokratiske ordførere og andre medlemmer af Tinget vedrørende en eventuel genforhandling af lovforslagene her eller af aftalen som sådan.
Her skal jeg sige, at i Venstre vil vi henholde os til de bemærkninger, der faldt fra fru Anne-Marie Meldgaard, og som lød nogenlunde sådan: Vi kan
ikke og vil ikke her garantere nogen genforhandling af aftalen.
Det vil vi hæfte os ved, fordi vi er af den opfattelse, at en reform af dagpengesystemet ikke kan være konjunkturbestemt.
Vi kan ikke fra den ene dag til den anden lægge op til store, omfattende ændringer af dagpengesystemet, bl.a. fordi vi i Venstre er af den opfattelse, at de ændringer, der her sker af dagpengesystemet, er en væsentlig forbedring af det eksisterende system.
Vi får fat i de ledige på et langt tidligere tidspunkt, og de ledige får langt bedre og mere kvalificerede tilbud, end tilfældet er i øjeblikket.
Derfor opfatter vi reformen som udtryk for en bedre kontakt
Til slut skal jeg sige et par ord om L 32: Vi er helt enige med regeringen i, at en udvidelse af ungeindsatsen er på sin plads, men specielt her har vi nok et par spørgsmål, som vi er nødt til at få besvaret under udvalgsbehandlingen. I Venstre lægger vi utrolig stor vægt på aktivering; derfor er vi også enige i, at den skal fremrykkes, og en naturlig konsekvens af en fremrykning af aktiveringen er, at dagpengeperioden afkortes tilsvarende.
Vi er meget enige i, at tiden er kommet til en styrket indsats over for de 50-59-årige.
Vi har tidligere brugt mange kræfter på de yngre ledige, og nu finder vi, at den tid er kommet, hvor også de ældre ledige skal have en chance.
Vi er også enige i ændringerne i opgørelsen af dagpengeperioden, herunder at sygdom ikke kan forlænge perioden, og vi er enige i de generelle stramninger i rådighedsreglerne, der lægges op til.