runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild Simonsen (S), 1997-11-05:
Først til hr. Keld Albrechtsen.
Jeg har ikke med det, jeg sagde før, nogen forestilling om, at en række personer, hvad enten de er før de tre år eller efter de tre år, som er i en situation, hvor det land, de er kommet fra, ikke kan modtage dem, skal sendes nogen steder hen.
Det var slet ikke det, jeg sagde.
Men det kunne godt være, at det kunne være et incitament
for nogle, at man stillede nogle krav, inden man sådan officielt gav dem den permanente opholdstilladelse.
Det er blot det, vi overvejer.
Der er for det første ikke, som to af spørgerne siger, afskaffet noget, ved at jeg svarer på et spørgsmål.
Og for det andet sagde jeg, og det gentager jeg: Vi overvejer, om der er andre måder, hvorpå vi kan integrere de folk, som kommer her til landet.
Det vigtigste er simpelt hen integrationen, og dér kunne det godt være, at netop det, at man stillede nogle krav, betyder noget.
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke forestiller mig en danskeksamen på et eller andet niveau.
Jeg forestiller mig, at man kan klare sig på en arbejdsplads på sådan nogenlunde almindeligt dansk, og at man eventuelt kan læse sikkerhedsbestemmelser og andre ting, som er nødvendige, uden at man skal have en tolk til stede.
Det er nogle af den slags ting, jeg forestiller mig.
Jeg mener det med, at de skal have et arbejde, meget alvorligt.
Jeg mener, at det, at vi får et sted, hvor de kan bo, hvor de kan få lært dansk og for min skyld gerne lære lidt om de danske samfundsforhold, og så det, at de samtidig får et arbejde, skal kædes meget nøjere sammen.
Nu vil jeg ikke starte den debat, som kørte i går, men det har sammenhæng med, hvad jeg har sagt omkring kommunerne, for at man kan vide, i hvilken retning det går.
Dette her er nært forbundet med det, vi sidder og drøfter for øjeblikket, men jeg kan ikke på nuværende tidspunkt, hvor hverken regeringsudvalget eller andre er færdige, sige, hvad der bliver det endelige resultat.
Det får Folketinget samlet.
Og så vil jeg gerne sige, at jeg da er helt klart over, at De Radikale er medlem af denne regering, og det troede jeg faktisk også spørgeren var.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-11-05:
Jeg skal også meddele Dansk Folkepartis støtte til, at der kommer et langt mere individuelt skøn over, hvornår en person
skal have fast opholdstilladelse her i Danmark
Så vil jeg godt i forlængelse af det sidste spørgsmål og mest på baggrund af det, som kom fra fru Elisabeth Arnold, der udelukkende gik på afviste somaliske asylsøgere, spørge ministeren, om det også er regeringens intention, at de personer, der stadig væk er inden for 3-års-reglen, altså dem, der ikke har fået fast opholdstilladelse, kommer til at indgå i en analyse af, om de kan sendes tilbage igen - altså dem, der endnu ikke har fast opholdstilladelse.
Tom Behnke (FP), 1997-11-05:
Det lyder positivt, at indenrigsministeren er indstillet på, at den 3-års-regel, hvor man pr. automatik får permanent opholdstilladelse, nu faktisk bliver fjernet, og at man i stedet for, som ministeren siger, vil se på, om vedkommende har kvalificeret sig til eller har fortjent - eller hvilket ord vi nu skal bruge - at få en permanent opholdstilladelse.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Som jeg tidligere har haft lejlighed til at redegøre for i Folketingets Europaudvalg, så blev aktivitetsrapporten, som er dateret den 27. marts 1997,
fremlagt for formandskabet på et møde i Schengens centralgruppe den 14. maj 1997.
Når aktivitetsrapporten ikke er oversendt til Folketinget, skyldes det således ganske enkelt, at den endnu ikke har været forelagt ministrene i eksekutivkomiteen i Schengen.
Rapporten falder derfor ikke ind under den aftale, regeringen har med Europaudvalget og Retsudvalget om at oversende dokumenter, der behandles på møder i eksekutivkomiteen.
Når vi har begrænset oversendelsesaftalen til de papirer, som behandles på politisk plan i Schengens eksekutivkomité, er det naturligvis for at undgå, at udvalgsmedlemmer begraves i den mængde af tekniske dokumenter m.v., der forhandles på embedsmandsniveau.
I det foreliggende tilfælde behandles rapporten fortsat på embedsmandsniveau, hvorefter jeg forventer, at den vil blive forelagt ministrene i eksekutivkomiteen sammen med de konkrete forslag til ændringer, som SIS-styringsgruppen finder bør gennemføres i konsekvens af rapporten.
Efter jeg nu selv har set rapporten, mener jeg imidlertid, at det vil være nyttigt, at ministrene også får lejlighed til en foreløbig drøftelse af rapportens indhold.
Jeg har derfor allerede tilkendegivet over for Europaudvalget, at jeg vil bede det østrigske formandskab om at sætte sagen på dagsordenen på eksekutivkomiteens møde i Wien i december.
med de aftalte procedurer.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-11-05:
»Mener ministeren, at det ville have haft relevans for behandlingen af Schengenkonventionen i Folketinget, hvis offentligheden og Folketingets medlemmer havde haft kendskab til aktivitetsrapporten fra den fælles kontrolmyndighed?« Skriftlig begrundelse
Her tænkes der ikke mindst på, at Joint Supervisory Authority blev bortvist under en inspektion af C.SIS, og at Joint Supervisory Authority har haft svært ved at kontrollere relevansen af de data, der bliver lagt ind i SIS.
Arne Melchior (CD), 1997-11-06:
Jamen vi har jo lige hørt V og K afvise dette forslag, og så nødes jeg til at spørge efter hr. Poul Nødgaards regnekunst: Er det sådan, at hr. Nødgaard mener, at Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet vil få 90 mandater?
Poul Nødgaard (DF), 1997-11-06:
Og jeg synes bestemt ikke, at det er spild af tid, for når man ser på, at der alene ved valget i 1993 var 99.000, der kunne stemme ved kommunal- og amtsrådsvalgene, uden at de var danske statsborgere, hvilket også fremgår af bemærkningerne, og at de tal, så vidt jeg ved, er steget til 130.-140.000 - det vil jo så vise sig ved det kommende valg om få dage - så synes jeg nok, at der er grund til at standse op.
Nu siger grundloven jo nok noget om, at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme ved et folketingsvalg, men den burde jo også have sagt noget om, at man heller ikke skal kunne stemme ved andre valg i Danmark, hvis man ikke opfylder bestemmelserne for at være dansk statsborger.
Så jeg synes slet ikke, at de forhold hænger sammen, og jeg ved ikke, hvordan det overhovedet er kommet til at gro i vores have, at man skal have lov til at stemme, når ikke man er dansk statsborger.
Men en ting, der er kommet utrolig lidt frem i dag - og det er jo tilfældet, næsten hver gang vi debatterer noget her i Folketinget - er, hvad befolkningen mener, de mennesker, vi tjener, de, der stemmer på os og sender os herind.
Og jeg er ligeså sikker som amen i kirken på, at hvis SF på et møde i sit bagland bragte denne sag frem, ville ganske vist ikke alle, men i hvert fald en stor del af SF's vælgere også være betænkelige. Og det er også lige så sikkert som amen i kirken, at 90-95 pct. af V's og K's vælgere - hvis V og K ellers har tid til at høre efter - ikke synes, det er nogen god idé at give nogle mennesker, som ikke har dansk statsborgerskab, stemmeret ved kommunalvalgene.
Jeg kunne også vende billedet om ved at spørge: Hvilke stemmemæssige rettigheder har vi egentlig, når vi kommer til nogle af de lande, som Enhedslisten har været inde på at nogle af de mennesker kommer fra, som jo får stemmeret her? Hvilke rettigheder har vi, hvis vi kommer dertil?
Ingen!
Men alligevel er vi altså parate til at give folk stemmeret, lige så snart de har været her i landet i 3 år. Jeg synes, det er et godt lovforslag, som fortjener en seriøs behandling, og jeg er også sikker på, at hvis vi efter et folketingsvalg skal støtte det borgerlige flertal, der til den tid er her i Folketinget, er en af vores betingelser, at vi får disse forhold lavet om aldeles omgående.
Arne Melchior (CD), 1997-11-06:
Vi har jo et ganske flot demokrati herhjemme, og jeg glæder mig så tit over - jeg elsker at gå rundt og glæde mig og benytter enhver lejlighed - at f.eks. taletiden i dette hus er lige så lang for et lille parti som for et parti med mange mandater, og det gælder også tv- og radiovalgudsendelser osv.
Det er ganske flot og ganske large af majoriteten.
Men her ser vi altså et forslag, som vil undergrave dette flotte, men også rimelige princip, som vi ellers går frem efter.
Minoriteterne skal altså undertrykkes!
Det er meget typisk for de to forslagspartier, men sikke et menneskesyn hos partier, som fører sig frem med forslag om dyrebeskyttelse, og som i formiddags ville gøre alt muligt godt for de ældre: Mennesker af kød og blod og med samme naturmæssige oprindelse som de herrer forslagsstillere og alle os andre skal bare trynes ned, for de er jo kun nogle få!
Men hvordan kan man forlange, at de integreres, når man samtidig ikke vil tilstå dem stemmeretten?
Og det er jo sådan, at pligter og rettigheder skal følges ad, og hvis de opfylder pligterne, skal de sandelig også have rettighederne. Så vil jeg lige sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg både håber og tror, at han har spået forkert med hensyn til, hvad V og K efterhånden vil komme til at mene om disse ting. Jeg tror, han er for pessimistisk, og jeg ser altså lidt lysere på det.
Men jeg vil lige følge det op, som hr. Søndergaard sagde om mindretallenes indflydelse, for jeg er sådan set enig med ham, men jeg vil altså tilføje, at det gamle ord om dråben, der får bægeret til at flyde over, jo er noget sludder, for hvis man prøver at komme en dråbe i et tomt bæger, er der med garanti ikke noget, der flyder over.
Det øjeblik det flyder over, er, når bægeret i forvejen er fuldt og der så kommer en dråbe oveni, så der bliver overflod.
Og hvor det drejer sig om stemmer, er det vel kun rimeligt og demokratisk, hvis der er 50 pct. plus 1 pct., svarende til en dråbe - og sådan er det jo også i forretningsverdenen, f.eks. i aktieselskaber, og i alle foreninger og organisationer - for så er det jo ikke mindretallet, der har gjort udslaget, men mindretallet sammen med det store antal stemmer, der var i forvejen, altså svarende til den store mængde af væske, der var i bægeret i forvejen.
Det er vel kun naturligt og helt rimeligt.
Ulla Solvang (RV), 1997-11-06:
De udenlandske statsborgere, der af en eller anden grund har opholdt sig i Danmark i mere end 3 år, skal efter Det Radikale Venstres mening ligestilles med danske statsborgere ved kommunalvalg og amtsrådsvalg, og derfor er det en selvfølge, at også statsborgere fra andre lande end EU-landene og de nordiske lande skal have stemmeret og opstillingsret.
I søndags læste jeg i avisen om en dansk forretningsmand, der har arbejdet en del i de arabiske lande.
Han beskrev de frustrationer og den aggression, der vældede op i ham, når han oplevede, at han i sådan nogle lande, som han havde opholdt sig i lang tid i, bare blev holdt udenfor og ikke blev taget alvorligt.
Og det er det samme, vi oplever herhjemme hos vores flygtninge og indvandrere: De føler sig heller ikke altid velkomne, hverken dér, hvor de bor, eller på deres arbejdspladser, og det skal selvfølgelig give konflikter.
Og nu vil forslagsstillerne også tage deres politiske indflydelse fra dem!
Tror man virkelig, at dét løser noget som helst problem?
Efter Det Radikale Venstres opfattelse er det største problem på flygtninge-/indvandrerområdet mangelen på integration, og jo bedre integration, desto færre konflikter; det er der for os slet ingen tvivl om.
Og diskrimination har nu en gang aldrig fremmet integration.
Derfor skal flygtninge og indvandrere have del i den politiske indflydelse på lige fod med statsborgere fra alle andre lande.
Det Radikale Venstre afviser derfor lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 1997-11-06:
Hr. Poul Nødgaard stillede et spørgsmål om, hvilke rettigheder danskere har i nogle af de lande, hvorfra der kommer folk, som får ret til at stemme i Danmark, men det ved hr. Nødgaard jo selv.
Jeg kender ikke alle de lande, men det har hr. Nødgaard undersøgt, og det ser vi så frem til at han fortæller os.
Men så skulle man jo tro, at hr. Nødgaard gik ind for et gensidighedsprincip, og det vil sige, at hvis danske statsborgere kan få lov til at stemme i de lande, som de udenlandske statsborgere her i landet kommer fra, er det også i orden, at disse landes statsborgere kan stemme i Danmark, men om det har vi jo læst i lovforslaget, at den såkaldte gensidighedsregel, der kan give borgere fra andre lande end EU-landene og de nordiske lande stemmeret og valgbarhed ved kommunale valg, efter Fremskridtspartiets og Dansk Folkepartis opfattelse er direkte udansk, og det vil sige, at selv i de tilfælde, hvor et land giver danske statsborgere ret til at stemme til lokalvalgene dér, mener Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet altså ikke, at man skal give dette lands statsborgere lov til at stemme i Danmark.
Men det bekræfter jo bare det gamle ord: Man skal aldrig sige hr. Poul Nødgaard imod, men vente et øjeblik, for så gør han det selv.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-06:
I SF finder vi, at der med den gentagne fremsættelse af det her lovforslag er tale om misbrug af Folketingets tid.
Men jeg skal ikke medvirke til at spilde Folketingets tid yderligere på det her forslag.
Så hvis man vil finde argumenter for, hvorfor SF afviser lovforslaget, kan man bare se i Folketingstidende, og jeg skal kun sige, at vi har ikke skiftet mening i mellemtiden.
Vi er imod det.
Poul Nødgaard (DF), 1997-11-06:
Må jeg lige sige til hr. Arne Melchior med hensyn til V og K: De kan sådan set svare for sig selv, men der er et gammelt udtryk her i Folketinget, nemlig at man har et standpunkt, til man tager et nyt - det var vist Jens Otto Krag, der opfandt det i sin tid - og på samme måde er jeg sikker på, at V og K nok skal komme til besindelse, når de kommer i regering.
Og det seneste, der er fremkommet fra hr. Søren Søndergaard, er jeg helt uenig i, og det kunne vi indlede en lang ideologisk debat om, men det har jeg ikke nogen planer om, for vi er og bliver modstandere af, at udenlandske statsborgere kan stemme ved et dansk kommunalvalg.
Frederik Nørgaard (S), 1997-11-06:
Som det fremgår af lovforslaget, skal der sammen med det kommunale valg den 18. november 1997 afholdes en vejledende folkeafstemning om Danmarks udlændingepolitik.
Alene af den grund vil vi afvise forslaget.
Jeg troede faktisk, at alle de politiske partier i Folketinget lagde vægt på, at når der skulle afholdes folkeafstemning i Danmark, skulle den danske befolkning have de bedste muligheder og det bedste grundlag for at kunne tage stilling, at der var tid til at udarbejde materiale, som belyser for og imod det pågældende forslag, og at der også var tid for de politiske partier til at komme ud til den danske befolkning og debattere for og imod.
Vi mener heller ikke, at de afstemningstemaer, som er listet op i forslaget, egner sig til at besvares med et ja eller et nej.
Jeg er også glad for at kunne konstatere, at der ved tilsvarende debatter er blevet taget afstand fra, at udlændingepolitikken kan besvares med et ja eller et nej i et afkrydsningsskema.
Det er efter vores mening ikke at tage
Danmarks udlændingepolitik seriøst nok.
Det er synspunkter, som også Venstre og De Konservative har stået for, selv om de ønsker udlændingepolitikken strammet, og synspunkter, som jeg har tiltro til, at de vil fastholde.
Der er partier her i Folketinget, som på det seneste har stået for en udlændingepolitik, som vi i Socialdemokratiet har taget afstand fra.
De har prøvet at puste sig op på det spørgsmål og har villet gøre udlændingepolitikken til det væsentligste spørgsmål i den kommunale valgkamp.
For os i Socialdemokratiet er det glædeligt at kunne konstatere, at det er helt andre spørgsmål, der har optaget langt de fleste danskere.
Lad mig afslutte med at udtrykke, at vi i Socialdemokratiet er inderlig imod at sætte konkrete menneskers situation til folkeafstemning, og at vi også af den grund vil afvise forslaget.
Arne Melchior (CD), 1997-11-06:
Jeg kan godt forstå, at ministeren synes, der er grænser for, hvor langt ned han skal bøje sig, men jeg skal da så gerne give ét muligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt man vil føre princippet over til også at gælde valg til Folketinget.
§ 29 i grundloven siger, at valgret til Folketinget har
enhver, som har dansk indfødsret, fast bopæl i riget og har nået den i stk. 2 omhandlede valgretsalder.
Hr. Tom Behnke, som altså respekterer Danmarks internationale aftaler, burde også respektere grundloven.
Han har faktisk skrevet under på, at han vil holde den.
Men han kender den formodentlig ikke, og derfor kan sådan et spørgsmål se dagens lys.
Hvis man endelig skal forklare - uden meget håb om at hr. Tom Behnke skal forstå det - at der er forskel på folketingsvalg og på kommune- og amtsvalg, så skal jeg erindre om, at der er altså et begreb, der hedder nærdemokrati.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-06:
Jeg tager ordet igen for fuldstændighedens skyld, da begge ordførerne fra de to forslagspartier er kommet med bemærkninger til mit indlæg.
Det skal stå helt klart, at der intet galt er i at genfremsætte forslag i Folketinget, men dette forslag genfremsættes for tredje eller fjerde år i træk.
Det var baggrunden for mine bemærkninger om, at jeg finder, det er spild af Folketingets tid, og at man også har et ansvar som mindretal her i Folketinget for, at tingene kommer til at fungere på en rimelig vis. Det er altså tredje eller fjerde år i træk, det her foregår, og det tror jeg ikke ville være muligt for forslagsstillerne at finde en parallel til i SF.
Tom Behnke (FP), 1997-11-06:
Hr. Melchior har fuldstændig ret.
Det fremgår klart og tydeligt af grundloven, hvad spillereglerne er i forhold til folketingsvalg.
Jeg bad naturligvis ikke ministeren om at gå op på talerstolen og tilkendegive, at ministeren ville bryde grundloven.
Men på samme måde som vi jo hen over både sidste sommer og forrige sommer havde diskussioner om grundlovsændringer, hvor specielt Det Radikale Venstre med udenrigsminister Niels Helveg Petersen i spidsen havde ønsker om, at man tog en større diskussion om grundloven - passer grundloven til 1997?
Kunne det være, der var nogle ting, man skulle justere eller ændre i?
Jeg ved godt, at det forudsætter en grundlovsændring, men det er jo ikke udelukket.
Det, jeg spurgte til, var det politiske ønske.
Else Winther Andersen (V), 1997-11-06:
Da Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, ikke kan være til stede, skal jeg holde ordførertalen.
Det er jo en gammel kending, som her er blevet fremsat med lovforslag nr. L 24, så jeg kan da starte med at henvise til, hvad vores ordfører tidligere har sagt under forhandlingerne om tilsvarende lovforslag.
I Venstre er vi tilhængere af en stramning af udlændingepolitikken, men vi mener ikke, at så store områder, som er formuleret på sådan et generelt plan, som der her er tale om, kan besvares med et ja eller et nej.
Faktisk mener vi, at der fortsat er brug for en meget nuanceret debat frem
for en forenklet debat om udlændingepolitikken
Venstre og De Konservative har fremsat vores bud på en flygtningepolitik, som jeg vil henvise til, og som det tydeligt fremgår af ordførertalen her, afviser Venstre forslaget.
Henriette Kjær (KF), 1997-11-06:
Vi har i forrige uge fremsat forslag til en løbende vurdering af grundlaget for flygtningenes opholdstilladelse med henblik på forlængelse eller inddragelse, en ophævelse af retskravet på familiesammenføring, obligatorisk danskundervisning for alle udlændinge som betingelse for at opnå offentlige ydelser, en skærpelse af kursen mod kriminelle udlændinge, herunder endvidere adgang til undervisning, og endelig strengere straffe for menneskesmugling for blot at nævne nogle af opstramningerne.
Men vi må tage afstand fra forslaget om at afskaffe valgretten og valgbarheden for personer fra en særlig gruppe lande, og uanset vor enighed fjerner det ikke det faktum, at dette emne ikke er velegnet til folkeafstemninger, men derimod indgår på linje med velfærdspolitik, skattepolitik og alle andre emner i den aktuelle valgkamp.
For Det Konservative Folkeparti betyder
det repræsentative demokrati, at det er de folkevalgtes ansvar at træffe beslutninger, og den folkelige debat, som forslagsstillerne efterlyser, skal man bestemt ikke på nuværende tidspunkt lede længe efter.
Ulla Solvang (RV), 1997-11-06:
Det Radikale Venstre går ind for folkeafstemningsinstituttet, men der er altså emner, der ikke egner sig til at blive afgjort ved folkeafstemninger, og efter min bedste overbevisning er minoriteters vilkår sådan et emne.
Kunne man f.eks. forestille sig, at vi sætter bistandsklienters eller pensionisters vilkår ud til en folkeafstemning?
Nej, det tror jeg ikke man kunne forestille sig. Dermed er alt sådan set sagt, men lad mig alligevel tilføje, at afstemningstemaerne er meget forenklede, f.eks. hvis man tager tema 3 om at udvise udenlandske statsborgere efter afsoning.
Mon ikke svaret på det spørgsmål ville blive noget mere nuanceret, hvis man tilføjede: selv om den udviste risikerer forfølgelse eller måske endda henrettelse efter udvisningen?
Men den oplysning mener forslagsstillerne åbenbart er irrelevant.
Desuden strider udvisning mod en række af de internationale konventioner, vi har skrevet under på.
Til slut blot en bemærkning om afstemningsdatoen, nemlig den 18. november.
Det er jo en helt håbløs frist, som slet ikke kan opfyldes i praksis, og som heller ikke kan forenes med forslagsstillernes forudsætning om en forudgående oplysningskampagne, der sikrer, at alle væsentlige synspunkter inddrages i debatten.
Det er altså ikke bare et ualmindelig dårligt forslag.
Det er også ualmindelig dårligt timet.
De Radikale afviser lovforslaget.
Henriette Kjær (KF), 1997-11-06:
Lovforslaget er jo en genfremsættelse af et forslag fra sidste folketingssamling, som blev behandlet her i Folketingssalen så sent som i foråret, og lad mig med det samme sige, at Det Konservative Folkeparti ikke har ændret holdning siden sidst.
Vi mener fortsat, at de nye regler, der blev vedtaget for ca. 2 år siden, skal have lov til at virke
i praksis, inden man på ny overvejer ændringer.
Jeg vil i øvrigt indskrænke mig til at henvise til, hvad der blev sagt ved førstebehandlingen i foråret, jf. Folketingets forhandlinger 1996-97, s. 3315.
Så kan man selv finde vores argumenter dér.
Vi afviser altså forslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 1997-11-06:
i Venstre har vi ikke ændret holdning siden sidste gang, Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti fremsatte et lovforslag, der stort set var identisk med det her.
Så jeg vil blot henvise til, hvad Venstres ordfører ved gentagne tidligere lejligheder har fremført om vores holdning, for den har vi altså ikke ændret siden sidste gang.
Jens Vibjerg (V), 1997-11-06:
Jeg synes, der skal både være rimelighed og troværdighed i det, man siger fra Folketingets talerstol, og hvis man vil pålægge alle kommuner en pasningsgaranti eller sågar en pladsgaranti, synes jeg, det var rimeligt, at man gik foran det sted, hvor man selv havde magten til at gøre det.