Kaj Ikast (KF), 2004-01-23:
Da den konservative kulturordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på hendes vegne meddele følgende: I Det Konservative Folkeparti er vi meget enige i, at dansk også i fremtiden skal være et komplet og samfundsbærende sprog, som kan bruges til at udtrykke tanker og ideer om alle sider af tilværelsen. Vi er også enige i, at dette ikke sker af sig selv, snarere tværtimod, og vi er derfor også meget tilfredse med, at regeringen har taget en række initiativer med henblik på at styrke og udvikle det danske sprog.
Fra konservativ side er vi naturligvis tilfredse med de mange gode tiltag, som regeringen har iværksat for at styrke faget dansk på alle uddannelsesniveauer.
Et andet væsentligt tema har dog også ligget os på sinde, nemlig domænetab.
For os er det afgørende, at dansk også i fremtiden skal kunne bruges i fagligt krævende sammenhæng.
For at sikre det må vi allerede nu gøre en indsats for at sikre parallelsprogligheden i både forskning og undervisning på de videregående uddannelser.
Derfor er vi meget glade for, at regeringen nu også for alvor sætter ind på dette felt, bl.a. ved at sikre, at doktorafhandlinger og ph.d.-afhandlinger udarbejdet af danske forskere på fremmede sprog i fremtiden skal ledsages af en mere udførlig sammenfatning på dansk, end der stilles krav om i dag. Vi ser også frem til, at Rektorkollegiet i dette forår vil fremlægge et samlet udkast til sprogpolitik på universiteterne i lyset af den stigende internationalisering.
For os er det helt afgørende, at vi sikrer, at dansk fortsat vil blive hovedsproget i undervisningen på de videregående uddannelser.
Derfor er vi naturligvis også interesseret i, at virksomhederne i Danmark skal benytte det danske sprog.
Vi er dog meget enige med regeringen i, at det naturligvis må være den enkelte virksomhed, der træffer beslutningen om, hvilket arbejdssprog man vil anvende.
Vi ønsker eksempelvis ikke at pålægge internationale og internationalt orienterede virksomheder, som ligger i Danmark, og som har valgt at have engelsk som arbejdssprog, en række ekstraomkostninger til oversættelser og krav om eksempelvis ansættelsessamtaler på dansk.
Der er dog ikke noget galt i at erindre virksomhederne om, at de har et stort ansvar for at sikre udbredelsen og udviklingen af det danske sprog, og jeg håber da også, at mange danske virksomheder vil være sig deres ansvar bevidst.
Der er tilsyneladende stadig alt for mange, der ikke kan forstå de offentlige skrivelser, ligesom sproget også er ukorrekt.
Det er selvfølgelig hverken hensigtsmæssigt eller acceptabelt, og det er derfor også kun godt, at regeringen nu også vil sikre, at myndighederne og institutionerne intensiverer den sproglige indsats.
For at nævne en sidste ting: Vi er meget glade for, at regeringen nu vil sætte midler af til fremme af udviklingen inden for dansk sprog- og taleteknologi.
Det er vigtigt, at også danske brugere og Dansk Industri får lettere adgang til samme grundlæggende sprog- og taleteknologiske værktøjer, som man har inden for andre større sprogområder.
Ikke mindst er vi interesseret i arbejdet, som ville kunne få betydning for formidling til personer med handicap gennem public service-medierne.
Alt i alt hilser vi regeringens sprogpolitik og redegørelsen velkommen.
Arbejdet med at styrke og udvikle det danske sprog er en løbende proces, der aldrig ender, men vi har i alt fald nu iværksat en række initiativer, og alle vil bidrage til at sikre, at dansk også i mange år fremover vil være et komplet og samfundsbærende sprog.