runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-24:
Når nu fru Inger Støjberg er færdig med at prale af hele det her spørgsmål om penge – den diskussion kan vi jo tage en anden gang – så synes jeg bare, hvis fru Inger Støjberg ellers har tid til at høre efter, at vi skal have slået fast, at jeg tager det, fru Inger Støjberg siger, som et tilsagn om, at vi skal tilbyde børnene i daginstitutionerne den samme beskyttelse som den, vi yder voksne på deres arbejdspladser.
Den beskyttelse er jo fastlagt.
Vi har en lovgivning på det område.
Er regeringen, er Venstre interesseret i og med på, at vi skal lade de samme regler, selvfølgelig tilpasset, at vi har at gøre med noget yngre mennesker, være gældende for børnene i daginstitutionerne, som gælder i dag for arbejdsmiljølovgivningen på arbejdspladser?
Inger Støjberg (V), 2006-05-24:
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger, at vi byder børnene forhold, som man aldrig nogen sinde ville byde voksne, og hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger også, at han er utrolig glad for, at det nu er gået op for Venstres ordfører, at der simpelt hen mangler midler på det her område.
Ja, det er sådan set gået op for regeringen, at vi har et efterslæb på hele børneområdet.
Og det er sådan set derfor, at vi gik til valg på, at vi ville tilføre hele børneområdet ikke mindre end 2 mia. kr.
Det er simpelt hen for at rette op på noget af det efterslæb, som vi desværre har.
Nu vil vi så gå i gang med de her børnemiljøvurderinger, og det er selvfølgelig, fordi vi ønsker, at hverdagen for vores børn, som opholder sig så utrolig mange timer i daginstitutionerne, skal forbedres.
Vi vil gerne have sat fokus på, hvor det er, det halter, og så vil vi selvfølgelig håbe på, at kommunerne tager deres ansvar på sig – det er jeg slet ikke i tvivl om de gør – og jeg vil samtidig heller ikke afvise, at vi også vil afsætte midler til at forbedre de fysiske forhold rundtomkring på daginstitutionerne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-24:
Jeg hørte til min store glæde, at det er gået op for Venstres ordfører, at vi i daginstitutionerne byder børn nogle forhold, vi aldrig nogen sinde kunne finde på at byde voksne på en arbejdsplads.
Og det er jo godt, at det efterhånden begynder at sive ind.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, om ikke det i stedet for alle de her mange undersøgelser og fokusområder, og hvad man ellers kan finde på af fine ord, var en idé at spørge: Jamen hvorfor skal børnene ikke have den samme beskyttelse som de voksne?
Hvorfor skal børnene ikke være omfattet af regler, der ligner de regler, der findes i arbejdsmiljølovgivningen, som jo er velafprøvede regler til beskyttelse af voksnes sundhed?
Hvorfor skal vi ikke have beskyttet børns sundhed i daginstitutionerne på linje med voksnes sundhed på arbejdspladserne?
Inger Støjberg (V), 2006-05-24:
Jeg synes ærlig talt, det er ærgerligt, at SF’s ordfører har sådan et sortsyn på det her område.
Den her regering har afsat 2 mia. kr. til at forbedre børnenes hverdag.
Vi har nu udmøntet de første 400 mio. kr. til gavn og glæde for børnene.
Der mangler 1,6 mia. kr., som vil blive udmøntet senere hen.
Jeg kan da ikke i dag afvise, at der også i de 1,6 mia. kr., der senere hen skal udmøntes, kan findes nogle penge til forbedringer af fysiske forhold rundtomkring i daginstitutionerne.
Jeg synes ærlig talt, at det er ærgerligt med sådan et snæversyn og sortsyn, ikke mindst fordi det her er at sætte fokus på de problemer, der måtte være rundtomkring i daginstitutionerne.
Det er en håndsrækning, det er til gavn for børnene, og det er til stor gavn for børnenes hver dag i de mange, mange timer, hvor de opholder sig i daginstitutionerne.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Jeg er da glad for, at Venstres ordfører på den måde bekræfter, at der ikke her er afsat en eneste krone til at rette op på de forhold, der bliver påvist.
Og derfor er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Kan man ikke fra Venstres side overhovedet forestille sig, at der bliver påvist nogle ting – selv om man selvfølgelig ikke fra daginstitutionerne har nogen pligt til at indkalde eksperter og bruge nogen viden, specielt faglig viden til at lave børnemiljøvurderinger – altså at der rent faktisk bliver påvist nogle forhold med kemikalier, der påvirker børnene, med noget støj, der generer deres udvikling, med, at der ikke sker nogen motorisk udvikling, fordi der simpelt hen ikke er plads i de her daginstitutioner, så der bliver sagt: Vi kan ikke leve med, at vores børn, som er vores fremtid, har sådan nogle forhold, der hæmmer dem i dagligdagen?
Burde vi ikke i stedet for styrke dem?
Er det ikke derfor helt nødvendigt, at vi afsætter nogle penge til at forbedre de vilkår, vi får påvist ikke er gode nok?
Inger Støjberg (V), 2006-05-24:
Jeg er jo glad for, at man også i SF kan se det positive i det her forslag, for forslaget skal netop ses som en håndsrækning til kommunerne, som en håndsrækning til pædagogerne; det skal ses som en håndsrækning til forældrene og selvfølgelig ikke mindst til børnene.
For det er utrolig vigtigt, at vi får sat fokus på, hvor det er, det halter, hvis det halter nogen steder – og det gør det selvfølgelig.
Det her er en utrolig stor håndsrækning til kommunerne, så man kan få sat fokus på det her felt, og så man kan komme i gang med at forbedre tingene.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Venstres ordfører snakker om, at der er afsat penge både til det ene og det andet.
Det, vi i SF hæfter os ved, er, at man her laver nogle børnemiljøvurderinger, som kan påvise – det er jo derfor, vi støtter forslaget – at der er en række forhold udeomkring i daginstitutionerne.
Så kunne man faktisk lave et andet afsnit om plejehjem i dag.
Det synes vi er positivt at vi sætter lys på.
Men når det handler om at få afsat penge, mangler der jo faktisk, at der bliver afsat så meget som en eneste krone – og det gør der ikke i det her forslag – til at rette op på de forhold, der bliver påvist.
Det er problemet med det her forslag, og det er det, vi i SF gerne så at man løste.
Inger Støjberg (V), 2006-05-24:
Der er vel ingen regering, der nogen sinde har gjort så meget på børneområdet, som den her re gering har gjort og gør.
Det initiativ, vi ser med det forslag her, går ud på, at vi skal have lavet børnemiljøvurderinger af de børnehaver og daginstitutioner, som børnene opholder sig på i utrolig mange timer hver dag.
Der er vel ikke ret mange voksne, som ville finde sig i at arbejde på en arbejdsplads, uden at arbejdsmiljøet var i orden.
Derfor er det også på tide, at vi får lavet en børnemiljøvurdering af daginstitutionsområdet.
Det har vi nu sat nogle penge af til.
Vi glæder os til at se resultatet af det.
Når det er sagt, skal det jo også ses i forhold til, at den regering her har afsat ikke mindre end 2 mia. kr. til at forbedre hele børneområdet.
Derfor er det vigtigt at huske på, at den her regering er den regering nogen sinde, der har gjort mest på det her felt.
Det her er bare et tiltag.
Det er et andet forslag.
Og sådan vil man se, at der kommer en lang, lang række forslag fra regeringen i den kommende tid.
Det her er en begyndelse, og det er en rigtig god begyndelse.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Med hensyn til satspuljen er det da rigtigt nok med det bidrag, der opkræves,
det har vi da heller ikke i Dansk Folkeparti været meget for.
Men når nu det er der – og det er et meget, meget stort beløb, der hvert år skal udmøntes til de svage grupper i vores samfund – har vi jo så i Dansk Folkeparti haft mulighed for gennem de senere år at sidde med ved bordet og være med til at bestemme, hvor de penge skal kanaliseres hen.
Det synes vi er fint, og vi har meget, meget fokus på de områder i vores samfund, der trænger til nogle ekstra penge.
Så nævner hr. Per Clausen igen brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Der, hvor jeg kan se det, er på tandlægeområdet, og der har jeg sagt, at vi vil være med til at prøve at afdække området.
Så er der medicin, hvor vi har brugerbetaling, men hvor vi alligevel tilgodeser den del af befolkningen, der har behov for de store tilskud og kronikertilskud.
Jeg synes sådan set, at som det system er skruet sammen nu, virker det meget retfærdigt.
Afstemning
Første behandling 20/4 2006.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Første behandling 25/4 2006.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Per Clausen (EL), 2006-05-24:
I Enhedslisten synes vi nok, at det ville være mere fornuftigt at opkræve de penge, der skal bruges til de svagere grupper i samfundet, i skat hos nogle af de højtlønnede i stedet for at tage dem fra de svage grupper selv, men lad det nu ligge.
Der er to ting, jeg godt vil spørge fru Birthe Skaarup om: Det er jo ikke rigtigt, at sundhedsområdet i dag ikke er fyldt med brugerbetaling, vi betaler jo masser af steder, tandpleje og andre steder.
Er fru Birthe Skaarup ikke enig med mig i, at det kunne være en idé at få en systematisk undersøgelse af, hvor de her betalingsordninger virker mest ulighedsskabende med henblik på først at få afskaffet dem, som er mest ulighedsskabende?
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Som jeg nævnte i ordførertalen om brugerbetaling, ønsker Dansk Folkeparti ikke yderligere brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Det skal være sådan, at hr. Jensen og fru Hansen har lige adgang til sundhedsvæsenet, og det skal ikke være kontante midler, der skal gøre, at man ikke søger læge.
Når jeg nævner, at jeg på tandlægeområdet kan se en logisk mulighed for at kunne rette op på nogle ting, er det, fordi vi er i gang med at afdække det her område, fordi vi synes, der er nogle urimeligheder.
Så nævner hr. Per Clausen satspuljen, og det er da fuldstændig rigtigt, at de penge bruges til de svage i vores samfund, og jeg har da også været med til at kanalisere de her penge over til netop sundhedsområdet.
Jeg tror også, hr. Per Clausen ved, at et af formålene med, at vi opkræver de penge og bruger dem til satspuljen, er, at de skal kanaliseres over til den svage gruppe af befolkningen, der har behov for en ekstra indsats.
Per Clausen (EL), 2006-05-24:
I Enhedslisten deler vi Dansk Folkepartis synspunkt om, at der ikke er behov for at indføre brugerbetaling på områder, hvor det ikke eksisterer i dag.
Nogle af dem giver måske sig selv, inden for tandpleje og andet, men det kunne være fornuftigt at arbejde med det her.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille til Dansk Folkepartis ordfører, er: Nu nævnte fru Birthe Skaarup satspuljen, men tror fru Birthe Skaarup ikke, at der er brug for, at vi også yder en indsats, hvor vi bruger rigtige skattemidler og ikke bare dem, der er taget fra de arbejdsløse og pensionisterne, til at udvide den sundhedsservice, vi har, og til at forbedre vilkårene i sundhedssektoren, så vi måske kunne gøre noget målrettet med hensyn til at gøre noget ved uligheden i samfundet?
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Da fru Charlotte Fischer nævnte Ugeskrift for Læger i ordførertalen, skyndte jeg mig at få fat i bladet, og det lykkedes også.
Jeg nåede ikke at læse artiklen, men det er da rigtigt, at det står i overskriften.
Jeg kender ikke forfatteren bag artiklen, og jeg skal selvfølgelig have lejlighed til at læse den.
Han kommer med nogle konklusioner, og det er dem, fru Charlotte Fischer henviser til.
Men lad os kigge på det.
Vi i Dansk Folkeparti ønsker ikke ulighed i det danske sundhedsvæsen.
Det er vores mål, og det er hele vores proces, når vi arbejder, at alle samfundsgrupper skal tilgodeses.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-24:
Jeg vil egentlig også gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om det mere generelle: Når nu man så sent som her i mandags kunne læse i Ugeskrift for Læger, at uligheden vokser og vokser, må det jo give anledning til, at enhver – måske især når man er en del af flertallet – spørger sig selv: Hvad er det, vi kan gøre for at bryde den her negative udvikling?
Det, vi har gjort hidtil, ser jo ikke ud til at virke, så vi skal finde på noget andet, og det skal være noget voldsomt andet, vil jeg sige, for det er nogle meget stærke kræfter, vi er oppe imod, og det er ikke sikkert, at løsningen kun ligger på sundhedsområdet.
Jeg er faktisk meget sikker på, at den også ligger på arbejdsmiljøområdet og på uddannelsesområdet og på en hel masse andre områder, og derfor er det jo vigtigt at få en samlet strategi.
Det er ikke for at bruge alle pengene på kommissioner, det er vi heller ikke interesseret i.
Men hvorfor har Dansk Folkeparti så meget tillid til, at vi gør det rigtige nu, når tallene viser noget helt andet?
Vi er meget glade for Dansk Folkepartis tilsagn om at ville kigge på brugerbetaling på voksentandplejeområdet, men jeg synes godt, at Dansk Folkeparti også kunne forholde sig til det samlede brugerbetalingssystem.
Det handler jo ikke bare om brugerbetaling på læger, det er ingen, heller ikke vi, specielt optaget af som det højeste mål her i tilværelsen, men når det er vigtigt at kigge på hele brugerbetalingssystemet, er det jo også, fordi der er nogle meget mærkelige, ulogiske ting i det.
Kan Dansk Folkepartis ordfører f.eks. forklare, hvorfor patienter i hjemmesygeplejen, der får sårbehandling, skal betale alting selv?
Kan man forklare, hvorfor man, når man går til sin læge og skal søge om enkelttilskud til sin medicin, skal betale 300 kr. eller mere for at få lægen til at lave den ansøgning?
Så der er jo meget større problemer end bare lige dem inden for voksentandplejen.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
I vores daginstitutioner er der formentlig ingen, der ligger eller går med den samme ble i 14 timer; jeg mener, så lange er åbningstiderne jo ikke.
Men hvor lang tid er det i orden at et barn går rundt med lort i bleen, og hvad dertil hører af gener, svamp osv.?
Hvor få kvadratmeter skal vi acceptere til hvert enkelt barn?
Kan vi godt leve med, at børn dagligt påvirkes af pesticider, kemikalier og støj, der begrænser børnenes udvikling?
Daginstitutioner bør efter SF’s mening sikre alle børn en mulighed for at røre sig og for en god motorisk udvikling.
Pesticider, kemikalier og støj, der hæmmer børns udvikling, skal målrettet bekæmpes.
Vi er i den situation, at ni ud af ti børn går i et af de berørte dagtilbud.
Det giver som sagt en enestående mulighed for, at alle de børn kan få en sund start på livet.
Det handler ikke kun om motorisk udvikling, motion, sund kost og om at undgå nogle af de her stoffer, men også om, at de alle sammen skal have nogle daglige udfordringer, der stimulerer og udvikler børnenes personlige og faglige evner, og i institutionerne har vi altså muligheden for at sætte tidligt ind over for de her børn fra de udsatte familier.
I SF mener vi, at de her børnemiljøvurderinger kan være et redskab i det arbejde.
Desværre har vi så hele tiden haft den holdning, at det forslag, som ligger her, er temmelig tyndt.
Det er det bl.a., fordi det ikke er de ansvarlige politikere i kommunen, der har det overordnede ansvar for børnemiljøvurderingerne.
Det bør de have, både for udarbejdelsen og for, hvordan man så ønsker at bruge dem efterfølgende.
Vi mener også, at man under udarbejdelsen af de børnemiljøvurderinger bør inddrage relevante eksperter i så vel fysiske som psykiske aspekter af børnenes vilkår.
Det er meget vigtigt, at de her vurderinger ikke får en status, hvor man siger, at de kan bruges som undskyldning for, at børnene ikke får forbedrede vilkår.
SF mener også, at der bør være krav om, at visse problemer bør løses, når de viser sig.
SF vil meget gerne gøre mere end blot indføre børnemiljøvurderinger for at sikre børnene.
SF ved, at det koster nogle penge, og jeg vil også godt sige, at der efter SF’s mening er fin sammenhæng mellem det forslag, vi står med her, og det næste forslag, vi skal behandle her i dag.
Vi synes, det vil være oplagt og alle tiders mulighed, at kommunerne, når der er nogle grelle ting i daginstitutionerne, som bevisligt hæmmer børnenes udvikling, faktisk får chancen for at udnytte nogle af de penge, man vil give dem, til at sikre børnene en ordentlig hverdag i stedet for kun at sætte taksterne ned.
SF støtter, at man indfører børnemiljøvurderinger.
Vi så meget gerne, at der også blev krav om, at kommunerne gjorde noget ved det, og at kommunerne fik en reel økonomisk mulighed for at sikre børnenes vilkår.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-24:
Det er blot en kommentar til hr. Jørgen ArboBæhrs påstand om, at vi slet ikke har nogen anelse om, hvad det er, der foregår udeomkring i daginstitutioner.
Nu har jeg selv haft den fornøjelse at være pædagogmedhjælper i en daginstitution, og det, som slog mig, når man taler om støj osv., var, at jeg i høj grad bemærkede, at der var visse pædagoger, som måske ikke var så obs på, at de skulle få lidt styr på børnene, og at de også skulle forklare børnene, hvornår de skulle sidde stille, og hvornår de havde lov til at lege osv.
Sådan nogle helt elementære ting syntes jeg faktisk at der manglede der, hvor jeg var pædagogmedhjælper og havde fornøjelsen af at være ansat.
Sådan nogle ting skal man selvfølgelig også gribe fat i.
Jeg synes også, at man bliver nødt til at anerkende, at der er afsat 400 mio. kr. på finansloven, og at det her jo er noget, der vil være med til at synliggøre de eventuelle problemer, der kunne være, og være med til at klarlægge de problemer, også omkring mobning osv.
Jeg vil bare igen bede hr. Jørgen Arbo-Bæhr om at bekræfte, at Enhedslisten stemmer for det her.
Er det ikke rigtigt forstået?
Per Clausen (EL), 2006-05-24:
Altså, det er jo for det store flertals vedkommende almindelige danskere med almindelige indkomster.
Jeg tror sådan set, jeg svarede på hr. Martin Lidegaards spørgsmål sidste gang, men jeg prøver en gang mere: Enhedslisten mener, at priserne på daginstitutionspladser skal sænkes, og derfor støtter vi et forslag, der vil føre til, at priserne bliver sat ned.
Det Radikale Venstre mener ikke, at priserne skal sættes ned, og derfor stemmer de imod.
Så enkelt er det jo bare.
Derudover er der brug for et løft af kommunernes økonomi, og hr. Martin Lidegaard ved jo udmærket godt, at Enhedslisten ikke står sidst, når det handler om at støtte den slags initiativer.
Men det er rigtigt, at en lang række fornuftige initiativer ikke kan komme igennem i Folketinget; det kan det her ene forslag så, og derfor stemmer vi for det.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 49 stemte for, 62 imod.
Ændringsforslag nr. 3 betragtedes som forkastet efter forkastelsen af ændringsforslag nr. 2. Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Hr. Per Clausen svarer overhovedet ikke på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål er: Hvorfor må kommunerne ikke bruge de penge, den milliard, vi med dette lovforslag sætter af?
Undskyld, med dette lovforslag er det 500 mio. kr., men der er et tilsvarende for vuggestuerne.
Hvorfor må kommunerne ikke bruge dem til sociale indsatser og bedre kvalitet?
Hvorfor vil hr. Per Clausen sidde herinde sammen med hele det borgerlige Danmark og bestemme, at de penge skal øremærkes til at sænke taksterne for de 75 pct. mest rige danskere?
Per Clausen (EL), 2006-05-24:
Enhedslisten synes faktisk, det er ganske flot at gennemføre en prisnedsættelse, som har konsekvenser for 75 pct. af forældrene.
Hvis der er nogen af de 75 pct., der tjener så meget, at de burde bidrage mere til det fælles – og det er der – så ville det efter vores mening være mere fornuftigt at opkræve de penge i skat end at opkræve dem over daginstitutionspriserne.
For efter vores opfattelse i modsætning til Det Radikale Venstres opfattelse er det ikke det, at man har børn, der gør, at man skal bidrage ekstra til den solidariske omfordeling i samfundet, nej, det, der gør, at man skal bidrage ekstra, er, at man tjener mange penge.
Det er det, der er vores synspunkt.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Jeg vil gerne sige, og jeg tror, det er fremgået klart af debatten, at vi også deler bekymringen over det generelle niveau i landets daginstitutioner, men det, vi diskuterer lige nu, er De Radikales ændringsforslag, og der vil jeg gerne bede hr. Per Clausen bekræfte to ting: Alle familier i Danmark med en indkomst under 130.000 kr. – svarende til 25 pct. af familierne – har fuld friplads, og alle familier med en indkomst på mellem 130.000 kr. og 405.000 kr. har delvis friplads.
Det vil sige, at dette forslag primært og især tilgodeser familier med en indkomst på over 405.000 kr.
Det er jo fair nok, at man gerne vil tilgodeser dem, det er Enhedslisten i sin gode ret til, men hvorfor i alverden vil man ikke give kommunerne mulighed for at bruge nogle af de her penge på en større social indsats i daginstitutionerne, på at få det, som både pædagoger og forældre, børnefamilierne selv – det være sig rige eller mellem eller fattige – ønsker, nemlig en bedre kvalitet og større fokus på socialt udsatte?
Hvorfor må kommunerne ikke det for Enhedslisten?
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Nu synes jeg, det er den socialdemokratiske ordfører, der forsøger at rode tingene lidt sammen.
Vi står her med de meget, meget omtalte 2 mia. kr., der er en engangsbevilling, og vi står her med nogle løbende driftsudgifter.
Jeg synes, det er meget, meget væsentligt, at det, vi får gjort noget ved, er de løbende driftsudgifter.
Derfor støtter SF jo også, som jeg har gjort opmærksom på flere gange, kommunernes mulighed for at sænke taksterne, og så støtter vi oven i købet også – selv om et flertal i lighed med Socialdemokraterne holder fast i »vi alene vide« – at det skal være taksterne, der sættes ned, og så må børnenes miljø komme i anden række.
Vi støtter det alligevel, fordi vi siger, at børnefamilierne faktisk er en gruppe, som vi gerne vil bruge nogle penge på.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Jeg deler det synspunkt, at hvis ordføreren ikke har hørt, at der var åbninger på, at man kunne finde økonomi til at gennemføre børnemiljøplanerne, så har vi hørt det ganske forskelligt.
Derfor vil jeg spørge ordføreren: Hvis det nu er min udlægning, der er rigtig, ville ordføreren så ikke synes, det var ærgerligt, hvis man mistede chancen for at lette børnefamiliernes månedlige økonomi for en meget stor udgift?
Jeg må sige, at jeg synes, det bliver lidt rodet for SF’s ordfører her, for jeg tænker, at de to punkter bliver rodet sammen, det, vi havde en lang debat om inden frokost, og det, vi taler om nu, og dernæst synes jeg, ordføreren får det rodet sammen, for inden frokost syntes jeg faktisk – godt hjulpet af ordførerens spørgsmål – at man næsten havde et tilsagn fra regeringen om, at de udgifter, der måtte være i forbindelse med børnemiljøerne, kunne hentes i de 2 mia. kr.
Hvis det nu skulle lykkes for os, så synes jeg dog, det er en gevinst for børneområdet, og så kunne man jo sige, at det også var en gevinst for familierne, at de kunne blive lettet i de her meget kostbare og dyre daginstitutionstakster.
Jeg kan ikke forstå, at SF ikke hellere vil rode tingene ud og så være med til at sikre, at familierne får en bedre økonomi.