runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-02-06:
I Det Konservative Folkeparti vil vi meget gerne give børnefamilierne størst mulig fleksibilitet, sådan at de kan indrette deres liv, som det passer den enkelte familie bedst, til gavn for familien og ikke mindst til gavn for børnene i familien.
Derfor mener vi også, at det er hensigtsmæssigt, at en familie, der f.eks. bor på grænsen mellem to kommuner, har mulighed for at sætte barnet i børnehave på den anden side af vejen, hvis det er det, den helst vil, og hvis den dermed undgår f.eks. at skulle køre langt med barnet.
Vi er også glade for, at der nu bliver mulighed for privat pasning af hensyn til f.eks. skæve arbejdstider i familien, det kunne være en enlig sygeplejerskemor, der arbejder om aftenen eller tidligt om morgenen, hvor institutionen ikke er åben, og dermed er det også med til at give den enkelte familie mulighed for størst mulig fleksibilitet i dagpasningen.
Vi ser sådan set ikke noget problem i, at der er en klausul i forhold til de kommuner, der måske vil have et problem med deres pasningsgaranti.
Bor man i en kommune med pasningsgaranti, er man borger dér, skal man også føle sig sikker og ikke føle, at den pasningsgaranti skulle blive truet af det her forslag.
Men det er klart, at det skal være sådan, at man også har et reelt frit valg.
Nu fik jeg regnet lidt efter min lille diskussion med fru Sandy Brinck, og vi mener faktisk, at det er ganske rimeligt, sådan som det er her i lovforslaget, at man kun kan få det faste tilskud, som kommunen giver.
henholdsvis 100 kr. og 300 kr. på daginstitution alt i alt, et meget tænkt eksempel
Så vil man, fordi institutionen, der koster 100 kr., er bedre, fordi der jo bliver brugt 300 kr. på den alt i alt, have sit barn dér, men skal man kun betale det samme, så har forældrene, der bor i kommunen, betalt de fulde 300 kr., henholdsvis i egenbetaling og i skat, mens forældrene, der bor i den anden kommune, har betalt meget mindre i skat, men har samme egenbetaling.
Det mener jeg ikke er rimeligt.
Jeg mener, det er meget mere rimeligt, at man får det tilskud, som svarer til den standard, der er i den kommune, hvor man selv er med til at bidrage som skatteborger, og hvor man i øvrigt selv har valgt de kommunale politikere, der sætter standarden.
Derfor mener vi alt i alt, at det her er et ganske godt forslag.
Vi er primært rigtig glade for den fleksibilitet, det skaber for børnefamilierne, de muligheder for at indrette dagligdagen bedst muligt til gavn for både børn og forældre.
Sandy Brinck (S), 2003-02-06:
Det er jo altid klogt at lytte til alle svar, inden man sådan drager konklusionen om, hvor man skal lægge sin tekniske løsningsmodel.
Men jeg bliver nødt til at spørge Dansk Folkeparti, om det er en forudsætning for Dansk Folkeparti i forhold til at støtte det her lovforslag, at vi får hindret den sociale skævvridning, for det må Dansk Folkeparti kunne svare på i dag.
Er det en forudsætning for, at man vil være med på det her lovforslag, at vi får hindret den sociale skævvridning, der ligger i det?
Fru Pia Kristensen kan jo tage det helt roligt med sine forligsparter i finansloven, for i og med at hverken Venstre eller De Konservative mener, at det er noget problem, så er det jo heller ikke noget, der koster noget af betydning - blot til beroligelse.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-06:
Nu kan det jo være svært at have styr på alle eksempler, og det afhænger jo af, hvem man taler med og færdes iblandt.
Men jeg har altså talt med nogle pårørende til beboerne på plejehjemmet Caritas i Århus, der netop har gjort meget ud af at bruge alternative metoder, og hvor man havde indtryk af, at nu havde man løst problemet.
Jeg mener, det er naivt at tro, at man kan lave nogle løsninger, som sikrer fuldstændigt, og det ville jo også være uhyggeligt, også selv om det var pædagogiske metoder.
Jeg synes, man skal passe på med at være skråsikker med hensyn til, om vi kan lave nogle løsninger, som simpelt hen sikrer, at der aldrig nogen sinde forsvinder en ældre dement person, for jeg vil bare sige, at jeg har altså konkret kendskab til, at det er sket på en navngivent plejehjem.
Line Barfod (EL), 2003-02-06:
Når hr. Troels Lund Poulsen ikke besvarer mit spørgsmål, må jeg formode, at det er, fordi hr. Troels Lund Poulsen ikke har kendskab til nogen eksempler på, at demente er gået væk og er faret vild fra plejehjem, hvor man bruger pædagogiske tiltag. Det er jo noget af det, vi har diskuteret meget under forberedelsen af lovforslaget, hvor vi holdt møder med pårørendeforeninger og med de faglige organisationer og med mange andre for at finde ud af, om der var behov for det eller ej.
De erfaringer, vi fik, tyder på, at det ikke er nødvendigt, hvis man sørger for, at der er pædagogiske midler til rådighed, og det var derfor, jeg godt ville høre, om hr. Troels Lund Poulsen havde nogen eksempler på, at der var nogen, der var bortgået fra de plejehjem, hvor man bruger pædagogiske tiltag, og hvor man sørger for, at der er personale nok til, at de kan gå med, hvis der er en dement, der får lyst til at gå en tur.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-02-06:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at hvis fru Line Barfod havde hørt efter, hvad jeg sagde, da jeg svarede hr. Villy Søvndal, var det, at selvbestemmelsesretten på den ene side skal ses i forhold til den enkeltes sikkerhed og værdighed og tryghed på den anden side.
Det er det, som jeg synes skal være omdrejningspunktet i denne debat og for lovforslaget, hvor man nu lægger op til at give nogle yderligere beføjelser for at sikre, at i konkrete tilfælde kan man bl.a. ved magt fastholde en bestemt ældre, hvis det er nødvendigt.
Men det er jo ikke det, man skal gå efter, man skal bruge alle de andre midler, som er tilgængelige.
Jeg er fuldstændig enig, når fru Line Barfod siger, at det ikke skal være dørknapper og trykknapper, der skal være endemålet, på ingen måde.
Men det kan være nødvendigt for at sikre den ældre.
Det var det, jeg sagde til hr. Kim Sejr tidligere, og nu siger jeg det også til fru Line Barfod.
Line Barfod (EL), 2003-02-06:
Jeg stillede to spørgsmål til hr. Troels Lund Poulsen, og nu skal jeg prøve at præcisere spørgsmålene.
Det første spørgsmål var, om hr. Troels Lund Poulsen har kendskab til nogen eksempler på, at demente er gået fra og faret vild fra plejehjem eller institutioner, hvor man bruger pædagogiske tiltag, og hvor man sørger for, at de demente får den motion, de har behov for, fordi der er en, der går med, hvis de har lyst til at gå en tur eller andet.
Det andet spørgsmål var - hvis hr. Troels Lund Poulsen har tid til at høre efter - om det var en fortalelse, da hr. Troels Lund Poulsen før sagde, at hvis folk ikke er ved deres fulde fem, er der ikke tale om indgreb i den personlige frihed; bare for at få det bekræftet for en sikkerheds skyld.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-02-06:
Jeg vil gerne starte med hr. Kim Sejr og sige, at i min ordførertale gjorde jeg det meget klart, at det skulle være det sidste middel, man brugte.
Det er ikke et middel, som man skal bruge i flæng, men som man bruger, hvis man kommer i en situation, hvor det bliver nødvendigt at sikre, at man også tager hensyn til den enkelte.
Jeg også har læst Ældre Sagens høringssvar.
Jeg har også læst Alzheimerforeningens høringssvar og de andre høringssvar, der er afgivet.
De giver jo forskellige bud på, hvordan man bedst sikrer det her.
Men jeg er klart af den opfattelse, at det kan være nødvendigt at bruge døråbnere for at sikre den enkelte ældre.
Så vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at hr. Villy Søvndal og Venstre ikke bliver enige, det gør vi heller ikke i dagens debat.
Jeg vil for tredje gang sige, at det er en diskussion om, hvordan hensynet til selvbestemmelsesretten og hensynet til den enkeltes sikkerhed, værdighed og sociale tryghed spiller sammen.
Jeg synes bestemt, man bliver nødt til at forholde sig til, at det også er et spørgsmål om sikkerhed og værdighed for den enkelte ældre.
Det kan i yderste tilfælde være nødvendigt at bruge magtanvendelse, som jeg også har talt om i dag.
Men at generalisere og sige, at det er en stigning i magtanvendelsen,
har jeg på ingen måde været inde på i min ordførertale, og det er heller ikke det, som lovforslaget lægger op til.
Til fru Line Barfod angående det argument, fru Line Barfod bruger om, hvorvidt man ikke kan bruge andre pædagogiske redskaber: Jo, man kan godt bruge andre pædagogiske redskaber, men ligesom jeg svarede hr. Kim Sejr, vil jeg sige, at det kan være nødvendigt at bruge døråbnere som en mulighed og holde den mulighed åben for at sikre, at man også tager hensyn til den ældre.
Vi har oplevet mange eksempler, hvor demente har forvildet sig væk fra plejehjem, og det har haft dødelig udgang, og det er jo det, vi også har en interesse i at sikre ikke gentager sig.
Kim Sejr (RV), 2003-02-06:
Nu står jeg her med høringssvaret fra Ældre Sagen, hvori der står, at det er Ældre Sagens opfattelse, at løsningen med døråbnere vil sluge urealistisk mange personaleressourcer og kan blive en stressfaktor for både beboere og personale.
Det er jo en voldsom pris at betale for de trods alt få problemer, der er på institutioner med vandrende demente.
Så siger Ældre Sagen i samme høringssvar: En mere praktisk og ligetil løsning er, at disse personer udstyres med et alarmsystem.
Mit spørgsmål er, om det ikke er den vej, man skal forsøge at gå, frem for en meget voldsom indgriben i bevægelsesfriheden for alle.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-06:
Jeg skal igen takke hr. Troels Lund Poulsen for svaret, som jeg synes bragte klarhed på den måde, at jeg opfattede det sådan, at der i hr. Troels Lund Poulsens svar lå en klar medgivelse af, at der er tale om øget brug af tvangsbestemmelserne.
Hr. Troels Lund Poulsen supplerede så svaret med, at det kunne være nødvendigt i nogle sammenhænge.
Det kan vi så diskutere, for det er den ene vej at gå.
Hvis man skærer på omsorgen og ikke leverer de tilstrækkelige tilbud, får man brug for mere magt.
Men det afgørende og dermed svaret på det centrale spørgsmål i denne debat er, at med forslaget bevæger vi os i retning af mere tvang, mere magtanvendelse og sådan noget.
Det kan man være tilhænger af, og det kan som sagt være nødvendigt, hvis man har en regering, der konsekvent skærer i de sociale omsorgstilbud til denne gruppe.
Så er man selvfølgelig nødt til at stille noget andet i stedet.
Jeg synes bare, det er et meget usympatisk svar.
Men tak for svaret, tak for klarheden, så ved vi, hvad vi diskuterer.
Line Barfod (EL), 2003-02-06:
Jeg bliver lige nødt til at spørge til det sidste, hr. Troels Lund Poulsen sagde
: Mener hr. Troels Lund Poulsen, at hvis man ikke er ved sine fulde fem, kan der ikke gøres indgreb i ens personlige frihed?
Hvis det er det, Venstre mener, er det
en fuldstændig ny retstilstand, og så bør vi se på psykiatrilovgivning og andet.
Så jeg håber, det var en fortalelse fra hr. Troels Lund Poulsens side.
Det, jeg egentlig gik herop for, var, fordi hr. Troels Lund Poulsen sagde, at vi var nødt til at lave de her ændringer omkring særlige døråbnere osv. for at sikre, at der ikke er nogen demente, der går bort fra plejehjem og andre steder.
Kan hr. Troels Lund Poulsen komme med nogen eksempler på, at der er demente, der er gået væk og faret vild fra de plejehjem og botilbud, hvor man har anvendt pædagogiske midler, bygningsændringer og andet for at sikre, at man opdager, hvis nogen er ved at gå væk, eller hvor man har sørget for, at de får den motion og de gåture, de har behov for på andre tidspunkter, eller hvor der er en, der går med dem, når de har lyst til at gå tur?
Troels Lund Poulsen (V), 2003-02-06:
Om de bemærkninger, hr. Kim Sejr gør om døråbnere, vil jeg sige til hr. Kim Sejr, at for mig og for Venstre er det utrolig vigtigt at sikre, at det, som jeg også har sagt tidligere i dag, er det sidste redskab, som man bruger.
Men jeg synes, det er meget vigtigt at pointere, at det kan være nødvendigt at opsætte dobbelte håndtag eller trykknapper ved yderdørene for at sikre de demente, som vi jo desværre har oplevet har bevæget sig væk fra forskellige plejehjem.
Det er det, der bliver åbnet op for i det her lovforslag.
Det er også for at sikre den enkelte ældre, som ikke er i stand til at tage vare på sig selv, og for at sørge for, at der bliver taget vare på den enkelte ældre gennem plejepersonalet. I forhold til hr. Villy Søvndal og det spørgsmål, hr. Villy Søvndal stiller, vil jeg sige, at hr. Villy Søvndal ikke har hørt efter, hvad jeg svarede.
Jeg svarede netop, at det er en overvejelse om selvbestemmelsesretten på den ene side og hensynet til den enkeltes sikkerhed, værdighed og sociale tryghed på den anden side, og hvad der vægtes mest.
I et tilfælde i det her lovforslag er der selvfølgelig åbnet op for magtanvendelse.
Men det betyder nødvendigvis ikke, at det er en indskrænkelse af den enkeltes personlige frihed, fordi den enkelte måske ikke er ved sine fulde fem længere og derfor ikke har den personlige frihed, som hr. Villy Søvndal foregiver at vedkommende har.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-06:
Jeg hørte hr. Troels Lund Poulsens svar som en medgivelse af, at det her forslag vil lede til større magtanvendelse og indgreb i forhold til selvbestemmelsesretten.
Det er også min opfattelse, så vi læser forslaget ens.
Her er så det principielle spørgsmål, som ligger meget i forlængelse af den radikale ordfører: Vil hr. Troels Lund Poulsen i hvert fald teoretisk anerkende, at i det omfang plejen, omsorgen, uddannelsen og de bygningsmæssige forhold ikke er tilstrækkelige, forøger man nødvendigheden af at anvende tvangsforanstaltninger?
Og modsat, i det omfang bemandingen, de fysiske forhold, uddannelsesforhold osv. er i orden, nedbringer man modsvarende dramatisk behovet for tvangsmæssige indgreb både i forhold til ældre, sindslidende og psykisk udviklingshæmmede, og at der måske dermed er den sammenhæng i det her forslag, at når man som regeringspartierne skærer på omsorgen, kan det være nødvendigt at lukke hullet med mere tvang?
Kim Sejr (RV), 2003-02-06:
Jeg er helt med på, at vi skal gå langt for at undgå de ulykkelige situationer, hvor demente har bevæget sig uden for institutionerne, og som har ført til tragiske hændelser.
Det bliver nævnt, at det er i yderste nødstilfælde, at man skal bruge døråbnere.
Men problemet med døråbnerordningerne er jo altså også, at det er med til at begrænse bevægelsesfriheden for andre beboere på en institution.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-02-06:
Først et svar til hr. Kim Sejr, der stiller spørgsmålet
om døråbnere og anvendelse af døråbnere.
For Venstre er det afgørende, at døråbnere bliver brugt i alleryderste nødstilfælde.
Det skyldes de tilfælde, hvor vi oplever, at demente forvilder sig væk fra et plejehjem og gentagne gange har forsøgt at komme væk, at der i det her lovforslag åbnes mulighed for, at man kan anvende døråbnere som en sidste mulighed for at sikre den enkelte ældre. Det, som jeg også synes er vigtigt at betone, er, at det også er for at give den demente en sikkerhed for, at vedkommende ikke kommer til at bevæge sig væk, fordi vedkommende ikke er klar over, hvad vedkommende laver.
Derudover vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at det spørgsmål, hr. Villy Søvndal stiller, er yderst centralt.
Det er jo en diskussion om ens selvbestemmelsesret på den ene side og hensynet til den enkeltes sikkerhed, værdighed og sociale tryghed på den anden side.
Jeg synes, det kan være vanskeligt at gøre op, hvad det er, der tæller.
I visse tilfælde er det utrolig vigtigt, at man giver afkald på noget
Villy Søvndal (SF), 2003-02-06:
Et spørgsmål til hr. Troels Lund Poulsen om den samlede sum af virkninger af forslaget: Er det Venstres ordførers opfattelse, at forslaget her udvider omfanget af magt, magtanvendelse, tvang, eller er det Venstres ordførers opfattelse, at det indsnævrer det? Det er et ganske afgørende, principielt spørgsmål og selvfølgelig også interessant, synes jeg, at stille et parti, der hylder frihedsrettighederne, og det vil jeg gerne have et meget klart svar på.
Kim Sejr (RV), 2003-02-06:
Der er rigtig mange gode elementer i det, vi diskuterer.
En af de ting, som jeg bryder mig mindst om, er forslaget om særlige døråbnere, hvor man efter min mening kommer ud i en situation, hvor man nærmer sig en indelåsning af de ældre, som ikke alene de demente bliver udsat for, men også andre beboere på en institution. Så mit spørgsmål til Venstres ordfører er, om man ikke vurderer, at anvendelsen af andre midler som alarm- og pejlesystemer f.eks. kunne overflødiggøre de her særlige døråbnere.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-02-06:
Venstre kan fuldt ud tilslutte sig det fremsatte lovforslag.
For Venstre er det afgørende, at de demente og andre ældre med særlige plejebehov sikres den bedst mulige tilværelse.
Det forudsætter, at vi respekterer de ældre og deres rettigheder, men også at vi giver plejepersonalet mulighed for at give de ældre den pleje og omsorg, de har brug for.
Men vi må også se i øjnene, at der er helt særlige situationer og tilfælde, der alligevel kan nødvendiggøre indskrænkninger i den personlige frihed.
Lovforslaget, som vi diskuterer her i dag, har bl.a. som formål at sikre, at personer, der på grund af eksempelvis demens er ude af stand til at tage vare på sig selv, kan få den nødvendige pleje og omsorg.
Lovforslaget vil bl.a. medføre en lempelse af de kriterier, der i dag er gældende for anvendelse af personlige alarm- og pejlesystemer.
De nuværende kriterier har nemlig vist sig at være for restriktive for det praktiske plejearbejde.
Endvidere giver lovforslaget mulighed for, at plejepersonalet i en kortvarig periode og alene i de tilfælde, hvor det anses for absolut nødvendigt, kan fastholde den ældre med magt for at varetage den personlige hygiejne som f.eks. tandbørstning eller lignende.
For Venstre er det ligeledes vigtigt at understrege, at det af lovforslaget klart fremgår, at det i sådanne tilfælde efterfølgende gennem den faglige handlingsplan skal sikres, at magtanvendelse fremover undgås.
Men det grundlæggende princip i sager om indskrænkelse af de ældres selvbestemmelsesret og magtanvendelse skal fortsat være, at man altid vælger den mildeste form for indskrænkning af de ældres selvbestemmelse eller den mildeste form for magtanvendelse, og at det først sker, når alle andre muligheder er udtømte.
Respekten for ældres selvbestemmelsesret, også syge ældres rettigheder, og nødvendigheden af at indskrænke denne ret med henblik på at sikre den nødvendig omsorg og pleje er en svær balancegang.
Det er en balancegang, der forudsætter, at hvert enkelt tilfælde af indgreb over for de ældre er nøje overvejet og efterfølgende søges undgået gentaget i fremtiden.
Det mener vi lovforslaget lægger op til at sikre, og derfor kan Venstre med disse bemærkninger tilslutte sig lovforslaget.
Pia Kristensen (DF), 2003-02-06:
I Dansk Folkeparti hilser vi forslaget velkommen, for vi mener, der er behov for de lempelser, forslaget lægger op til.
Praksis har nemlig vist, at hensynet til selvbestemmelsen har vejet tungere end hensynet til værdigheden, og det har medført, at omsorgen over for personer, der er ude af stand til at tage vare på sig selv, ikke har været tilstrækkelig.
Den hidtige ensidige fokusering på retssikkerheden har været til hinder for lovligt at gennemføre basale og helt nødvendige omsorgstiltag for disse absolut svage grupper.
Når man taler om magtanvendelse, er man inde på et meget følsomt område, nemlig hensynet til selvbestemmelsen og udøvelsen af omsorgspligten.
Der er selvfølgelig utrolig mange overvejelser, der skal tages i betragtning.
Jeg vil gerne understrege, at Dansk Folkeparti selvfølgelig mener, at magtanvendelse skal begrænses mest muligt.
Men vi mener samtidig, at det er urealistisk at tro, at magtanvendelse i alle tilfælde kan undgås.
Når der f.eks. er tale om psykisk udviklingshæmmede og demente mennesker, der ikke kan tage vare på sig selv, og som modsætter sig tandbørstning, bad, barbering og bleskift, kan det i særlige tilfælde være nødvendigt at kunne anvende fysisk magt, men kortvarigt vel at mærke.
Man kan bare ikke lade mennesker sidde i deres eget snavs.
Dansk Folkeparti er enig i lempelserne af de hidtil meget restriktive betingelser for at tildele en person et personligt alarm- eller pejlesystem, og at man i særlige situationer, når alt andet har været forsøgt, kan anvende særlige døråbnere.
Hver af landets 54 politikredse får daglig mellem tre og fire henvendelser om demente ældre, der er blevet væk fra deres bolig eller fra plejehjemmet.
De fleste bliver gudskelov fundet i tide og i god behold, men enkelte er altså blevet fundet for sent, og derfor må vi selvfølgelig sikre, at personer, der ikke kan klare sig selv på egen hånd uden for bolig eller dagtilbud, bliver fundet så hurtigt så muligt eller forhindres i at forlade boligen.
Vi er også enige i lempelserne vedrørende flyttesituationer.
Her mener vi også, man må gribe ind, når der er tale om en væsentligt svækket person, som lever under kummerlige forhold i eget hjem, og hvor det skønnes, at et ophold i botilbud eller på plejehjem med tilknyttet service er påkrævet, for at den pågældende kan få den nødvendige hjælp.
Afslutningsvis vil jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke ser lempelserne i lovforslaget som en erstatning for den indsats, som er nødvendig for at nedbringe behovet for at bruge magt.
Ledere og personale har brug for information og udvikling, og der er også brug for at sætte fokus på de fysiske rammer, for det betyder faktisk utrolig meget, hvordan de fysiske rammer er.
Vi skal også se på normeringer og tilrettelæggelse af arbejdet, og vi skal selvfølgelig have inddraget de pårørende.
Sidst, men ikke mindst - og det er meget vigtigt at få sagt, synes jeg -
må magtanvendelse aldrig nogen sinde gå forud for en pædagogisk indsats.
Sandy Brinck (S), 2003-02-06:
Ja, man må gerne melde fra af andre årsager.
Det, det handler om fra Socialdemokratiets side, er, at det er tilgængeligt for alle.
Jeg gav også i mit ordførerindlæg en model for, hvordan man kunne sikre, at den tilgængelighed var der, nemlig at man kunne hægte det op på fripladsordninger.
På den måde har jeg også sagt, og det sagde jeg i øvrigt helt tydeligt i min ordførertale: Vi har ikke noget imod tilkøbsydelser.
Til forskel fra Venstre synes vi faktisk, at her må det gerne være sådan, at forældrene betaler, men der må ikke være økonomiske årsager til, at nogen bliver holdt udenfor.
Karen J. Klint (S), 2003-02-06:
Det var næsten den samme passus, der fik mig på talerstolen, altså også den om døråbnere.
Nogle af de dødsfald, der er sket, er jo faktisk sket inden for murene, i kældre, eller når man har glemt folk på deres badeværelser eller lignende, så vi kan ikke lovgive os væk fra uheld.
Men det, der kalder mig op, er, at jeg gerne vil have, fru Charlotte Dyremose bekræfter, at døråbnere er i en begrænset periode.
Jeg synes næsten, det lød fra den konservative ordfører, som om det er en permanent løsning, og det er det ikke.
Det, der bringer mig op, er fru Line Barfods henvisning til, at organisationerne massivt sagde, at de gerne vil samarbejde.
Det har de også sagt hele vejen igennem.
Det fremgår også, at der trods alt er nogle ting, de er meget glade for, at der bliver pillet lidt ved.
Man kan være bange, men der er også nogle ting, der trænger til at blive hjulpet lidt på vej.
Der er også to tilbagemeldinger om, at man gerne vil have en eller anden form for udviklingsforum, fagligt forum, hvor man diskuterer det.
Så vil jeg spørge fru Line Barfod: Kan det hjælpe til, hvis vi vil kunne samarbejde om måske at få lavet sådan et forum i forbindelse med en revisionsparagraf, så vi netop sikrer den faglige debat, og at processen ikke står stille, for målet er ikke mere magt, men mindre magt?
Kim Sejr (RV), 2003-02-06:
har været.
Når jeg hæfter mig ved ÆldreSagen, er det, fordi det har været meget detaljeret beskrevet, hvordan man har anskuet situationen, og hvilke alternativer der kunne være.
Om døråbning vil jeg sige, at hvis man kunne lave en løsning - hvis jeg kan få ørenlyd - som var rettet mod den vandrende demente, og som ikke samtidig forhindrede andre beboere i at have deres frihed, så ville jeg være positiv over for den.
Jeg er bare ikke overbevist om, at den løsning eksisterer endnu.