Tom Behnke (FRI), 2000-05-24:
Frihed 2000 kan derimod godt støtte beslutningsforslaget, og det gør vi ud fra, at det er et beslutningsforslag, og når jeg understreger det, så er det, fordi det ikke er alt, hvad der står i beslutningsforslaget, vi nødvendigvis er enige i.
F.eks. har vi i Frihed 2000 den opfattelse, at spørgsmålet om, hvorvidt man er kommet her på baggrund af reglerne om familiesammenføring, ikke har nogen relevans for os, men det er klart, at hvis Dansk Folkeparti ønsker de informationer, kan vi ikke se, der er noget til hinder for, at de skulle have dem. I forhold til punkt 2 om, hvorvidt de på forslagene optagne personer har modtaget arbejdsløshedsdagpenge eller sociale ydelser, har vi i Frihed 2000 den opfattelse, at fordi man engang har gjort det, betyder det ikke nødvendigvis, at man efter vores kriterier ikke kan opnå dansk statsborgerskab, men vi har dog den opfattelse, at hvis man modtager sociale ydelser eller arbejdsløshedsunderstøttelse, når man søger, eller der, når man er på forslaget, er tvivl om, hvorvidt vedkommende er i stand til at forsørge sig selv, skal vi vente og se tiden an, om vedkommende bliver i stand til det.
Det er selvfølgelig, fordi vi i Frihed 2000 har det kriterium over for dem, der søger dansk statsborgerskab, at de skal kunne forsørge sig selv, i øvrigt et krav, som bliver stillet i en lang, lang række andre lande, hvis man ønsker at opnå statsborgerskab dér, og det kriterium mener vi også bør indføres i Danmark. I forhold til punkt 3 om gælds størrelse og eventuelle afdragsordninger er det jo, om jeg så må sige, delvis tilgængeligt i dag, ved det, at nogle af dem, der har gæld til det offentlige, rent faktisk bliver forelagt for udvalget, men altså kun nogle, der opfylder nogle bestemte kriterier; nogle glider igennem, hvis de opfylder de kriterier, som står i kontorcirkulæret vedtaget af et flertal af partierne her i Folketinget.
Når vi støtter forslaget generelt og bredt, er det jo, fordi de oplysninger i gamle dage, i gamle dage for ca. 2 år siden, var tilgængelige.
Så laver man et nyt forlig, man laver et nyt kontorcirkulære, jeg kan huske, der var et enkelt parti, der hoppede fra i den forbindelse, som ikke ville være med til at lave det, men da det kontorcirkulære så er vedtaget, kan man pludselig ikke få de oplysninger længere.
Når så man spørger, om det står deri, at vi ikke skal have de oplysninger længere, er svaret, at nej, det fremgår ikke af kontorcirkulæret.
Jamen hvor er det så, det fremgår, hvorfor man er holdt op med at registrere de ting, som man i øvrigt altid tidligere registrerede?
Men det burde jo ikke være et argument, altså at man er gået fra manuel behandling til edb-mæssig behandling burde jo ikke betyde, at der er nogle oplysninger, der forsvinder.
Tværtimod er det, om jeg så må sige, guddommelige ved edb og IT jo netop, at man kan få endnu flere oplysninger ind
på en nemmere måde, så det kan jo heller ikke være et argument, der tæller i den sammenhæng.
Vi kunne så selvfølgelig i udvalget spørge, om udvalget eller i hvert fald et flertal i udvalget vil stille et præcist spørgsmål til ministeren, om ministeren så vil sørge for at indhente de oplysninger.
Næste gang der er møde i Indfødsretsudvalget, og vi får det svar, kan vi selvfølgelig prøve, om så udvalget kan lægge pres på ministeriet, for så må ministeriet jo så bare finde de oplysninger, hvis der er et flertal, der ønsker dem.
Det får vi så at se til den tid.
Men det er i hvert fald et kriterium, som efter vores opfattelse bør tælle.
Og derfor er vi jo så i den situation ved andenbehandlingen, at vi kan stille nogle ændringsforslag, men der er også nogle ændringsforslag, vi ikke kan stille.
Vi kan f.eks. ikke stille de ændringsforslag, hvor vi beder om, at de personer, der ikke er i stand til at forsørge sig selv, udgår af forslaget.
Derfor er vi i den situation, at når vi når frem til en tredje behandling, hvad enten vores ændringsforslag i øvrigt ville blive vedtaget eller ej, er vi nødt til at stemme nej til lovforslaget, fordi der er tvivl om dem, der er tilbage efter de kriterier, vi har sat.
Og det er selvfølgelig ærgerligt, for vi ville egentlig gerne have lov til at være i den situation at stemme ja til flertallet af ansøgerne.
Flertallet af ansøgerne opfylder jo kriterierne, også de kriterier, som vi stiller i Frihed 2000, og dem vil vi gerne være med til at give dansk statsborgerskab, men vi kan ikke få lov til det, for vi er afskåret fra den mulighed, og derfor støtter vi beslutningsforslaget her.