runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-05:
Der har de seneste dage været nogle oplysninger i pressen om, hvad prisen på muslinger må være, og hr. Allan Niebuhr kunne måske udbygge synspunktet om mere bæredygtighed, så vi kan få beskrevet, hvordan muslingefiskernes økonomi er lige for øjeblikket, hvis man ser bort fra det, der er kommet frem de seneste par dage.
Det kunne måske være rart at få det belyst, for når ordføreren netop er inde på, at det skal være mere bæredygtigt, må det gå dårligt.
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
Pointen her er jo, hvorvidt den person, der i dag har det her anlæg, i fremtiden skal have mere for det, fordi han/hun også sælger nogle rettigheder, sådan at den fremtidige køber af det her skal betale mere.
Det er sådan set det, det handler om.
Og så til det der med erstatning, som hr. Kristen Touborg også var inde på tidligere i dag.
Hvis man nu faktisk har betalt mere, fordi man ikke bare har betalt, hvad anlægget koster, og så har en forventning om at tjene penge, men også har betalt mere, fordi man betalte for retten, så må den erstatning, man ville kræve – hvis der nu af en eller anden grund skulle komme et indgreb over for det her – jo også blive større.
samFTTM018.fm Page 1424
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
menlignet med, hvad vi har set i Esbjerg og Hirtshals og andre steder.
Allan Niebuhr (KF), 2005-04-05:
Jeg snakker ikke om, hvor meget den enkelte muslingefisker kan få ud af det.
Jeg snakker om det, som også Muslingeudvalget nåede frem til, nemlig at man er mest villig til at foretage nogle større investeringer i produktionsanlægget, hvis man er sikker på, at man i den anden ende kan få noget ud af de investeringer, og det er netop det, der ligger i forslaget.
Om den enkelte muslingefisker tjener godt med penge eller ej, synes jeg sådan set er forslaget uvedkommende.
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM gefiskeriet under et har gavn af forslaget, og det var det, jeg gav udtryk for før.
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg hørte hr. Bent Bøgsteds svar på spørgsmålet.
Når vi diskuterer det her med omsættelige kvoter, er det jo på baggrund af nogle erfaringer, vi har gjort, og jeg er enig med hr. Bent Bøgsted i, at de erfaringer ikke kan overføres sådan totalt.
Men det er vel rigtigt forstået, at en af grundene til, at man vil lave omsættelige rettigheder her, er, at man vil sikre dem, der investerer i det her, et større afkast, den dag tingene skal sælges.
Det vil sige, at det i det lange løb bliver dyrere for dem, der skal købe de her rettigheder, end hvis de kun skulle købe den konkrete virksomhed.
Det er så o.k., det vil man godt på det her område, siger man, og så er det vel rimeligt nok at stille spørgsmålet til hr. Bent Bøgsted, om man også vil gøre det på andre områder af fiskeriet.
Har man det ligesom fødevareministeren sådan, at man synes, at omsættelige kvoter er løsningen på det danske fiskeris problemer?
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at vi jo begge to ved, hvordan det er i fjordområderne.
Vi har rødder i fjordområderne begge to, om man så må sige, og vi ved, hvilke forhold der gør sig gældende.
Vi ved også alle sammen lidt om, hvor mange der egentlig kan fiske efter muslinger.
Det er da klart, at det, hvis der er 1.000, der fisker efter muslinger i en fjord, ikke kan være rentabelt, og det gælder, uanset hvad man vil.
Der kommer jo ikke flere muslingefiskere til, end hvad der er rentabelt.
Vi er ikke indstillet på, at muslinger skal underlægges EU's kvotelovgivning som andet fiskeri.
Der vil vi gøre vores til at undgå den situation, og den situation, som hr. Kristen Touborg opregnede, kan jeg kun forestille mig kan komme til at gælde, hvis EU blander sig i det.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Jeg er ked af, at det er svært at forstå, hvad jeg mener.
Så skal jeg prøve at udtrykke det nok så klart.
Hvis det næste skridt er – og det står der faktisk nogle bemærkninger i lovforslaget om – at det nu skal afklares, hvorvidt muslingefiskeriet efterfølgende kan overdrages, som det hedder, vil jeg gerne have Dansk Folkepartis udsagn om, om det er Dansk Folkepartis politik, at også muslingefiskeriet skal have lov til at kapitaliseres, altså at den samfundsressource puttes ned i nogle ganske få menneskers egne lommer, eller om man skal beholde det i samfundet som en ressource, der også er til rådighed for os andre?
FTTM018.fm Page 1423
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Nu synes jeg, at hr. Per Clausen er ved at dreje debatten ind på en anden lovgivning, som jeg ikke mener at vi skal blande sammen med det her lovforslag, for grundlægende har de her forskellige lovgivninger ikke noget med hinanden at gøre.
Men en ting, der ligger fast ved sådan et opdrætsanlæg til muslinger, er, at det bliver placeret i fjordområder.
I forbindelse med et salg kan jeg da ikke forestille mig, at vi skulle lave en lovgivning, hvor vi, hvis en ny muslingeopdrætter køber et anlæg, der står i Limfjorden, i Mariager Fjord eller i en hvilken som helst anden fjord, hvor der nu er muslinger, så siger: Det er i orden, du må gerne købe det opdrætsanlæg, men du har ikke ret til at have det til at stå der, hvor det står, og derfor skal du tage det op og så flytte det.
Det er egentlig det, der gør sig gældende, hvis man siger, at det kun er opdrætsanlægget, der bliver købt.
Så siger man: Du har købt det, men du skal fjerne det, og så skal det godkendes, om du kan sætte det ned et andet sted, eller om det kan sættes ned det samme sted igen.
Det er ikke sådan, klaveret spiller.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Jeg er selvfølgelig fuldstændig enig med fru Line Barfod i, at det er forfærdeligt, når de her både kæntrer.
De er jo overbelastede af flygtninge, børn, familier, som simpelt hen har det forfærdeligt under den transport, de begiver sig ud på.
Men er fru Line Barfod ikke enig i, at problematikken jo netop illustrerer, at det er meget, meget svært, og at det vil være så at sige umuligt at kunne kontrollere EU’s ydre grænser, uanset om man taler om et fort eller ej?
Ole Sohn (SF), 2005-04-06:
Det var jo sådan set det, jeg meget konkret gjorde rede for i ordførertalen ved at sige, at man ikke kan løse de stigende kriminalitetsproblemer ved øget grænsekontrol.
Det kræver, at man tager fat om ondets rod.
Det kræver, at man tager fat, som jeg nævnte meget konkret, på sikring af bedre forhold for bønderne i Afghanistan, sådan at der er mindre nakotikamængder, der bliver transporteret.
Det er sådan set den måde, man kan gøre det på.
Det andet eksempel, som Dansk Folkeparti har kørt på hele dagen omkring Andersines rejse fra Paris til Danmark, ja, det er jo kun sjovt.
For hvis man nu forestiller sig, at der havde været en grænsekontrol, så ville Ekstra Bladets journalister, som de kyllinger de er,
jo ikke have brugt sådan nogle dæknavne, for så havde de jo godt vidst, de ikke kunne komme ind.
Så havde de skrevet deres rigtige navne på.
Og hvad kan man så bruge det til?
Ja, man kan lave en sjov artikel i Ekstra Bladet, men det har intet at gøre med seriøs politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jeg er glad for, at hr. Ole Sohn finder anledning til at bruge så kraftige udtryk, fordi det netop understreger den mangel på sammenhæng i det, hr. Ole Sohn først fremførte.
Det, som Dansk Folkeparti netop har rejst her, er, at den indre grænsekontrols forsvinden jo altså har medført nogle alvorlige problemer i forbindelse med de tre områder, som jeg særlig specifikt nævnte i mit første spørgsmål.
Jeg kunne også nævne narkokriminaliteten, som flere andre medlemmer af Folketinget har fremhævet i løbet af debatten.
Så vil jeg gerne høre: Hvad er så SF’s løsningsforslag på de her problemer?
Jeg forstod sådan set mest hr. Ole Sohns ordførertale som sådan en større vision omkring, at vi får en bedre verden.
Men hvordan, for nu at forholde mig til den konkrete virkelighed – det håber jeg ikke er for populistisk for hr. Ole Sohn at jeg spørger om – ønsker hr. Ole Sohn at man løser de problemer, der her er nævnt?
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Der blev vi så enige så langt, at fru Elisabeth er enig med Dansk Folkeparti i, at man faktisk godt kunne lave en mere streng kontrol i forbindelse med narkosmugling til Danmark, end man gør i dag.
Vi kan så være uenige om, om man skal gøre det eller ej, men man kan lave en mere stram kontrol, end tilfældet er i dag.
Mit næste spørgsmål til fru Elisabeth Arnold er: Er fru Elisabeth Arnold også enig i, at danske betjente godt inden for de eksisterende regler kunne kontrollere den dansk-tyske grænse bedre og mere intenst, end tilfældet er i dag?
Bare det ikke er kontinuerligt, og bare det er stikprøvevis, så kan man faktisk godt på grænsen kontrollere i en kortere periode, f.eks. en dag 1 time, en anden dag ½ time.
Er fru Elisabeth Arnold enig i, at man godt kunne gøre det, men så har fravalgt det på grund af de holdninger, der er i Folketinget?
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Jamen det er jo faktisk det, narkotikabekæmpelsen også går ud på.
Samarbejdet i Europol går jo ud på at opspore bagmændene, og der er man jo uden for Europas område.
Der er man jo i Sydamerika, i Bolivia, Colombia, man er i Østen, hvor opiumsproduktionen foregår osv. osv.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jeg skal bare lige forstå SF, som jo er et af de her nye proeuropæiske partier.
Jeg skal lige forstå holdningen helt rigtigt.
Er det sådan, man skal forstå SF’s holdning?
Kim Christiansen (DF), 2005-04-06:
Jeg er altså nødt til at sige til fru Elisabeth Arnold, at den her tanke om at følge narkoen, indtil man finder bagmændene, jo nærmest svarer til at følge vandet fra det løber ud af vandhanen.
Når man på et eller andet tidspunkt har løbet længe nok efter det, løber det ud i kloakken, og så får man ikke fat i det alligevel.
Havde man lukket for vandhanen, var der slet ikke kommet noget vand.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Det Radikale Venstre har jo støttet regeringen i dens indsats mod narkotikasmugling og mod narkotikakriminalitet, så vi har ikke nogen specielle synder at skulle bekende i så henseende.
Vi ønsker ikke en hollandsk model.
Vi mener, at den har adskillige bivirkninger.
I øvrigt var vi også på den samme rejse til Europol i Haag dybt bekymrede over de oplysninger, dansk politi kunne give os om, hvor meget narko der kommer ind via lufthavnen i Amsterdam.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Men det her er jo ikke nogen ny problematik.
Det har vi set igennem mange år efterhånden, at der er mennesker, der sætter deres liv på spil, uanset om der er noget, der hedder Schengen, med henblik på at komme til det evigt saliggørende liv i Europa og bo her som flygtninge og indvandrere.
Jeg er enig med fru Line Barfod i, at det ville være godt, hvis vi kunne skabe bedre forhold i de områder, hvor de pågældende kommer fra, men det, jeg bare spørger om, er: Er fru Line Barfod ikke enig i, at det så at sige vil være umuligt at kontrollere de ydre grænser, og at vi derfor i mangel af bedre er nødt til at have en indre grænsekontrol, fordi vi gerne vil kontrollere, hvem der kommer ind i vores land?
Vi kan så være enige eller uenige om, hvorvidt vi skal lukke flere flygtninge og indvandrere ind, det er Enhedslisten og Dansk Folkeparti nok meget uenige om, men er vi ikke enige om princippet om kontrollen og det svære i kontrol ved de ydre grænser?
Kim Christiansen (DF), 2005-04-06:
Nu hører vi fra fru Elisabeth Arnold, at for at bekæmpe narkoen i Danmark ville det nærmest kræve, at man skulle indføre systemer, som man brugte for år tilbage, bl.a. i den russiske verden.
Det er da i hvert fald så et af de områder, som Dansk Folkeparti er helt enige med De Radikale om at vi naturligvis ikke skal ind på.
Men så er jeg nødt til at spørge De Radikale og fru Elisabeth Arnold, om man ønsker en hollandsk model med fri narko, eftersom man tilsyneladende ikke ønsker at sætte effektivt ind mod indførslen af narkoen i Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Jeg er helt sikker på, at politiet gør det, de finder er mest formålstjenligt.
Og det er nu engang mest formålstjenligt at følge narkoen frem til der, hvor sporet, om jeg så må sige, ender ved de rigtige forbrugere, og ikke blot at standse forbryderne ved grænsen.
For ved grænsen får man altså ikke bare fat i bagmændene eller fat i netværket, det gør man ved at observere varens vej, fra den ankommer til Schengenområdet, og til den bliver distribueret.
Det er den måde, man bedst opklarer det på.
Det ved vi fra politiets egne oplysninger.
Retsudvalget har været i Haag og snakket med Europol og fået at vide, hvordan de arbejder der.
Dansk Folkeparti deltog som sædvanlig ikke i de her udlandsrejser, men vi fik en meget, meget nyttig beskrivelse fra politiet, også fra dansk politi dernede, om, hvordan Europolsamarbejdet foregår, og hvorledes de hjælper hinanden med at spore narkoens vej f.eks. fra Amsterdam til Skandinavien.
Ole Sohn (SF), 2005-04-06:
Nu har populisme og demagogi altid en vis værdi.
Det har det ikke i Folketingssalen og heller ikke, når hr. Morten Messerschmidt kommer med det.
Der er jo ingen, der har blandet hverken Østeuropa eller Afrika sammen på den måde, som det er sket for Dansk Folkeparti under denne her debat, og det er en komplet useriøs måde at diskutere et så seriøst politisk emne på.
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Det undrer mig lidt, at hr. Peter Skaarup taler om, at han gerne vil skabe bedre forhold, når hr. Peter Skaarup samtidig er med til at skære ned på ulandsbistanden, men sådan kan man selvfølgelig have en dobbelthed i sine holdninger.
Jeg tror ikke på, at man kan lave den grundige kontrol.
Hvis man lavede den ved Danmarks grænse i stedet for ved Italien, kunne det være, det gav lidt mere opmærksomhed, når der var nogle, der druknede ud for Danmark i stedet for ud for Fuerteventura.
Men hvis der er mange, der prøver at komme af sted, vil der være nogle, som også når hertil.
Jeg synes sådan set, at hr. Peter Skaarup snarere skulle interessere sig for, at fordi man har lavet den her kontrol, og fordi man har afskaffet muligheden for at søge asyl på ambassader, så er der nogle af dem, man ellers snakker om skulle have asyl, som slet ikke har mulighed for at komme hertil og søge asyl.
Det synes jeg man skulle interessere sig en lillebitte smule for.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-06:
Forslag til lov om voldgift, som vi førstebehandler i dag, bliver jo en ny og mere omfattende lov, som erstatter den gamle voldgiftslov fra 1972, som nærmest blev lavet som en minimumslov.
Den nye lov bliver tilpasset internationale standarder og bl.a. udformet med udgangspunkt i FN’s Kommission om Handelsrets modellov om international handelsvoldgift.
Ligeledes er lovforslaget udformet i overensstemmelse med Danmarks forpligtelser i forhold til New York-konventionen.
Den nye lov betyder i store træk bedre retssikkerhed.
Det er også forventeligt, at en ny, moderne voldgiftslov kan bidrage til, at Danmark bliver et mere attraktivt forum for international voldgift til gavn for dansk erhvervsliv.
Hr. Morten Bødskov var i sin tale inde på – jeg skal ikke komme med for mange gentagelser – nogle konventioner, der udgår, da de ikke længere anvendes i praksis.
Dansk Folkeparti tilslutter sig det naturligvis også og giver det fornødne mandat, jf. grundlovens § 19, til at opsige disse aftaler og ligeledes til at tiltræde en tillægsprotokol til Europarådets korruptionskonvention.
Det her lovforslag er jo anbefalet af Advokatrådet og Retsplejerådet, som har fundet, at der var brug for en modernisering af voldgiftsloven, ikke mindst set i lyset af den internationale udvikling.
Dansk Folkeparti synes, det er et rigtig godt forslag, og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Vi har sådan set den ambition, at vi gerne vil skabe ordentlige forhold for alle mennesker på Jorden, og vi oplever ikke kun, at der er nogle, der tager til Europa for at arbejde, der er også nogle, der tager til de arabiske lande eller USA for at arbejde.
Der er masser af steder, hvor folk tager hen for at arbejde.
Vi synes, det er vigtigt, at man har gode forhold i de lande, de tager til og arbejder i, men også at de har nogle gode forhold i de lande, de er i, så det ikke er af økonomisk nød, de tager af sted.
Derfor mener vi, at det er vigtigt med ulandsbistanden at sikre bl.a. opbygning af nogle stærkere demokratier, stærkere fagbevægelser osv., der kan sikre, at der kommer nogle ordentlige forhold i de lande, så folk ikke bliver drevet af økonomisk nød til at prøve at sætte livet på spil og komme ind i Fort Europa eller andre steder.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Nu hørte jeg ministeren sige, at baggrunden for regeringens holdning til det her forslag angiveligt skulle være barnets tarv, og det var ikke – sådan som jeg hørte ministeren – fordi regeringen som sådan satte spørgsmålstegn ved, om et homoseksuelt parforhold kunne danne baggrund for en lige så tryg barndom for adoptivbørn som et heteroseksuelt parforhold.
Men alligevel sagde ministeren, at et barn, som opvoksede i en homoseksuel familie, på den baggrund kunne komme ud for problemer i forbindelse med opvæksten.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvilke problemer?
Det er også det, jeg pegede på.
De kan være lige så gode forældre og vil formentlig som oftest være det.
Der er jo også heteroseksuelle, som er forældre, som kan være bedre eller dårligere forældre.
Sådan vil det også være med homoseksuelle.
Men vi har at gøre med nogle børn, som har behov for en særlig tryg opvækst, og der er det jo sådan, at man må forvente, at der kan være reaktioner fra omverdenen over for de børn, som vokser op i en sådan familie, der kan skabe problemer og konflikter for børnene.
Det er det, som først og fremmest problematiserer den situation, at vi tillader adoption af børn til homoseksuelle par.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Hr. Peter Skaarup har da ret i, at det er muligt inden for den nuværende Schengenaftale og inden for de nuværende Schengenregler at lave specifikke foranstaltninger, hvis man har mistanke om, at der foregår et eller andet specielt.
Det er jo også nævnt af ministeren, at vi har haft den særlige lukning af grænserne i forbindelse med topmødet, der blev holdt i december 2002 i Danmark.
Der kan f.eks. også være veterinære forhold, som gør, at man skal lave særlige foranstaltninger ved grænsen osv. osv. Jeg går ud fra som en given ting, at dansk politi og de danske myndigheder nøje overvejer, hvor store chancerne er for at få en god fangst, hvor store omkostningerne er, og hvor stort besvær de giver folk, hvis de skal kontrollere alle fuldstændig regelmæssigt.
De skal overveje meget nøje, om det, de foranstalter af ekstra kontrol, er umagen værd i form af ekstra opfangede kriminelle.
Og det er jeg helt sikker på at de gør på en betryggende måde.
Lene Espersen (KF), 2005-04-06:
Jeg vil gerne indlede med at takke alle partier i Folketinget for den meget positive modtagelse, som forslag til lov om voldgift har fået her i Folketingssalen.
Jeg er glad for, at alle Folketingets partier ligesom regeringen anerkender, at der er behov for, at vi får en ny lov om voldgift.
Som flere har været inde på, er baggrunden for det her lovforslag jo først og fremmest den internationale udvikling.
Det er det, der er baggrunden for, at lovforslaget er udformet, som det er.
Der har ikke været så mange uddybende spørgsmål her under førstebehandlingen, men det er naturligvis klart, at vi under udvalgsbehandlingen meget gerne medvirker til at få klargjort, hvorledes lovforslaget vil virke i praksis.
Det er bl.a. sagt til hr. Morten Bødskov, som var meget optaget af forbrugernes stilling.
Vi vil gerne være med til præcist at redegøre for, hvorledes retsvirkningen bliver af lovforslaget, så hr. Morten Bødskov også vil blive overbevist om, at det her er udfærdiget, så det i forbrugernes øjne er godt.
Jeg vil også godt sige til fru Pernille Vigsø Bagge og fru Line Barfod, der begge var om ikke kritiske, så i hvert fald af den mening, at der var nogle ting, der skulle uddybes, at det medvirker vi naturligvis også gerne til.
Vi medvirker også gerne til en teknisk gennemgang af de dele af det, som måske er lidt tunge i forhold til det, vi normalt arbejder med herinde i Folketingssalen.
Jeg vil gerne takke for en meget positiv modtagelse fra alle partier i Folketinget og ser frem til det fortsatte udvalgsarbejde.
Afstemning
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Enhedslisten er også umiddelbart positive over for lovforslaget, men vi er selvfølgelig enige med SF i, at hvis der dukker noget op, vi ikke har været opmærksomme på, kan det selvfølgelig betyde, at vi ændrer holdning.
Vi synes, det er vældig positivt, at man får lavet en modernisering af voldgiftsloven, også på baggrund af den stigende internationalisering, der har været, og de forskellige konventioner osv.
Men helt principielt og overordnet vil jeg gerne sige, at vi støtter den holdning, som bl.a. SiD og Forbrugerrådet giver udtryk for i høringssvarene, om, at det bedste ville være, hvis vi sikrer, at vores domstole er så gode og billige og hurtige, at folk i større grad vælger at bruge domstolene frem for voldgift, fordi domstolene jo er offentlige, og fordi dommene så kan skabe præcedens.
Det ser vi hellere man i større grad bruger frem for voldgiftssystemet.
Og der håber vi, at vi kan få en forbedring – der er da sket noget med den nedsættelse af retsafgiften, der kommer, og vi ser frem til, at vi skal behandle forslag senere om andre ændringer på retsområdet.
Så rejste hr. Morten Bødskov spørgsmålet om, hvorvidt vi skal have voldgift på forbrugerområdet, hvilket Forbrugerrådet har rejst i deres høringssvar, og der vil vi vente at se, hvad der kommer frem under udvalgsarbejdet.
Lejernes landsorganisation peger i deres høringssvar på, at de mener, det er et problem, hvis en voldgift har anvendt de præceptive regler, der jo er for at beskytte lejerne, forkert i en voldgiftskendelse.
Det mener de bør medføre ugyldighed, og der håber jeg, vi kan få et svar under udvalgsarbejdet på, hvorfor man ikke har valgt at følge det.
Så synes jeg ligesom SF, at det måske kunne være fornuftigt lige at have noget teknisk bistand til nogle af de mere indviklede ting omkring det.
Grundlæggende er vi positive over for forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-06:
Hermed skulle alle tænkelige spørgsmål være reguleret i forbindelse med voldgift.
Voldgiftssystemet er kommet for at blive i dansk ret, og med dette lovforslag får man tilsyneladende løst de problemer, som hen ad vejen er opstået i forbindelse med etablering af en voldgift for danske erhvervsvirksomheder, der opererer internationalt.
Umiddelbart virker det, som om man også i forbrugerforhold har valgt rigtigt, nemlig valgt forbrugernes side, men igen skal vi have juristerne til lige at tegne og fortælle, så der er helt styr på, at der ikke er problemer.
Medmindre der opstår uforudsete problemer, vil SF støtte det her.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Voldgift er en alternativ tvistløsningsmetode, hvor parterne ved aftale overlader til en eller flere tredjepersoner at løse en tvist med bindende virkning for parterne.
Tvisten kan derefter ikke indbringes for domstolene, og voldgiftsafgørelsen har samme bindende virkning som en dom.
Det er en metode, der ofte ønskes anvendt, når man vil have afgjort en sag forholdsvis hurtigt og uden den offentlighed, som en retssag indebærer.
Man kan risikere, netop på grund af den manglende offentlighed, en svækkelse af retssikkerheden, hvis ikke der gælder stærke regler for voldgiftens gennemførelse, hvilket er en af grundene til fremsættelsen af dette lovforslag.
Især synes vi, at det er vigtigt at fremhæve, at der er nogle særlige forhold vedrørende forbrugere, hvor man altså vil undtage forpligtelsen for forbrugeren, hvis voldgiftsaftalen er indgået før tvistens opståen.
Det skulle stille forbrugeren bedre.
Desuden vil vi også fremhæve kriminaliseringen af bestikkelse af voldgiftsdommere.
Ved at ændre straffeloven gøres det strafbart at søge at påvirke en voldgiftsdommer ved hjælp af gaver, ydelser eller andre fordele.
Og det er et glimrende skridt, vi kan tage der.
Det Radikale Venstre er, som det sikkert vil fremgå, fuldstændig positiv over for forslaget her.
Det har været i høring, og så godt som alle høringssvar er ubetinget positive.
Det Radikale Venstre går ind i udvalgsarbejdet med stor optimisme.