runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Så er det bare, at jeg alligevel ikke kan underkende, at skatteministeren og regeringen alligevel er ret snedige, forstået på den måde, at man heldigvis for regeringen først har ladet nedsættelsen træde i kraft fra den 1. oktober 2003, for så er der jo ikke så meget, man skal finansiere i 2003, for det er kun ét kvartal.
Det, der ligger åbent, er finansieringen af fire kvartaler hvert år i alle år ud i fremtiden.
Det kan man da ikke ved at tage lidt i Hypotekbanken og lidt i DONG og sådan noget.
Det er solid finansiering, som regeringen selv har lagt op til, men som man ikke har villet tvinge Dansk Folkeparti, som er de eneste, der har været til forhandling om det her, til at gå ind i, nemlig at sige: Hvad er det for nogle afgifter, man vil forhøje for at sikre en solid finansiering af det her?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-19:
Jeg takker for den radikale ordførers klarificering af spørgsmålet om svigermors bordplade.
Vi ser ens på den sag, kan jeg forstå, og det er jeg glad for.
Det tror jeg også vi i øvrigt gør, for dette med vennetjenester og beskatning hænger ikke sammen.
Jeg hører ikke til dem, som vil indlede en heksejagt på beskatning af vennetjenester.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-19:
Dette lovforslag er ligesom det foregående en del af finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Formålet med forslaget er at modernisere administrationen af udbytteskatten, og det afskaffer et stort bureaukrati, idet omkring 74.000 attester bliver overflødiggjort hvert år.
Dette hilser Dansk Folkeparti meget velkommen, og vi støtter selvfølgelig forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-19:
Jeg tror, at skatteministeren misforstod pointen med eksemplet lidt.
Det var faktisk ikke et forsøg på at finde nye, gode skatteobjekter - det var det modsatte.
Jeg mangler stadig væk svar på, og det tager jeg egentlig som udtryk for, at skatteministeren ikke kan svare på, hvorvidt et sådant eksempel burde være, skal være eller vil være skattepligtigt.
Det synes jeg egentlig illustrerer sagens kerne, nemlig det problematiske i, at vi her i Folketinget siger, at vi har nogle regler, og dem kan vi godt nok ikke selv forstå, men så må befolkningen jo løbe risikoen og se, om de bliver straffet eller ej.
Altså jeg synes, det er en problematisk at forholde sig til sådan en problemstilling, når det er nogle ting og sager, som foregår hver eneste dag ude i den danske befolkning.
Kunne man i det mindste ikke for at få afmystificeret området ved at imødekomme Det Radikale Venstre og måske også andre partier her i Folketinget ved at følge det bud på, hvad man kunne gøre, nemlig såfremt det skønnes nødvendigt, at man i stedet for lovgivning eventuelt kunne overveje en tydeliggørelse af praksis eller information om, at almindelige vennetjenester efter praksis ikke beskattes?
Kunne man få en bekræftelse fra skatteministeren på, at man vil tage initiativ til en sådan form for oplysningskampagne?
Så kan vi komme fordomme til livs og også i den sidste ende få gjort op med en del af det, som jeg faktisk mener regeringspartierne har givet anledning til at definere som et helt nye begreb i skattelovgivningen, nemlig det følelsesmæssige skattetryk.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Jeg tvivler på, at de økonomisk svagest stillede kommuner tænker tilbage på udligningsreformen i 1995 med glæde.
Og derfor er der ikke under den tidligere regering sket en indsats for at hjælpe de økonomisk svagest stillede kommuner.
Det får mig til at vende tilbage til det spørgsmål, som hr. Ole Stavad ikke besvarede.
Og nu skal jeg gøre det meget, meget simpelt, så det kan være et ja eller nej.
Erkender hr. Ole Stavad, at der i regeringsaftalen med kommunerne er et løft til økonomisk vanskeligt stillede kommuner på 180 mio. kr., og at det er et større løft, og at der dermed nu er en større pulje, end der på noget tidspunkt har været under den tidligere regering?
Ole Stavad (S), 2002-11-19:
Nu er det forholdvis sjældent, jeg tager hr. Kristian Jensen i ikke at have fulgt med i timen, men det er jeg nødt til at konstatere er tilfældet her.
For det første var det den tidligere regering, der aftalte, at vi skulle nedsætte et udvalg, at der skulle gennemføres en reform på udligningsområdet.
Det har den nuværende regering tiltrådt.
Det er skrevet ind i aftalen, og det er det, man løber fra.
For det andet: Tilbage i 1995 blev der faktisk gennemført betydelige ændringer i udligningssystemet
Det vil sige, at de fattige kommuner får lidt, de rige kommuner får meget i statstilskud.
Det har været gældende siden 1984, men i en meget lang årrække var det sådan set ikke et problem for de fattige kommuner, fordi bloktilskuddet blev reduceret.
Igennem de seneste år er bloktilskuddet steget, og der er ført opgaver ud.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Nu brugte hr. Ole Stavad jo en langt større del af sin ordførertale til at snakke om en eventuel udligningsreform i stedet for at snakke om det, som var forespørgslens egentlige tekst, nemlig muligheden for i kommuneaftalen at give
kommuner og amter mulighed for at leve op til løfterne på social-, sundheds-, uddannelsesområdet m.v. Men når nu hr. Ole Stavad så holder fast i, at det er vigtigt at gøre noget for de vanskeligt stillede kommuner, vil hr. Ole Stavad så ikke blot indrømme, at den her regering i kommuneaftalen har tilført et meget, meget stort millionbeløb til netop de vanskeligt stillede kommuner, at der er kommet 180 mio. kr. ekstra netop til de vanskeligt stillede kommuner for at rette op på, at den tidligere regering overhovedet ikke tog et eneste initiativ til at lave en udligningsreform i samtlige de år, regeringen sad, at man tværtimod bare sad for at sidde på det her område og ikke turde tage fat på den politisk varme kartoffel, nemlig en udligningsreform, og at det heldigvis er blevet bedre siden regeringsskiftet?
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Ligegyldigt hvor ofte hr. Ole Stavad citerer en i øvrigt udmærket amtsborgmester, hr. Holm fra Vestsjællands Amt, som er helt uden skyld i, at et flertal primært bestående af socialdemokrater har påtvunget Vestsjællands Amt en skattestigning og dermed resulteret i hele diskussionen her, ligegyldigt hvor tit amtsborgmesteren bliver citeret, så ændrer det ikke ved den kendsgerning, at Vestsjællands Amt ikke er et amt, der er under administration.
Det er ikke sat under administration af Indenrigsministeriet, og dermed indgår det naturligt i den opgørelse over, hvorvidt amterne samlet set har overholdt det, som de har aftalt.
Det er rent faktisk sådan, at der er en forskel på den her regering og den tidligere.
Hvor den tidligere regering indgik aftaler, som den åbenbart var ligeglad med blev brudt, har denne her regering - og det vil jeg gerne rose regeringen for - det princip, at indgåede aftaler skal overholdes.
Aftaler skal ikke vurderes, og så kan man skønne, og der er en gråzone, hvor det er svært at se, om de bliver overholdt eller ikke overholdt.
De skal overholdes, og bliver de ikke overholdt, får det en konsekvens.
Det synes jeg er et godt princip, og det vil jeg gerne rose regeringen for.
Ole Stavad (S), 2002-11-19:
Men virkeligheden er jo, hvis vi lægger det,
som hr. Kristian Jensens egen partifælle, amtsborgmester Hans Jørgen Holm i Vestsjællands Amt, udtalte sidste torsdag, til grund, at så står man over for at blive sat under administration.
Så siger hr. Kristian Jensen, at man jo har brudt skattestoppet.
Det er jo ikke i det enkelte amt, det er ikke i den enkelte kommune.
Hvis vi ser samtlige kommuner og samtlige amter under ét efter regeringens egen opgørelse, så har man brudt skattestoppet med 0,02 pct.
Det svarer til en skattestigning på 3 kr. om måneden ved en årsindkomst på 250.000 kr.
Det er det brud, samtlige kommuner og amter under ét har gjort, og det er det, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti vil bruge som anledning til en straffeekspedition imod Vestsjællands Amt.
Til hr. Kristian Jensen: Hvilke kommuner, der har økonomiske vanskeligheder, er ikke noget statisk.
Det er faktisk noget, der flytter sig.
Dengang vi lavede udligningsreformen i 1995, var det bl.a. vores hovedstad, der havde massive problemer.
Der kan vi glæde os over, at det har ændret sig.
Jeg mener sådan set godt, hovedstaden kan være med til at aflevere noget i dag, hvor de har en stærk økonomi.
Vi glæder os over, at det har hjulpet.
Og på den måde er vi nødt til at sikre, at, om jeg så må sige, skoen passer til foden.
I spørgsmålet om puljen til de økonomisk vanskeligt stillede kommuner har der været enighed om mellem Kommunernes Landsforening og både den tidligere regering og den nuværende regering, at mens vi ventede på udligningsreformen, var vi nødt til at skrue op for blusset.
Det gjorde man i år, og det gjorde man sidste år.
Og det er jo penge, som tages fra kommunerne.
Det er jo ikke penge, regeringen er kommet med.
Jeg ved godt, at der står noget i aftalen om, at regeringen supplerer op, men hvis man skal op på de 0,7 pct., så er hver eneste krone betalt af kommunerne under ét.
Det vil sige, at det også er de fattige kommuner, der har betalt.
Det er derfor, vi mangler udligningsreformen.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Det burde ikke komme som nogen overraskelse for nogen, hverken borgere eller kommune eller amt, at regeringen overholder det, som regeringen har lovet.
Når regeringen skriver på side 60 i det her lille hæfte omkring aftaler for kommuneøkonomien under aftalen med Amtsrådsforeningen, at regeringen vil søge tilslutning til at neutralisere virkningerne af en eventuel stigning i den gennemsnitlige amtskommunale udskrivningsprocent, så vil det naturligvis ske.
Og derfor er det - og endda med velberåd hu, fordi Vestsjællands Amt har fået lejlighed til helt ekstraordinært at genoverveje deres situation - at Vestsjællands Amt har bevæget sig ud ad den planke, der hedder, at de hæver skatten, og dermed også at løftet om at neutralisere virkningen i en stigning træder i kraft.
Derfor kan det ikke komme som nogen overraskelse.
Jeg vil blot fastholde, at Vestsjællands Amt ikke er et amt, der er sat under administration af Indenrigs- og Sundhedsministeriet, og dermed er det et amt, der tæller med i den opgørelse over, hvorvidt amterne samlet set har overholdt den aftale, som amterne samlet set har indgået med regeringen.
Til fru Marianne Jelved, som spørger om bureaukrati og frit valg: Hvis jeg erindrer rigtigt - og jeg indrømmer blankt, at det er frit fra hukommelsen - har fru Marianne Jelved tidligere sagt, at der jo ikke var nogen grund til at betale ekstra til kommunerne, for at de skulle indføre frit valg, fordi det, at der var valgfrihed, jo ikke burde koste ekstra.
Det, der er sandheden, er, at allerede tilbage i 1998 bad vi kommunerne om at udarbejde kvalitetsstandarder, sådan at de vidste: Hvad er det, vi ønsker at tilbyde vores ældre i den her kommune?
Og hvis kommunerne har levet op til det, er der faktisk ikke noget ekstra bureaukrati i at udbyde frit valg.
Jeg synes, det er en naturlig ting, at man får undersøgt i en kommune, hvad man vil have, og hvad man ønsker der skal tilbydes til de ældre, og samtidig også at man undersøger, hvad det koster.
Og det er det, vi gør ved at gennemføre vores løfte om øget valgfrihed.
Ole Stavad (S), 2002-11-19:
Jo, jeg lytter skam altid meget grundigt efter, når hr. Kristian Jensen har ordet.
Men nu kan jeg forstå, at hr. Kristian Jensen mener sig bedre informeret om Vestsjællands Amt end hans egen partifælle, amtsborgmester Hans Jørgen Holm.
Det var ham, jeg citerede.
Hvis jeg må citere videre - det, jeg ikke nåede - så siger Hans Jørgen Holm den 14. november 2002, det var altså torsdag i sidste uge: Vi har længe vidst, at vi har store likviditetsproblemer her sidst på året.
Vi lever ikke op til de såkaldte kassebindingsregler, og det betyder, at vi bliver sat under administration, og så vil indenrigsministeren kræve en forklaring af os og en plan, og den har vi ikke endnu.
Det er det amt, som hr. Kristian Jensen vil tage 60 mio. kr. fra, som borgerne skal aflevere under alle omstændigheder, dem vil man tage fra det amt, som har så store problemer.
Er det en fair måde at drive politik på?
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Jeg begynder simpelt hen at tro, at fru Line Barfod lever i et andet land, end jeg gør; at fru Line Barfod har siddet med hovedet nede i slovenske aviser og har set irakisk tv i den sidste måneds tid uden at kende til, hvilken politik der er ført i Danmark, uden at kende til, hvilke budgetter der er vedtaget, uden at kende til, hvilken finansredegørelse der er blevet fremlagt fra regeringens side, der påviser, hvorledes udviklingen i Danmark går.
Det er sådan, at til næste år bliver der lagt op til, at der bliver ansat 3.000 flere i den offentlige sektor.
Det er ikke planen, at de skal ansættes i staten.
Det er planen, at de skal ansættes i kommuner og amter, at de skal hjælpe borgerne dér, hvor borgerne har et konkret behov.
Det er ikke rigtigt, at der er nedskæringer på sundhedsområdet.
Hvis man splitter den ud, er der en meget større vækst på medicinområdet, netop et område, hvor Enhedslisten har klaget over, at vi ikke har gjort nok for bl.a. de medicinske patienter m.v.
Det er rent faktisk sådan, at på alle punkter går vi i en retning, hvor vi tager bedre hånd om de socialt udsatte, end man gjorde, da fru Line Barfod støttede en regering.
Til hr. Ole Stavad: Jeg må konstatere, at hr. Ole Stavad ikke rigtig har hørt efter.
Min pointe var og er
, at Farum ikke er med i vurderingen af, hvorvidt skattestoppet er overholdt, fordi Farum er under administration.
Vestsjællands Amt er ikke under administration, bliver ikke sat under administration.
Vestsjællands Amt har rent faktisk planlagt at bruge halvdelen af deres skatteforhøjelser til at lægge i kassen til styrkelse, ikke af sundhedsvæsenet eller psykiatrien, men af kassebeholdningen.
Til fru Marianne Jelved skal jeg sige i den tid, jeg har tilbage, at vi ønsker at gennemføre reformer, der giver amter og kommuner bedre mulighed for at tilrettelægge deres arbejde gennem at give dem mere frihed i arbejdstilrettelæggelsen ved at indføre det frihedsbrev, som vi har sendt ud, og gennemføre nogle af de forslag, der er kommet ind.
Så skal jeg sige, at jeg ikke kan tale på alle vælgernes vegne, men jeg kan tale på en stor del af vælgernes vegne, som kommer til de møder, vi har, og som også melder sig ind i Venstre.
Derfor vil jeg mene, at Venstre trods alt repræsenterer en lille del af vælgerne.
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Hr. Kristian Jensen taler om, at man jo ikke bare kan forøge de offentlige udgifter, fordi budgettet også skal hænge sammen.
Det, der jo kan undre - ikke, hvis man tænker efter, men i hr. Kristian Jensens retorik - er, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti jo har valgt at bruge mange penge på store skattelettelser til de rigeste, der er givet flere milliarder i skattelettelser, men samtidig vil man altså ikke afsætte de fornødne midler til at sikre velfærden for dem, der har det sværest. Ligegyldigt hvor meget talmagi hr. Kristian Jensen kommer med, så kan han altså ikke ændre på, at amter og kommuner har skåret på alle områder.
Der er skåret på sundhedsvæsenet, der er skåret på uddannelse og skoler, der er skåret på socialområdet, og der er skåret på miljøområdet.
Der er ikke nogen, der er gået ram forbi.
Der bliver ikke omfordelt.
Hvis man skal tale om en omfordeling, så er det til bureaukrati.
De forskellige ordninger, som regeringen har indført, fører til mere bureaukrati.
Så man kan sige, at der bliver flyttet midler fra der, hvor det hjælper borgerne, og så til bureaukrati, og det burde jo gå den anden vej.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-19:
Når jeg taler til Venstres ordfører om vælgerne, så er det jo, fordi jeg har noteret mig igennem relativt lang tid, at Venstre nærmest er ekspert i at tale på vælgernes vegne. Derfor er det jo bemærkelsesværdigt, at Venstres ordfører i denne her debat ironiserer lidt over, at han ikke har talt med alle vælgerne.
Det noterer jeg mig så til næste gang, jeg hører Venstre have en mening om, hvad vælgerne mener.
Hvad er det for reformer på det socialområde, der interesserer mange i dag, som regeringen har sat i værk, og som skal lette arbejdet og prioriteringen af dem, der har særlig brug for det?
Ole Stavad (S), 2002-11-19:
Da hr. Kristian Jensen først svarede hr. Thomas Adelskov tredje gang, hr. Thomas Adelskov spurgte, hvorefter hr. Thomas Adelskov ikke har mulighed for at følge det op,
vil jeg gerne have lov til at gøre det på hr. Thomas Adelskovs vegne.
Jeg forstod, at da der var kaos i Farum, måtte de godt sætte skatten op, uden at det fik nogen konsekvenser, men da der ikke var kaos i Vestsjællands Amt, der forsøger at hjælpe de borgere, det har ansvaret for, til en ordentlig behandling, vil man straffe amtet.
Derfor vil vi godt henlede hr. Kristian Jensens, Venstres, finansministerens og indenrigsministerens opmærksomhed på det, som deres egen partifælle og amtsborgmester hr. Hans Jørgen Holm sagde til DR Regionalen
den 14. november
: Økonomien i Vestsjællands Amt er nu så dårlig, at amtet sættes under administration af indenrigsministeren.
Der er ganske enkelt ikke penge nok i kassen i årets sidste måneder, og det sætter amtet under pres for at spare på udgifterne til sygehusene.
Det kan vel ikke være en opgave for en regering at ødelægge amter og kommuner, der ikke er i en kaotisk situation, så den bliver kaotisk, men det er jo det, der sker.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Jeg må indrømme, jeg forstod slet ikke hr. Villy Søvndals start: at regeringen nu skulle have planlagt en undersøgelse, der skulle komme nu og dokumentere en masse ting.
Der er ikke nogen undersøgelse.
Man kan sige, at der er
en kold konstatering af fakta, der er en sammentælling af, hvad det er for budgetter, kommuner og amter har vedtaget.
Det er rent faktisk tal, som jeg vil vove at påstå at SF godt kender, for hr. Aage Frandsen har stået hele dagen og viftet med et stykke papir.
Derfor må jeg sige til hr. Villy Søvndal, at det er vrøvl, at der skulle være en undersøgelse, som andre ikke måtte se.
Det er blot en konstatering af, hvorledes virkeligheden er baseret på de vedtagne budgetter, kommunerne og amterne har, og det er tal, som hr. Aage Frandsen har stået med hele dagen.
Derfor er myten om, at vi skulle have nogle hemmelige tal, som andre ikke måtte se, selvfølgelig helt forkert.
Vi kan konstatere, at de tal, hr. Aage Frandsen sidder med, viser, at der er vækst, viser, at der er en stigning i udgifterne.
Hr. Arne Toft svarede ikke på det, jeg i og for sig stillede som et spørgsmål, for jeg syntes, det var en meget interessant debat, hr. Arne Toft i sit foregående indlæg startede, nemlig om, hvorvidt Socialdemokratiet nu er på vild flugt fra den politik, som man lagde frem i »Danmark 2010«, hvor der var et ønske om at holde en afdæmpet vækst i de offentlige udgifter.
Jeg kan godt forstå, at hr. Arne Toft startede med at snakke om noget andet, for den debat ønsker Socialdemokratiet åbenbart ikke at tage op igen, men det er trods alt det, der er det væsentlige.
Hvis man ønsker at holde fast i »Danmark 2010« og dermed også i indstillingen om en ansvarlig udvikling i det offentlige forbrug, så er man nødt til at acceptere, at der er grænser for vækst, at de offentlige udgifter ikke må løbe løbsk. Til hr. Aage Frandsen vil jeg gerne sige, at hvis man skal lave reelle sammenligninger, virkelig reelle sammenligninger mellem udviklingen fra 2002 til 2003, så skal vi sammenligne de faktiske regnskabstal for 2002 med de faktiske regnskabstal for 2003, og derfor er vi altså langt henne i 2004, inden vi kan lave den endelige opgørelse.
Men jeg er sikker på, at når den kommer, vil jeg med glæde i stemmen kunne konstatere, at der var vækst i indsatsen for de socialt udsatte.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Jeg prøver en gang mere.
Er vi ikke enige om, at hvis man skal lave en reel sammenligning, så skal man have de tal, som man ikke har på indeværende tidspunkt, nemlig regnskabstal for 2002?
Hvis man skal lave den reelle sammenligning, så er det det, der blev resultatet i 2002, man sammenligner med det, man forventer i 2003. Er det ikke rigtigt? Jeg kunne ikke drømme om at forlange, at hr. Kristian Jensen skulle være så voksen ikke at sige ja til det, for jeg ved da, at hr. Kristian Jensen er voksen, så hvorfor skulle jeg dog det?
Er vi ikke enige om, at hvis tallene her skal være rigtige og vi skal kunne sammenligne dem, så skal vi altså have de regnskabstal?
Hvis nu vi har på fornemmelsen, det har jeg i hvert fald på fornemmelsen, det kan være, hr. Kristian Jensen har en anden, at regnskabstallene for 2002 er højere end budgettallene, det er i hvert fald det, jeg får at vide ved at spørge rundtomkring i kommunerne, er vi så ikke enige om, at så betyder det, at der ikke er tale om reel vækst?
Er vi ikke også enige om, i forlængelse af det, fru Marianne Jelved spurgte om før, at nede under alle disse tal er der mennesker?
Der er mennesker, der rent faktisk mærker nedskæringer uanset tallene.
Arne Toft (S), 2002-11-19:
Vi har jo alle sammen vidst, at de mindre kommuner har haft svære tider.
Der har også været talt meget om dem, og det synes jeg er positivt.
Men er det ikke foruroligende for hr. Kristian Jensen, at store kommuner som Aalborg, Viborg, Horsens og Randers har gennemført store sociale besparelser, og er det ikke foruroligende, når man i Nordjylland på social- og sundhedsassistentområdet uddanner betydelig færre, selv om vi godt ved, at der er brug for mange flere? Alene Aalborg Kommune har nedsat sit antal med 50. Tror hr. Kristian Jensen, at kommuner nedsætter uddannelse af omsorgspersonalet, hvis de har mange penge til det sociale område?
Tror hr. Kristian Jensen det?
Marianne Jelved (RV), 2002-11-19:
I Det Radikale Venstre synes vi, at afbureaukratisering, færre regler og mindre kontrol, større frihed, er fantastisk vigtig.
Det troede vi også regeringen mente, men der er vi jo blevet mægtig skuffede, desværre, hvis man tænker på Danmark.
Derfor spørger jeg til det, at et flertal i Folketinget med regeringen i spidsen vedtager store, bureaukratiske ordninger, der tager masser af tid og kræfter fra kommunerne, for at skabe et »kan« om til et »skal« i forhold til kommunerne.
Hele det bureaukrati er jo ekstremt, hele bureaukratiet om ventelisteseancen med 1,5 mia. kr., som skal fordeles efter sindrige, bureaukratiske kassesystemer, og senest en centralisering af folkeskolen med nye regler, nyt bureaukrati.
Hvordan hænger det sammen med Venstres og Venstres ordførers løfte om mindre bureaukrati?
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Hr. Ole Stavad er så intelligent en mand, at det må være muligt for hr. Ole Stavad at kunne svare klart på to spørgsmål.
Det kan godt være, min indledning var for omfangsrig, og derfor skal jeg skære det endnu mere ned:
Punkt 1: Anerkender hr. Ole Stavad, at der er kommet et løft på 180 mio. kr. i puljen til økonomisk vanskeligt stillede kommuner?
Punkt 2: Anerkender hr. Ole Stavad, at puljen aldrig har været så stor, som den er næste år, i de år, hvor hr. Ole Stavads parti var i regering her i Danmark?