runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2005-04-13:
Jeg synes netop, at der er en forskel, og det var jo også det, der begrundede, at vi foretog en ændring af det lovforslag, som jeg oprindelig fremsatte.
Efter drabet på den italienske turist på Nørrebro vil jeg uden at hænge nogen personer ud sige, at der var et generelt politisk ønske om, at lovgivningen skulle strammes meget markant på knivområdet, og umiddelbart var der stor politisk tilslutning til, at der kom nogle meget skrappe regler.
Men under folketingsbehandlingen viste det sig, at man alligevel syntes, at én ting var, at man gerne ville gå efter de unge mennesker og gerne ville sikre, at vi fik nedbragt antallet af sager omkring overfald med knive, men på den anden side ønskede vi jo ikke at kriminalisere den meget store gruppe af danskere, der f.eks. gerne vil have en hobbykniv i lommen, og derfor endte det med efter – synes jeg – meget konstruktive forhandlinger, at man lavede en model, hvor du stadig væk godt kan gå rundt med din lommekniv i lommen og ikke skal efterlade den i bilen, hvis bare knivbladet er under 7 cm og ikke kan fastlåses.
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
Nej, jeg må indrømme, at det gør jeg faktisk ikke, for jeg vil nok sige, at med hensyn til barnets tarv står det rent læringsmæssige og det at tilegne sig kundskaber i fokus og øverst på min ønskeliste i stedet for kun at varetage fællesskabet og den sociale adfærd.
Det drejer sig jo heller ikke om, at eksempelvis en hel rød stue, der kommer i en børnehaveklasse, skal sprogscreenes og flyttes til en anden skole, så derfor kan jeg ikke se det som et problem.
Det er et lille skift, hvor barnet vil få nogle trygge forhold, og alene det at kunne lære et optimalt dansk vil jo også gøre, at barnet kommer ind i fællesskabet i den nye børnehaveklasse eller 1. klasse, barnet kommer i.
Det vil skabe trygge rammer, og jeg tror ikke, det vil være noget problem, for nogle af børnene vil jo kende hinanden, andre vil ikke, og et skift er altså ikke til nogen skade.
Børn er omstillingsparate på en helt anden måde, end voksne er.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Jeg synes, det er tankevækkende, hvad hr. Morten Messerschmidt her siger.
Nu ved jo jeg ikke, hvor de pågældende kriminelle kommer fra, men hr. Morten Messerschmidt får det til at lyde, som om de kommer fra Østeuropa.
Jeg ved ikke, om det er det, hr. Morten Messerschmidt mente, men sådan får han det til at lyde, og som hr. Morten Messerschmidt formodentlig ved, er de nye medlemslande fra Østeuropa ikke med i Schengensamarbejdet endnu og kommer det ikke, før de opfylder ganske bestemte betingelser vedrørende den ydre grænsekontrol.
Det er jo et eksempel på, at grænsekontrol ikke er noget effektivt middel til at bekæmpe international kriminalitet, fordi en international forbryder selvfølgelig ved, at det så er ved grænsen, han skal tage sig i agt, hvorimod Schengensamarbejdet giver meget mere effektive mekanismer til at bekæmpe narkokriminalitet, menneskesmugling og andre former for grænseoverskridende kriminalitet, fordi der er et søgesystem, hvor de enkelte nationale politimyndigheder kan indberette eftersøgte personer og motorkøretøjer.
Man kan hjælpe hinanden hen over grænsen, der er gensidig hjælp i straffesager osv. osv.
Der indføres altså i det nye Schengensamarbejde, som nu har eksisteret i ganske mange år, nogle mekanismer, som er langt mere effektive end grænsekontrol.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
Men det, som har noget med den nye forfatning at gøre, er jo altså, at man smykker sig med en masse flotte ord og begreber, ord om frihed og retfærdighed og sikkerhed, ting, som der selvfølgelig ikke er nogen normalt begavede mennesker, der er modstandere af.
Det er jo det, vi ser.
Den her forfatning er smykket med fine ord og begreber om demokrati, om medmenneskelighed og om retfærdighed, men hvad er det for en retfærdighed, vi får, hvad er det for en sikkerhed, vi får?
Jo, sagen er jo den, at vi gang på gang næsten dagligt i de midtjyske aviser, Midtjyllands Avis, Randers Amtsavis, Århus Stiftstidende, JP Århus osv., kan læse, hvordan kriminelle fra Østeuropa nu opererer langt mere organiseret og langt mere konsekvent i hele Jylland, end det tidligere var tilfældet.
Det er da et stort problem, at det kun er ord, vi har i forfatningen, mens virkeligheden er den decideret modsatte.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Igen kender jeg ikke til en eller flere konkrete sager af den art.
Men jeg må bare gentage: Det har ikke det fjerneste at gøre med den nye traktat.
Hr. Martin Henriksen prøver at lade, som om det har at gøre med den nye traktat.
Det har intet at gøre med den nye traktat.
Hvis hr. Martin Henriksen er uenig i de pågældende regler, er han uenig i noget, der eksisterer allerede under det gældende regelsæt, og det er noget, som hr. Martin Henriksen må kæmpe en politisk kamp om i anden sammenhæng.
Det har intet som helst at gøre med den nye traktat.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-13:
Jeg synes, at statsministeren forsøger at skille ting ad, som ikke skal skilles ad.
Der er jo ikke nogen, der kontrollerer, fordi der ikke er nogen grænsekontrol, og sådan hænger det jo sammen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Jeg kender ikke den konkrete sag og kan derfor selvfølgelig ikke udtale mig om den, men igen må jeg sige, at det jo ikke har noget at gøre med den nye traktat.
Her prøver hr. Martin Henriksen så også at køre kampagne mod den nye traktat ved hjælp af en konkret sag, hvis indhold jeg ikke kender, men som under alle omstændigheder intet som helst har med den nye traktat at gøre.
Den nye traktat fastslår, at EU har en forpligtelse til at sikre frihed, til at skabe sikkerhed for borgerne og retfærdighed i vores retssystem.
Det er da ærlig talt ting, som vi alle sammen bør være positive over for og være tilhængere af.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
»Er statsministeren ikke enig i, at de symboler, som opregnes i EU-forfatningens artikel I-8 m.fl., er symboler, man normalt ville forbinde med en stat, ligesom det normalt kun har været nationer, der har haft mulighed for at ratificere den europæiske menneskerettighedskonvention, og vil statsministeren i denne anledning redegøre for, hvorfor statsministeren tror, at disse er indskrevet i EU's forfatning?«
Martin Henriksen (DF), 2005-04-13:
Tak for ordet.
I forlængelse af hr. Morten Messerschmidts spørgsmål kunne jeg godt tænke mig at høre, om statsministeren mener, at det fremmer sikkerhed og retfærdighed, når et Schengenland eksempelvis kan give humanitær opholdstilladelse til en eller flere personer, som er blevet udvist af Danmark.
Det er vel heller ikke noget, der fremmer retsfølelsen for den sags skyld?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Det er jo meget, meget vanskeligt at se, hvad hr. Morten Messerschmidt har imod en traktat, en ny traktat, hvor der står, at Unionen giver borgerne et område med frihed.
Jeg går ud fra, at hr. Morten Messerschmidt er enig i, at vi skal have frihed.
Jeg går også ud fra, at hr. Morten Messerschmidt er enig i, at vi skal have sikkerhed.
Ja, det er retfærdighed i retsstatens forstand – det går jeg også ud fra at hr. Morten Messerschmidt er enig i – og det er jo bare sådan, at hr. Morten Messerschmidt prøver at bruge enhver sag til at køre kampagne imod den nye traktat, selv om det ikke har det fjerneste at gøre med den nye traktat.
Og lad mig så bare gentage, at Schengensamarbejdet altså har eksisteret i mange år.
Det eksisterede allerede under den gamle traktat, og det vil eksistere, uanset om man siger ja eller nej til den nye traktat.
Schengensamarbejdet er indført for at effektivisere bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet som f.eks. narkokriminalitet, menneskesmugling osv., og det vil jeg næsten tro at hr. Morten Messerschmidt også er enig i er et godt formål.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
Ja, jeg kender godt de vurderinger af, at det giver en begrænset værdi.
Men dog er det vel så også relevant, at det så giver en værdi.
Og netop i betragtning af, at et samarbejde på tværs af politimyndigheder jo ikke udelukker, at man har national grænsebevogtning, er det vel ikke særlig klogt, at man så eliminerer muligheden for denne dog om end begrænsede, men så eksisterende værdi.
Jeg kan ikke se, at de to ting er i modsætningsforhold til hinanden.
Og så har statsministeren naturligvis ret i, at det her ikke har noget specifikt med forfatningen at gøre.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Der er to ting, jeg gerne vil sige.
Det første er: Det spørgsmål, som hr. Morten Messerschmidt her rejser, har intet som helst med den nye traktat at gøre.
Det, vi taler om her, er virkningerne af Schengensamarbejdet.
Og Schengensamarbejdet eksisterer som bekendt allerede også under den gamle traktat.
Hr. Morten Messerschmidt prøver her at blande Schengensamarbejdet ind i den nye traktat, men det har intet som helst med den nye traktat at gøre, for Schengensamarbejdet eksisterer allerede under den gamle traktat.
Så ja eller nej til den nye traktat har intet med Schengen at gøre.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at det jo er en misforståelse, når hr. Morten Messerschmidt tror, at bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet bedst sker ved grænsekontrol.
Rigspolitichefen har oplyst, at grænsekontrol i sig selv vurderes at være af begrænset værdi i forbindelse med bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet, hvorimod Schengensamarbejdet indfører nogle mekanismer, som gør det bedre, nemmere og mere effektivt for politiet at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
De to ting er jo ikke nødvendigvis modsætninger.
Og så ved jeg, at statsministeren er flyttet til Sjælland og derfor måske ikke er så opmærksom på forholdene i Jylland, men som valgt i Århus Amt og hele Midtjyllands region har man altså dagligt i aviserne kunnet læse om markante problemer.
Det er da ikke et område med sikkerhed og frihed, man her har skabt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Jeg må fuldstændig afvise hr. Morten Messerschmidts påstand om, at Schengensamarbejdet har skabt en masse problemer, når det gælder grænseoverskridende kriminalitet.
Tværtimod er det sådan, at det i kraft af Schengensamarbejdet faktisk er blevet nemmere at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
Så vil jeg i øvrigt sige, at et af hovedformålene med Schengensamarbejdet jo netop er at bekæmpe den internationale kriminalitet, f.eks. narkokriminalitet, ved hjælp af styrket samarbejde mellem politimyndighederne i Schengenlandene.
Så det forholder sig faktisk præcis modsat af det, som hr. Morten Messerschmidt her påstår.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
Det er jo sådan, at statsministeren har besluttet, at vi skal til folkeafstemning den 27. september om EU's forfatning, og jeg synes, der er mange ting i den forfatning, som det er relevant at udfritte statsministeren om nogle nærmere kommentarer til.
En af de ting er – det fremgår ligesom af forfatningens artikel 3, nr. 2 – at man skal oprette et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.
Først og fremmest synes jeg, det er interessant, at man sådan indskriver et retfærdighedsbegreb i en forfatning, for hvad er retfærdighed?
Retfærdighed er vel ikke noget, der egentlig kan sættes på sådan en objektiv formel, men er noget, som udmøntes af de politikere, der nu engang igennem lovgivningsprocessen skal finde på den rette retfærdighed i virkelige situationer.
For det andet er det jo i forhold til sikkerheden og friheden velkendt, hvordan Schengenaftalen har skabt et væld af kriminalitet og grænseoverskridende problemer, idet man har nedlagt de nationale grænsebevogtninger.
Så det vil jeg være glad for hvis statsministeren kunne komme med en kommentar til.
Med den nye forfatning, som nok må betegnes som den største magtomlægning i Europas historie, indskriver man også nogle symboler i forfatningen, et fælles flag, et fælles motto og en fælles hymne, som i øvrigt er en fuldstændig usmagelig omskrivning af Beethovens »Ode an die Freude«.
Man får endda en nationaldag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke statsministeren er enig i, at de symboler, som vi her opererer med, er noget, der normalt kendetegner en nation mere end en egentlig mellemfolkelig organisation, som jo er det, der i grundlovens § 20 er hjemmel til at Danmark kan deltage i.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Hr. Morten Messerschmidt giver en fuldstændig forkert fremstilling af det, som er kendsgerningerne i den her sag.
Om disse symboler er der at sige, at de har eksisteret i mangfoldige år og været brugt i andre sammenhænge end EU.
Hvis vi f.eks. tager det flag, som hr. Morten Messerschmidt har meget imod, det blå flag med de 12 gule stjerner, er det sådan, at det faktisk har været Europarådets flag siden 1955.
Og hymnen, Beethovens »Ode til glæden«, har været Europarådets hymne siden 1972, uden at nogen har villet tro på eller tale om, at Europarådet blev gjort til en stat.
Nu har EU så også gerne villet bruge de der ting, men det gør da ikke EU til en stat.
Den der »Ode til glæden« fra den 9. symfoni har været EU's hymne siden 1985, og det blå flag med de 12 stjerner har været et symbol for EU siden 1985, altså lang tid før den nye traktat, og i endnu længere tid har Europarådet brugt det.
Der er intet som helst nyt i det her, og det har altså været brugt af organisationer, må man sige, om hvilke ingen kunne drømme om at sige, at de har noget at gøre med en statsdannelse.
Derfor er det igen et eksempel på, at hr. Morten Messerschmidt prøver at drive spøgelser frem ved højlys dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
For det er rent faktisk en markant overdragelse af magt og en helt ny konstruktion i Europa.
Vi har aldrig nogen sinde haft en forfatning for Europa før, i hvert fald ikke i nyere tid.
Vi ved godt, at der er nogle tilbage i tiden, der har forsøgt at skabe en sådan, men det er i hvert fald ikke sket før.
Det her skal også ses i sammenhæng med artikel 7, hvor man gør EU til en reel juridisk person, der på den måde altså kan binde alle landene ved internationale forpligtelser.
Med hensyn til ratifikationen af menneskerettighedserklæringen kan statsministeren vel også bekræfte, at det normalt kun er nationer, der har kunnet søge optagelse i Europarådet, og at det normalt kun er nationer, der har kunnet ratificere en sådan erklæring?
Klaus Hækkerup (S), 2005-04-13:
»Hvorledes planlægger regeringen at regulere kommunernes skatteudskrivning i de kommende år?«
Skriftlig begrundelse
Det er uklart, hvad der menes med »når kommunalreformen er kørt ind«.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Jeg er nødt til at sige til hr. Morten Messerschmidt, at det at varetage formandskabet for EU, altså i Det Europæiske Råd, var, allerede dengang vi var 15 medlemmer, en gigantisk opgave.
Jeg vil tro, at jeg brugte 80-90 pct. af min tid på den opgave som formand for Det Europæiske Råd, en opgave, der kun lod sig gøre, fordi Folketinget også samarbejdede og gav regeringen og mig gode arbejdsmuligheder for det.
Jeg må sige til hr. Morten Messerschmidt, at når EU nu er kommet til at bestå af 25 medlemmer, vil det på det nærmeste – vil jeg i hvert fald sige, også på de kollegers vegne, der nu har prøvet det, efter vi er blevet 25 medlemslande – være umuligt at håndtere på samme måde.
Bare for at tage en praktisk ting: Jeg rejste rundt til 14 kolleger før de store EU-topmøder for at få tingene bragt på plads.
Under de nuværende forhold er det fysisk fuldstændig umuligt for en formand, der samtidig er premierminister i sit eget land, at rejse rundt til 24 kolleger forud for hvert topmøde.
Det lader sig simpelt hen ikke gøre.
Hvis der derfor skal være en vis kontinuitet i arbejdet, er man altså nødt til at vælge en formand, der kan være det for en længere periode, og som kan koncentrere sig om opgaven at rejse rundt til stats- og regeringscheferne, konsultere, sørge for at inddrage dem i beslutningerne osv.
Derfor er det en rent praktisk ting at have en valgt formand for Det Europæiske Råd, og jeg må sige til hr. Morten Messerschmidt, at med min erfaring fra arbejdet der, så er jeg en meget, meget stor tilhænger af at få en sådan formand for Det Europæiske Råd.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
Jeg kan forstå, at statsministeren mener, det her er en traktat.
Hvis det er tilfældet, så synes jeg da, at statsministeren skulle holde et møde med sin udenrigsminister, for udenrigsministeren har fremsat et lovforslag, der hedder L 137, hvor man ikke kalder det en traktat, men hvor det er oversat til en forfatning.
Jeg er glad for, at statsministeren dog ikke kalder det en forfatningstraktat, for det er ikke et juridisk udtryk, som jeg nogen sinde er stødt på i andre end politiske manifester fra dem, der ønsker forfatningen indført.
Men jeg vil godt vende lidt tilbage til det her, statsministeren nævnte om, at det var rart at have indflydelse via sit formandskab.
Jeg vil bestemt kreditere statsministeren for sit excellente arbejde i løbet af formandskabet, men er det så ikke et problem for statsministeren, at det ikke længere vil være muligt?
Hvis nu statsministeren måtte sidde de 12½ år – hvad vi selvfølgelig håber på – som statsminister, så vil han alligevel ikke have mulighed for at få den samme indflydelse, fordi det fremover vil være en ved løbende kvalificeret flertalsafgørelse valgt formand og altså ikke gennem en dansk eller for så vidt en anden rotationsordning.
Det er da et problem, at statsministeren dermed undergraver sin egen indflydelse i EU-processen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Jeg gentager gerne forklaringen, som er, at en traktat er en aftale mellem selvstændige lande, der træder i kraft, når alle de lande, der er omfattet af den, skriver under på den.
Det er en traktat.
Og dette her er en traktat, der træder i kraft, når og hvis alle 25 lande skriver under på den, og derfor er det korrekt at kalde det en traktat.
Men det er en traktat, som indeholder en række af de værdifulde elementer, som man i øvrigt finder i landenes forfatninger, om rettigheder for borgerne i forhold til EU's institutioner, som i dag ikke er skrevet ned på den måde i en traktat, og med spilleregler mellem EU og medlemslandene, som nu fremstår klart og tydeligt i modsætning til i de nuværende traktater, og derfor er det korrekt at kalde det en forfatningstraktat med tyk streg under traktat, fordi det er en aftale mellem selvstændige lande.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-13:
Nu findes mange af de rettigheder, som statsministeren taler om, allerede i den danske lovgivning, så der er vi jo dækket godt ind.
Så lagde jeg mærke til, at statsministeren nævnte ordet forfatningstraktat, og der synes jeg bare, det er bemærkelsesværdigt, at der i selve forfatningen findes ordet forfatning.
Der kan man se ordet forfatning over 200 gange.
Hvis det ikke var en forfatning, hvorfor skriver man så forfatning i forfatningen?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Kan statsministeren forklare mig det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Kendsgerningen er, at det her er en traktat.
Det er en forfatningstraktat, ja, men det er en traktat.
En traktat er kendetegnet ved, at den kun kan træde i kraft, hvis alle siger ja til den, også Danmark.
Når den også hedder en forfatningstraktat, er det faktisk fordi den indeholder en række værdifulde spilleregler for samarbejdet.
Den indeholder en arbejdsdeling mellem EU og medlemsstaterne, og den gør det klart, at EU kun har beføjelser, i det omfang medlemsstaterne tillader det.
Den giver faktisk nogle rettigheder for borgerne i forhold til EU's institutioner.
Det er altså alt sammen en række af de positive frihedsrettigheder, som ellers er indeholdt i landenes forfatninger.
Det er en meget god ting, men det ændrer ikke ved, at det er en traktat, fordi det er en
Derfor er det en traktat.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-13:
Jeg ved godt, hvad statsministeren vil svare, men jeg vil dog spørge alligevel.
Tror statsministeren ikke, at befolkningen på et eller andet tidspunkt regner ud, at det, vi i realiteten skal stemme om, er en forfatning?
Hvor lang tid tror statsministeren at man kan blive ved med at skabe en illusion, som naturligvis vil briste på et eller andet tidspunkt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
EU får aldeles ikke nogen præsident – overhovedet ikke.
Det, EU får med den nye traktat, er en meget praktisk konstruktion, nemlig en valgt formand for Det Europæiske Råd, hvor stats- og regeringslederne er samlet.
Der vil jeg gerne sige til hr. Morten Messerschmidt, at bedømt ud fra mine egne erfaringer som medlem af Det Europæiske Råd må jeg sige, at det vil være rigtig godt at få en valgt formand, som kan sikre kontinuitet i arbejdet, og som kan sikre, at arbejdet kommer til at foregå godt og effektivt i Det Europæiske Råd, som jo netop er den forsamling, hvor de nationale medlemsstater er repræsenteret ved deres stats- og regeringschefer.
Det er netop en understregning af, at vi ønsker en styrkelse af det forum, hvor de nationale medlemsstater er forsamlet.
Det er ikke en præsident, det er en valgt formand, som er en praktisk ting, som jeg er meget tilhænger af, fordi jeg også har prøvet at arbejde som formand for Det Europæiske Råd.
Med hensyn til udenrigsrepræsentanten: Det er en stor, stor fordel for et lille land som Danmark at få styrket mulighederne for at formulere og følge en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitisk linje, sådan at det ikke kun er de store lande, der skal bestemme, men at også de små har en indflydelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
Tak for svaret.
Men statsministeren må jo også være bekendt med, at med den udvidelse af bestemmelserne, som finder sted i del III, altså omskrivningen af bestemmelserne i forhold til Nicetraktaten, er det helt klart – i øvrigt sammenholdt med den policy making, som vi ser i EFDomstolens retspraksis – at det, man lægger op til, er en markant magtoverdragelse fra de nationale parlamenter til EU's institutioner.
Vi får en præsident i stedet for et roterende formandskab, og vi får en egentlig udenrigsminister, der som en juridisk person efter artikel 7 kan agere på medlemsstaternes vegne.
Vi får udenrigspolitik med kvalificerede flertalsafgørelser ifølge artikel 300, stk. 2, og på den måde en lang række karakteristika, som ud fra normale forfatningsretlige definitioner og folkeretlige definitioner altså ville kendetegne en stat.
Hvad er det, der efter statsministerens opfattelse mangler i denne forfatning for at få Europas forenede stater?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad hr. Morten Messerschmidt her siger.
Det er jo ikke sådan, at den nye traktat på nogen som helst måde bringer EU i retning af at være en føderal stat eller en statsdannelse i det hele taget.
Det fremgår meget klart og tydeligt, at EU netop er et frivilligt fællesskab af selvstændige nationalstater, som har besluttet at løse nogle opgaver i fællesskab og derfor har overdraget noget kompetence til EU.
Men udgangspunktet er hele tiden nationalstaterne, og det fremgår meget, meget klart af den nye traktat, at EU kun har beføjelser, i det omfang de nationale medlemsstater har overladt beføjelser til EU.
Det er meget velgørende, at det netop bliver slået fast i den nye traktat.
Det er faktisk et af de store fremskridt ved den nye traktat, at det nu bliver sagt og skrevet så klart og tydeligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-13:
»Er statsministeren enig i, at EU med forfatningen opretter et område med »frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser«, som der står i forfatningens artikel I-3, nr. 2, når man tænker på, hvor mange problemer med kriminalitet m.v. Schengenaftalen har medført?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Det er jo ikke mig, der står for bevillingen af disse penge.
Det sorterer under økonomi- og erhvervsministeren, så det må hr. Bjarne Laustsen tale med økonomi- og erhvervsministeren om.
Når nu hr. Bjarne Laustsen taler om information til borgerne i Nordjylland, så lad os holde fast i, at den information, som hr. Bjarne Laustsen nu kan bringe tilbage til borgerne i Nordjylland, er, at regeringen ganske som lovet vil bakke erhvervsudviklingen i Nordjylland op med 200 mio. kr., og det er nye penge.
Det er jo det, der er det vigtige, set fra et nordjysk synspunkt.
Lad mig så føje til, at regeringen selvfølgelig ingen hensigt har om at tage penge fra andre svagtstillede områder i Danmark, som har brug for penge.