runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2002-11-06:
Ministeren taler om, at henvendelsen fra de russiske myndigheder kl. 15.20 ikke var så overraskende.
Ikke overraskende retorik, siger ministeren.
Mener ministeren ikke, at det var berettiget, at russerne rettede stor opmærksomhed mod de tjetjenske aktiviteter, når der var 700 mennesker, der sad som gidsler i teatret i Moskva? Vi ved, at resultatet deraf var, at der var over 140 mennesker, der omkom i forbindelse med frigørelse af gidslerne.
Synes ministeren ikke, at det måske er sådan lidt flot at stå her og tale om ikke overraskende russisk retorik, når vi ser de meget, meget ubehagelige omstændigheder, det her foregik under?
Peter Skaarup (DF), 2002-11-06:
For Dansk Folkepartis vedkommende ligger det fuldstændig klart, at de henvendelser, der er kommet fra de russiske myndigheder, hurtigere burde være nået frem til regeringen og til Det Udenrigspolitiske Nævn, som i den weekend holdt møde. Jeg vil godt spørge justitsministeren om, hvordan justitsministeren vil sikre, hvis der i fremtiden kommer nogen henvendelser, som det er nævnt i spørgsmålet her, nr. 503, om sådanne henvendelser vil komme videre til Det Udenrigspolitisk Nævn, til ministeren så hurtigt, at de informationer vil blive bragt frem over for de relevante fora.
Det kunne godt være, at det havde medført, at de beslutninger, der skulle træffes, ville blive truffet på et andet grundlag og et mere rimeligt grundlag den weekend, hvor beslutningerne blev truffet.
Jeppe Kofod (S), 2002-11-06:
Der må man fuldstændig have misforstået, hvad jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at når der på samme tidspunkt, hvor hele verdens opmærksomhed er på Moskva, hvor der foregår et forfærdeligt gidseldrama, som russerne sammenligner med 11. september, kommer en henvendelse, hvor der står, at terrormistænkte eventuelt deltager på en Tjetjenienskongres,
var det så rimeligt, at det ikke får alarmklokkerne til at ringe, at man ikke gør noget ved det, og at man ikke prøver at undersøge, hvad der er i de påstande? Så siger ministeren ganske korrekt, at man bad om konkrete navne osv. Samtidig med at vi diskuterer den her kongres, er der en dialog mellem regeringen og de russiske myndigheder og i Udenrigspolitisk Nævn en debat om Danmark/Ruslandforholdet, og der må jeg bare spørge ministeren: Er det rimeligt, at man ikke får de oplysninger frem, når vi har den her udenrigspolitiske krise mellem Danmark og Rusland på det tidspunkt?
Det er jo ikke bare en hvilken som helst Interpolefterlysning om en terrormistænkt, det er faktisk en konkret situation, hvor det her beredskab ikke har fungeret. Det er det, som jeg synes er vigtigt.
Man får i redegørelsen indtryk af, at man bare tager tingene til efterretning, og at man egentlig synes, det er o.k., at henvendelsen den 25. oktober kl. 15.20 ikke bliver taget mere alvorligt.
Vi mener, der er grund til at tage sådan nogle henvendelser dybt alvorligt, hvis vores terrorberedskab skal fungere i fremtiden.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Der er noget, jeg slet, slet ikke forstår i forhold til hr. Jeppe Kofods argumentation, fordi henvendelsen kl. 15.20 er sådan set den eneste, der bliver taget alvorligt.
Det er jo det, der er hele pointen.
Den behandler man rent faktisk og siger, det kan være, at russerne har ret, det kan være, at de ikke har ret.
Men vi kan jo ikke tage ud til en kongres og begynde at afhøre samtlige deltagere i kongressen, Vanessa Redgrave og andre, og sige til de personer: Vi har her en oplysning om, at det kan være, at russerne mener, der er terrorister til stede.
Har du haft noget at gøre med gidseldramaet i Moskva?
Man tog jo denne henvendelse meget alvorligt og sagde: Nu må russerne melde tilbage med navne.
Og såfremt russerne i stedet for at sende en generel henvendelse havde sendt listen om fredagen, havde vi jo alle sammen været meget klogere.
Så der er ikke meget andet at sige til det, sagt til hr. Jeppe Kofod, end at jeg mener, det var rigtigt, at man reagerede.
Men som jeg også sagde i min besvarelse til hr.
Peter Skaarup, har sagen da klart givet anledning til overvejelser om, hvordan man sikrer sig, at man ikke kommer i denne situation en anden gang.
Ud over at man kan sige de sådan helt indlysende ting, vi har talt meget om her i eftermiddag, om, hvordan man i processen skal sørge for at få tingene ekspederet videre, så er det selvfølgelig også klart, at jeg interesserer mig for, at man i denne slags sager træffer de fornødne politiske skøn, når man sidder med de her henvendelser foran sig.
Jeg skal naturligvis ikke have forelagt hundrede Interpolhits om dagen på mit ministerbord - og det hører jeg også hr. Jeppe Kofod sige - men det vil naturligvis være godt, hvis de medarbejdere, der sidder med de her sager, har den fornødne politiske fingerspidsfornemmelse, når der kommer politisk sprængfarlige ting, og siger: Denne sag er nok en sag, der egner sig til at komme til andres kendskab end bare mit.
Den må videre op i systemet.
Og jeg har noteret mig, at rigspolitichefen via politimester Højbjerg også klart har tilkendegivet, at man dér mener, at ledelsen skal have forelagt, hvad der foregår i løbet af weekenden, for at have sikkerhed for, at man fanger det her på et tidligere tidspunkt.
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
På et pressemøde, som rigspolitichefen afholdt, siger rigspolitichefen om netop denne situation: Det er den måde, vi normalt kommunikerer på i en banal sag som denne.
Er ministeren enig med rigspolitichefen i, at der her er tale om en banal sag? I henvendelsen kl. 15.20 står der jo, at ud over at det handler om Tjetjeniens verdenskongres, kan der være folk, som i forvejen er efterlyst over Interpol.
Det var faktisk sådan en efterlysning, man fik et minut før, nemlig kl. 15.19.
Frem for at afvente yderligere oplysninger fra de russiske myndigheder kunne man vel starte med at undersøge, hvorvidt der rent faktisk var folk, der allerede var i Interpols efterlysningskartoteker.
En banal sag, det synes jeg måske ikke det er.
Mette Frederiksen (S), 2002-11-06:
Nu kan man jo diskutere længe, hvad der er relevant i den politiske debat, eksempelvis omkring TV 2.
Det, at ministeren er ambitiøs på stationens vegne, glæder mig selvfølgelig, for jeg har nemlig ikke hørt ministeren udtrykke det tidligere, og jeg har ikke set ét eneste forslag fra ministeren, der udtrykker den ambition.
Så det vil jeg afvente med glæde.
Men til gengæld kan jeg jo se, at ministeren har travlt med at udtrykke sig om alt muligt andet.
Bl.a. har ministeren på et tidspunkt i Politiken udtalt følgende om TV 2's administrerende direktør: Hun er en sød, sympatisk kvinde.
Er det en relevant politisk vurdering?
Er det en relevant vurdering fra en minister af en administrerende direktør?
Og vil det i fremtiden være en parameter, hvorpå vores kulturminister bedømmer eksempelvis administrerende direktører for TV 2?
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-06:
Dette lovforslag indeholder flere elementer, og det kan godt virke lidt uoverskueligt, når det er lavet på den måde.
Det første element vedrører lov om dagpenge ved sygdom og fødsel.
Der er opstået et utilsigtet problem for uddannelsessøgende, der føder eller adopterer et barn før afslutningen af deres uddannelse, men med forslaget indføres der ret til orlov med barseldagpenge for forældre, der føder eller adopterer før afslutningen af deres uddannelse
, men som inden for orlovsperioden på 46 uger efter fødslen eller adoptionen opfylder sygedagpengelovens beskæftigelseskrav til at være dagpengeberettigede. De pågældende er i øvrigt omfattet af barseldagpengereglerne, herunder muligheden for at forlænge eller udskyde orloven.
Hvis der, efter at den nye barselorlov trådte i kraft og frem til den 1. januar 2003, er nogle, der er blevet ramt uhensigtsmæssigt, mener vi, at loven bør virke med tilbagevirkende kraft for at samle dem op.
Det andet, lovforslaget handler om, er ændringer af lov om ligebehandling af mænd og kvinder og de ændringer i lov om dagpenge ved sygdom og fødsel, der blev vedtaget i sidste samling.
Ændringerne har medført utilsigtede konsekvenser i relation til ret til fravær i forbindelse med barsel for modtagere af kontanthjælp, starthjælp og introduktionsydelse, og det skulle der blive rettet op på her.
Men vi er også klar over, at der er en del at snakke om i udvalget på dette område.
Det tredje element er indfasning af bagudbetaling af kontanthjælp.
Forslaget er teknisk begrundet og fremsættes af hensyn til kontanthjælpsmodtagere, der er på kontanthjælp ved lovens ikrafttræden, og det tager samtidig højde for ønsker fra KL om, at ordningen indfases over en periode.
De samme regler vil komme til at gælde for modtagere af starthjælp og introduktionsydelse.
Efter forslaget vil enhver manglende og nødvendig oplysning til andre offentlige myndigheder, der har betydning for modtagelsen af anden offentlig ydelse, aktivering m.v., kunne betyde, at kontanthjælpen bliver tilbagebetalingspligtig.
Det er fortsat kommunen, der træffer afgørelsen.
Det femte element er særlige regler for beregning af hjælp efter lov om aktiv socialpolitik til personer, hvis ægtefæller er ansat på skibe indregistreret i DIS.
Man betaler ikke skat, når man er ansat på skibe under DIS, men man får en lavere løn, og det betyder, at beregningen af sociale og beskæftigelsesmæssige ydelser enten bliver for høj eller for lav, alt afhængig af karakteren af ydelsen.
Lovforslaget givet beskæftigelsesministeren hjemmel til at fastsætte regler om opgørelse af indkomstgrundlaget til brug
Dansk Folkeparti har uafklarede spørgsmål, og derfor vil vi vente og først tage stilling til lovforslaget under udvalgsarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2002-11-06:
Dette lovforslag indeholder, som andre har været inde på, en række justeringer, som er af overvejende teknisk og redaktionel karakter, men dog også giver anledning til nogle enkelte mere principielle betragtninger.
For det første har det for Det Konservative Folkeparti været vigtigt, at uddannelsessøgende, der får et barn umiddelbart før afslutningen af deres uddannelse, også får mulighed for barselorlov på dagpenge.
Det synes vi er rimeligt, og det er i øvrigt også et bidrag til, at man ikke føler et incitament til at forlænge uddannelsen ud over det nødvendige og det normerede i forbindelse med en barselorlov, så det forslag kan vi klart støtte.
Den anden principielle bemærkning, jeg skal gøre, vedrører spørgsmålet om kontanthjælpsmodtagere.
Som andre også har været inde på, er de med de regler, vi vedtog i sidste samling, stillet lidt bedre end almindelige lønmodtagere på et enkelt område.
Det bliver der nu rettet op på med dette lovforslag, og det kan vi også tiltræde.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, men vi er naturligvis villige til at se nærmere på de forskellige bemærkninger i de høringssvar, der er kommet ind, i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-06:
Som det også er blevet nævnt et par gange, og altså også af den seneste ordfører, så lad mig starte med at konstatere, at det kan være lidt vanskeligt at få overblik over et lovforslag, som stritter i så mange retninger.
Men når det er sagt, er vi faktisk som udgangspunkt positive over for de fleste af de elementer, som ligger i lovforslaget. Jeg mener, at der selvfølgelig er god fornuft i at få kigget på barselsvilkårene i forhold til de uddannelsessøgende, at de bliver forbedret i forhold til dem, som føder, umiddelbart før de har afsluttet deres uddannelse.
Om problemstillingen omkring forældre på kontanthjælp og starthjælp kan man jo sige, at der i hvert fald grundlæggende er noget fornuftigt i, at man ikke bliver alt for lang tid væk fra arbejdsmarkedet, men samtidig skal det jo holdes op mod, hvorvidt der faktisk er tale om en ligestilling, eller der ikke er tale om en ligestilling.
Det vil vi også følge op i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så er der det tredje punkt, at personer, der er gift med ansatte, der sejler internationalt, får beregnet
offentlig hjælp på samme indkomstmæssige grundlag som andre ægtepar.
Som udgangspunkt er vi positivt indstillet over for det.
vil vi vente med at tage stilling til lovforslaget, til vi har fulgt og selv fulgt op på arbejdet i udvalget, så det er foreløbig indstillingen fra Det Radikale Venstres side, at vi vil følge udvalgsarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2002-11-06:
Det er et lidt kompliceret lovforslag, og ikke mindst reglerne om barselorlov er jo vanskelige at håndtere.
Men jeg synes nu, vi skal have én ting sådan helt på det rene, for det bliver ved med at svæve i luften, og det er det her med forskelsbehandling af kontanthjælpsmodtagere og andre.
Hr. Keld Albrechtsen siger, at kontanthjælpsmodtagere ikke har ret til orlov i samme udstrækning, af samme længde som andre.
Jeg synes bare, det her skal slås fast, at kontanthjælpsmodtagere med dette lovforslag får ret til orlov på fuld ydelse i samme udstrækning som andre.
Der, hvor forskellen består, er alene i muligheden for at forlænge med 8 uger på nedsat ydelse.
Dér er der en forskel begrundet i, at hvis man skulle give kontanthjælpsmodtagere en sådan mulighed, skulle man til at indføre en helt ny kontanthjælpssats, hvilket ville gøre systemet overmåde bureaukratisk og indviklet.
Det kan vi selvfølgelig diskutere under udvalgsarbejdet.
Men det er alene dér, og det er altså en detalje.
Hovedessensen af det her er, at man får ret til orlov på fuld ydelse i samme udstrækning som andre, når man er kontanthjælpsmodtager.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-06:
Jeg vil sige, at det er en overraskende argumentation, hr. Lars Barfoed nu kommer med, at det skulle være et problem for regeringen at indføre nye satser i bistandssystemet.
Så vidt jeg ved, har man lavet et arbejdsmarkedsforlig, der er smækfyldt med nye, ubegribelige systemer og satser.
Det tror jeg desværre nok ikke der er tale om, så derfor burde det ikke afskrække regeringen.
Det er regeringen så vant til; det laver den hele tiden.
Så hvis det skulle være problemet, tror jeg, det nemt er klaret.
Lars Barfoed (KF), 2002-11-06:
Så der sker altså en betydelig forenkling af de forskellige ydelser, man kan give i forbindelse med arbejdsmarkedsreformen.
Det får vi jo rig lejlighed til at drøfte, når vi kommer til den.
Men der er altså en betydelig forenkling og begrænsning i antallet af forskellige ydelser i arbejdsmarkedsreformen.
Og det er jo ikke mindst for at følge det spor, at vi nu er betænkelige ved at begynde at operere med flere forskellige kontanthjælpssatser.
Ja, jeg sad også og konstaterede, at rollerne pludselig var byttet om her, men det sker der jo ikke noget ved.
Det, jeg sagde, var, at vi, hvis vi skulle til at operere med forskellige kontanthjælpssatser, får et overmådige bureaukratisk og kompliceret system, som vi gerne vil undgå.
Jeg sagde ikke, at det teknisk var umuligt at gennemføre det.
Men lad os nu se under udvalgsbehandlingen, hvad der kommer frem og tilbage af argumenter.
Jeg er sikker på, at der vil blive stillet nogle spørgsmål omkring det, men jeg vil bestemt ikke love, at jeg vil bidrage til at komplicere reglerne for kontanthjælp yderligere ved den endelige vedtagelse af lovforslaget.
Men lad os drøfte det under udvalgsbehandlingen.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-06:
Først vedrørende den del, der handler om lempelse af beskæftigelseskravet til den uddannelsessøgende, der føder eller adopterer før uddannelsens afslutning: Denne del er vi i Kristeligt Folkeparti især meget positive over for, ja, tilfredse med. Der har været nogle tilfælde, hvor unge studerende, gravide kvinder er kommet i klemme i det nuværende system. Blandt andet var der i bladet HK MidtVest i august i år omtalt en ung kvinde i Holstebro, som kom i klemme, bl.a. fordi eksamenstidspunktet blev flyttet et par gange.
Dette, som den unge kvinde jo absolut ingen indflydelse havde på, kom til at betyde, at den unge kvinde mistede barseldagpenge og kom i en slem økonomisk knibe.
Jeg stillede spørgsmål til ministeren vedrørende den sag, og ministeren forstod straks problemet og lovede snarest at fremsætte et ændringsforslag vedrørende dette.
Det sker via første del af L 47 her i dag, og det vil vi gerne kvittere for og takke for.
Første del af L 47 er vi således meget positive over for, men vi ville dog ligesom andre have ønsket, at L 47 var blevet opdelt i flere selvstændige forslag, idet der er nogle
af elementerne, som vi måske er lidt mere forbeholdne over for eller har brug for at stille nogle uddybende spørgsmål om under udvalgsbehandlingen.
For eksempel er der i Jyllands-Posten i dag og også i nogle af høringssvarene, bl.a. fra FOA, Forbundet af Offentligt Ansatte, afdækket et muligt problem, som også har været omtalt her i dag, nemlig problemet med kontanthjælpsmodtagerne, der får 8 ugers mindre barselorlov end folk i arbejde.
Og jeg må sige, at ud fra debatten her i dag er jeg ikke helt overbevist om, at der ikke er et problem.
Derfor vil vi stille nogle spørgsmål også vedrørende den her sag under udvalgsarbejdet.
Vedrørende de øvrige elementer vil vi naturligvis også være helt sikre på, at der ikke bliver skabt nye problemer for kontanthjælpsmodtagerne.
Men alt i alt er der flere meget positive elementer og nogle elementer, som vi vil stille uddybende spørgsmål om under udvalgsarbejdet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-06:
Der er stillet nogle spørgsmål om barsel og tilbagevirkende kraft, og det spørgsmål synes jeg vi skal se på under udvalgsbehandlingen, se, hvad problemet er, og hvor stort det er.
I øvrigt vil jeg sige, at vi naturligvis vil stå til fuld rådighed under udvalgsbehandlingen; der er jo stillet en del konkrete spørgsmål allerede her under førstebehandlingen.
Jeg vil godt om bagudbetalingen af kontanthjælpen sige, at der er tale om en opfølgning af den tidligere regerings aftale med KL om bagudbetaling.
Man ønskede den udbetalt bagud i modsætning til i dag, hvor hjælpen udbetales forud.
Men forslaget her om indfasning af den bagudbetalte kontanthjælp skyldes tekniske problemer i forbindelse med kontering og beskatning.
Efter forslaget vil kontanthjælpsmodtagere, der den 1. januar modtager kontanthjælp, fortsat modtage hjælpen forud.
Hvis de i en periode på en måned eller mere ikke får kontanthjælp og igen kommer ud for en ny social begivenhed, vil kontanthjælpen blive udbetalt bagud.
Men det synes jeg vi skal belyse under udvalgsarbejdet.
Der er også blevet knyttet nogle kommentarer til forslaget vedrørende betingelserne for tilbagebetaling af kontanthjælp.
Hvis en person f.eks. glemmer at melde adresseændring til folkeregisteret, mister han eller hun arbejdsløshedsdagpengene og vil derfor være berettiget til kontanthjælp, i dag uden tilbagebetaling, men efter forslaget med tilbagebetaling.
Det er dog rimeligt, at vi alle skal være påpasselige med at give oplysninger til myndigheder.
Tilbagebetalingspligten indtræder kun, hvis kommunen beslutter det.
Der vil således blive taget individuelle hensyn til den enkelte borger og dennes situation.
Så vil jeg sige omkring Det Internationale Skibsregister, at spørgsmålet om selve beregningsgrundlaget, som jo har været rejst her, også bliver behandlet i forbindelse med socialministerens lovforslag nr. L 6 om DIS-indkomster på Socialministeriets område.
Udgangspunktet for en model må dog være, at den indkomst, der skal lægges til grund for ydelser efter lovgivningen, ikke må være højere eller lavere end andre personers indkomst, men skal være så præcis som mulig.
Der finder jeg, at den hidtidige model for arbejdsløshedsdagpenge er hensigtsmæssig, og det er den beregningsmodel, vi vil tage vores udgangspunkt i.
Men jeg synes, at mange af disse tekniske spørgsmål vil egne sig til besvarelse under udvalgsarbejdet, og vi giver tilsagn om hurtig og effektiv besvarelse af spørgsmålene.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-06:
Jamen jeg synes, det er fint, at ministeren giver tilsagn om en god og grundig besvarelse, men der er et spørgsmål af mere politisk art, som jeg godt vil bede ministeren besvare nu, og det drejer sig om flere partiers ønske om at få foretaget en opdeling.
Er det noget, regeringen ser positivt på?
For det kunne lette vejen i den her sag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-06:
Som jeg sagde indledningsvis, er det nok forskellige love, men i alle tilfælde er der tale om forsørgelsesydelser og deres beregning, så der er sådan set en indre sammenhæng i de her ting.
Men det må vi jo se på under udvalgsbehandlingen.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg vil da gerne gentage det - jeg tror, det er for fjerde eller femte gang i dag - men så håber jeg også, at det er meget klart, at for så vidt angår den fejl, der blev begået i kommunikationscenteret om fredagen den 25. oktober vedrørende efterlysningen, så mener jeg, at der var tale om en fejl, og at der skal rettes op på det.
Naturligvis skal efterlysninger indføres i politiets registre, det siger da sig selv.
Jeg har taget ad notam, at der var en lang række forklaringer, herunder at den var stilet særlig til Tyrkiet og Georgien, at det ikke var en urgent, altså en haster-efterlysning, men bare en normal-efterlysning.
Alt dette har været en del af Rigspolitichefens forklaring på, hvorfor den lå og overvintrede weekenden over.
Ikke desto mindre mener jeg, at der var tale om en fejl, der skal rettes op på.
Man skal naturligvis tage en efterlysning alvorligt og sørge for, at den bliver indført i registrene så hurtigt, som det overhovedet er menneskeligt muligt.
Det er det, jeg har sagt lige siden, jeg var til nævnsmøde i fredags, til de medlemmer, der var med, og det var det, som jeg efterfølgende sagde til pressen.
Det håber
jeg er fuldstændig klart nu. Det er så også et svar på det spørgsmål, som hr. Frank Jensen stillede.
Hr. Frank Jensen kom til enten at blande tingene sammen eller fortale sig, da han beklagede, at Politiets Efterretningstjeneste ikke var skredet til at foretage sig noget i løbet af weekenden.
Jamen det, der jo er det store problem, er, at Politiets Efterretningstjeneste heller ikke kendte noget til henvendelsen fra fredag den 25. oktober kl. 15.19 før mandag eftermiddag.
Det var først, da Politiets Efterretningstjeneste egenhændigt havde kigget på terrorlisten, som ankom om søndagen, og sammenholdt den med deltagerlisten, at man vender tilbage og siger, at der er et navn, der optræder på begge lister, både fornavn og efternavn er godt nok stavet forskelligt, men Akhmed Sakajev optræder der, at Politiets Efterretningstjeneste får kendskab til, at der er en efterlysning.
Det er jo dér, et af de helt store problemer ligger, nemlig spørgsmålet om, hvorfor politiets håndtering kom til at tage længere tid, end den ellers måtte have gjort.
Men der har Politiets Efterretningstjeneste altså heller ikke været klædt godt nok på, fordi kommunikationscenteret ikke sørgede for at få den henvendelse kørt ordentligt ind i systemet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-06:
Men nu kører debatten jo sådan lidt uden for hovedtemaet, og jeg kan høre, at formanden også gerne vil have den tilbage til lovforslaget, så derfor vil jeg godt spørge: Hvis det er sådan, at det er nogle tekniske problemer, som regeringen ikke har kunnet løse i forbindelse med udarbejdelsen af det her forslag, som står i vejen for en ligestilling, sådan at folk på bistandshjælp kan få ret til den samme tidsperiode som alle mulige andre, vil man så ikke fra Det Konservative Folkepartis side være indstillet på, at så finder vi en løsning på det, forhåbentlig da en ubureaukratisk løsning?
For jeg kan forstå, at det har ikke været formålet for Det Konservative Folkeparti at indføre en forskelsbehandling med hensyn til tidsperioden.
Man har bare stået over for et teknisk problem, siger hr. Lars Barfoed.
Men det bør jo ikke gå ud over bistandsmodtagerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-11-06:
Jeg skal nok passe på med superlativerne, også når jeg omtaler den skrappe, søde, flinke Mette Frederiksen, som jeg holder meget af.
Jeg ved ikke, hvad man mener med det.
Jeg har godt nok set, at Politiken har kommenteret det.
Jeg gik så hjem og spurgte min kone om det, hun må være den største ekspert, og hun sagde til mig: Hvis du siger det til mig hver eneste aften, bliver jeg altså glad for dig.
Skulle jeg have sagt, at den administrerende direktør er sur og usympatisk og alle mulige andre ting?
Men jeg synes, fru Cristina Lage er sød, sympatisk, dygtig og alle mulige andre ting, og jeg opfatter det altså som positive ord.
Hvis man ikke opfatter det positivt, må man sådan set selv om det.
Det er ment positivt.