Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
I SF ønsker vi en styrket folkeskole.
SF vil endda gå så vidt, at vi er villige til at bruge penge på at styrke folkeskolen, fordi vi mener, at det er en investering i fremtiden.
Vi er villige til at investere penge i efteruddannelse.
Der er bevist et massivt efterslæb i øjeblikket, og i modsætning til de nationale test er der garanti for, at det giver en effekt.
Vi er villige til at investere penge i en form for udslusning af nyuddannede lærere, og også der er der garanti for, at det kan give en effekt.
Vi er villige til at investere penge i lærerkræfter og i, at folkeskolen reelt skal blive mere rummelig, så vi kan få flere folk med igennem systemet.
Det er flertallet desværre ikke villige til, og det er derfor, vi står her i dag og diskuterer test.
SF anser faktisk test som et redskab, der med fordel kan anvendes i en fremadrettet evaluering af undervisningen.
Test skal altid tænkes ind i en større sammenhæng, resultaterne skal bruges til at styrke undervisningen i forhold til den enkeltes behov.
Det er de test, som vi har hørt bl.a. den socialdemokratiske ordfører og Venstres ordfører stå her og tale om i dag: de der 45 minutter en gang hvert andet år.
Jamen hvis det bare var det, det handlede om, så kunne vi lige så godt lade være med at bruge dem.
I værste fald kommer de her test til at skævvride undervisningen i uønsket retning, mens vigtige elementer går tabt.
Når resultaterne af testene kommer, så skal man se på de problemområder, testene har vist, og opfølgningen skal selvfølgelig fokusere på, hvordan man så løser problemerne.
Der vil jeg igen sige, at efteruddannelse af lærere er et af de steder, vi skal sætte ind meget konkret.
Samtidig er det en vigtig pointe, at test som undervisningsredskab bliver lokalt forankret på den enkelte skole.
Vi mener, at de skal have nogle bedre test i rygsækken, altså at vi skal gøre mere ud af at udvikle de testmetoder, som ligger.
Test skal bygge på dialog og udvikling frem for kontrol, og test skal være arbejdsredskaber for den enkelte lærer i den enkelte klasse og i forhold til den enkelte elev; på den måde kan det være et godt redskab.
Derimod er vi klare modstandere af nationale test.
Der har vi jo erfaringer fra andre lande, der har vist, at det medfører en ensrettet undervisning med snæver fokus på de ting, de obligatoriske test så retter sig imod.
Derved forsvinder det helhedsorienterede, det brede perspektiv i undervisningen, og det kan ingen jo være tjent med.
En central målsætning i de her nationale test er – jævnfør lovforslag nr. L 170, der har været omtalt en hel del gange – jo også muligheden for en rangordning af skolerne med deraf følgende negativ konkurrence.
Rangordning af skoler kombineret med frit skolevalg vil uvægerlig føre til dannelse af ghettoskoler, som vi selvfølgelig vender os skarpt imod.
For SF er det også afgørende, at der udvikles test, der kan opfange elevernes evne til samarbejde, livsglæde og livskvalitet.
Testene skal opfange både dem, man kan sige er svage læsere, og dem, som er socialt svage.
Øget faglighed gør det jo ikke alene, som man kan få indtrykket af ved at læse det lovforslag her.
Fremtidens krav til uddannelse handler i høj grad om kreativitet, samarbejde og fleksibilitet.
Det er de krav, globaliseringen først og fremmest stiller til Danmark og til Danmarks skoler sammen med faglighed naturligvis.
Men fagligheden kan kineserne altså også magte.
Man kan også lynhurtigt lære at læse, skrive og regne på niveau med Danmark, det kan vi jo se i de PISAundersøgelser, som ligger.
Derfor skal vi i Danmark kunne noget andet, hvis vi vil begå os i den internationale konkurrence.
Faglighed skal forstås bredt.
Det handler også om de sociale kompetencer; det handler også om nysgerrighed; det handler også om gåpåmod.
Danske skoleelever er, jævnfør nogle af de undersøgelser, som også er lavet, jo betydelig gladere for at gå i skole end elever fra mange andre lande, som vi sædvanligvis sammenligner os med.
Og derfor er det jo af største vigtighed for SF, at vi fastholder fokus på de værdier.