runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Jeg synes, det er fint at lytte til sagkundskaben.
Det skal
man også.
Det har jeg heller ikke anfægtet, at man har gjort.
Erling Christensen (S), 2001-05-22:
Ja, jeg forstår godt, at Dansk Folkepartis ordfører måske kan have vanskeligt ved at sætte sig ind i det stof her, for det er svært stof. Men for at Dansk Folkepartis ordfører ikke skal være i den vildfarelse, som jeg synes, det er, når ordføreren giver udtryk for, at man har lyttet fra Dansk Folkeparti til landbruget, så har forligspartierne lyttet til sagkundskaben i det her, sagkundskab, rådgivere, objektive rådgivere, som fortalte os, at hvis ikke vi satte i værk, hvad det lovforslag her rummer, så ville vi ikke nå det mål, som vi i fællesskab havde sat os at vi skulle nå i 2003.
Det er det, vi sagligt og ordentligt har lyttet til.
Det er det, der ligger i det her lovforslag, som er en del af aftalen fra 2. maj.
Og det står vi ved.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Så fik vi svinget tonen skarpt op.
Jeg sad fuldstændig frygtsom på et tidspunkt.
Det er Dansk Folkepartis holdning, at vi tror på, også med den korte frist, der har været til det her, at organisationerne har ret i de udmeldinger, de kommer med på det her område.
Det er dem, vi har valgt at lytte til.
Vi har ikke valgt at lytte til en hr. Kristen
Touborgs frygt om alverdens ulykker i det ganske land
Vi har valgt at lytte til, at man faktisk mener, at man ville have opnået intentionerne i den Vandmiljøplan II, der var lagt, når den sluttede i 2003.
Men den gynge gynger Dansk Folkeparti ikke med på.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-22:
Jeg synes, hr. Christian H. Hansen forsøger at slippe for let om ved mine spørgsmål ved at svare så generelt.
Jeg spurgte meget klart: Mener hr. Christian H. Hansen, at vi ville have fået lavet 7.000 ha med våde enge, hvis vi bare lod stå til?
Mener hr. Christian H. Hansen, vi bare skulle være blevet ved med at øse kvælstof ud på ganske almindelig foderhvede, bare fordi det var betegnet som brødhvede - altså af nogle bestemte sorter? Er det virkelig Dansk Folkepartis holdning, at man bare kan bruge løs og så alligevel regne med at kunne opnå resultatet?
, hvis det er tilfældet, så må jeg sige, at så siger det mere om Dansk Folkeparti, end det siger om os andre.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Allerførst vil jeg gerne sige til hr. Erling Christensen, at jeg selvfølgelig beklager, at jeg ikke fik nævnt hr. Erling Christensen.
Vi plejer altid at have en venlig tone over for hinanden, og derfor vil jeg billige, at hr. Erling Christensen også kritiserede den hurtige sagsbehandling.
Det her forslag er jo en regulering, en midtvejsregulering bliver det faktisk kaldt, og der tror vi i Dansk Folkeparti meget på de meldinger, organisationerne er kommet med, også ifølge deres høringssvar, gående på, at hvis man ikke havde lavet den her regulering, jamen så tror de faktisk på, at man havde nået de intentioner, der var sat, hvis man havde sluttet med det i år 2003.
Det må også være et svar på mange af de spørgsmål, der lå i det, hr. Touborg fremsatte, nemlig at hvis man taler med organisationerne, jamen så tror de faktisk ikke på, at det var gået så galt, som man lægger op til her i lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-22:
Jeg er lidt forundret over hr. Christian H. Hansens melding om, at det såmænd nok skulle være faldet på plads, bare vi havde ladet tingene køre deres egen skæve gang.
Det var ikke et citat, det var min udlægning.
Jeg vil godt spørge: Mener hr. Christian H. Hansen, at man bare kunne lade tingene stå til, hvad angår våde enge? Mener hr. Christian H. Hansen, at man med den omstændighed, at der de første 2 år er blevet anlagt 89 ha med våde enge, bare skulle lade stå til, og så skulle vi nok nå at få et meget stort antal tusind hektarer ud af det?
Mener hr. Christian H. Hansen, at det vil være en god idé fortsat at dyrke 500.000-600.000 ha med brødhvede
med de ekstra kvælstoftillæg, det dér ville betyde?
Tror hr. Christian H. Hansen, at de 7.500 t, vi mangler pr. år, som faktisk udgør noget, der ligner 22 pct., vil kunne indhentes ved bare at lade stå til?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-22:
Det er kun den historiske redegørelse, ministeren kom med, som jeg ikke synes kan stå upåtalt hen.
Ministeren går tilbage til Vandmiljøplan I og Vandmiljøplan II, og så hævder ministeren, at det har medført en forbedring af situationen.
Det, som har været tilfældet, er, at man først lavede Vandmiljøplan I, som ingenting hjalp, og som kostede milliarder af kroner.
Så gentog man succesen med
Vandmiljøplan II, som man nu også har måttet konstatere kostede milliarder af kroner, og vores vandmiljø er i samme udsatte, kritiske situation, som det var, før man overhovedet begyndte med Vandmiljøplan I.
Derfor bare lige denne her bemærkning til ministerens udtalelser.
Jeg lagde også mærke til, at ministerens hovedargument, som han klamrede sig til både ved indledningen og afslutningen af sin tale, var, at han havde et forlig, som han nu engang anså for en bunden opgave.
Det er muligvis det, regeringen så lægger til grund.
Jeg synes bare, at det var nødvendigt med en korrektion af den historiske fremstilling af alle de spildte milliarder.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-22:
Nej, det vil jeg bestemt ikke.
Jeg bakker op om NPO-handlingsplanen og Vandmiljøplan I.
Men jeg må nok sige, at det ikke tjener demokratiet og parlamentet i Danmark til ære at mindes, hvordan ideen om halvering af kvælstofudledningen opstod, og hvordan den blev besluttet.
Det skal vi ikke snakke for meget om på det sted her.
Nej, det, vi vendte os imod, var nogle af tiltagene i Vandmiljøplan II og den pris, som landbruget på den måde kommer til at betale, og som er helt ude af trit med det, som andre landes landmænd kommer til at betale.
Det er problemet.
Christian Mejdahl (V), 2001-05-22:
Når der er lavet forlig på et område, løber vi den risiko, at debatten bliver sådan lidt indforstået, og at den måske kan blive svær at følge med i for dem, som ikke holdt med i forliget.
Jeg har fået en information fra Fødevareministeriet og nu også fra ministeren.
Men jeg vil godt have bekræftet, om ikke andet så med et nik fra ministeren, at det, som ministeren nu har stillet i udsigt, er et afsnit til betænkningen, der klargør, hvilke områder i bemærkningerne til lovforslaget, som nu neutraliseres, eller som tages ud, sådan at det står lysende klart, når vi kommer til anden og tredje behandling, hvad det er, der er besluttet, og hvad det er, ministerbemyndigelserne omfatter. Jeg synes, det vil være vigtigt, at vi får om ikke andet så et nik til, at det her er rigtigt, eller også må ministeren jo forklare sig.
Svend Auken (S), 2001-05-22:
Vi har ikke nået det hele, men at sige, at det, at vi renser vores spildevand i Danmark, som vi har gjort, har været fuldstændig uden betydning!
Tænk hvilken pøl vi havde boet i
, hvis ikke man i forhold til både byerne, industrien osv. gennemførte rensninger. Hvis man ser på landbruget, så er forbruget af handelsgødning i dansk landbrug under vandmiljøplanerne rent faktisk blevet reduceret med 150.000 t. 150.000 t!
Jamen det er jo den mest konkrete måde at sige på, at vi udnytter vores gødning langt bedre, end vi gjorde tidligere, og dermed har nedsat tabet af kvælstof til miljøet langt mere, end mange andre tal kan illustrere.
Her kan man se det.
Det er ikke det samme, som at vi har løst alle problemerne.
Mange steder er der en meget betydelig kvælstofbank og visse steder jo også en betydelig fosforbank.
Jeg tror, det var hr. Mejdahl, der engang sagde, det er det, vi kalder frugtbarhed.
Problemet er bare, at navnlig i varme perioder med meget stor nedbør er det danske vandmiljø meget, meget sårbart.
Det, vi i realiteten gør her, er, at vi nedsætter sårbarheden, men desværre kan vi jo ikke fjerne sårbarheden, og vi skal arbejde videre med det her spørgsmål. Jeg synes, det er forkert af hr. Albrechtsen at sige, at der slet ikke er sket noget.
Det er altså helt forkert.
Danmark opfylder som et af de få lande både direktivet om nitrat og spildevandsrensning, og det er jeg stolt af at vi gør.
Det er også svaret til hr. Ole M. Nielsen.
De andre lande overholder ikke nitratdirektivet.
De ligger i en juridisk proces, hvor de ikke overholder kravene.
til at i gang med de samme ting.
Det, der bl.a. bringer Holland og hollandske landmænd i så store vanskeligheder, er, at nu skal de til at opfylde de samme krav.
Hvorfor tror man, at hollænderne ligger og køber jord i Danmark?
Det er jo, fordi de bliver presset og vil blive presset.
Det, man skal sammenligne med, er ikke en spansk bjergbonde.
Det, man skal sammenligne med, er dem, som dyrker under tilsvarende forhold, som vi gør i Danmark, og der vil reglerne nærme sig hinanden, bl.a. fordi Danmark i detaljerede diskussioner med Kommissionen har vist, hvordan det kan gøres, og vi har fået det tiltrådt.
Det er på den måde, små lande kan flytte verden, i stedet for som hr. Ole M. Nielsen trygt at sætte sig hen i en kakkelovnskrog og håbe på, at der ingen er, der lægger mærke til en.
Til hr. Mejdahl kan jeg kun sige, at svaret er bekræftende på hans spørgsmål.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-05-22:
Da vores ordfører på området er optaget af et udvalgsmøde, skal jeg fremføre følgende: Som medforslagsstiller til dette beslutningsforslag mener Dansk Folkeparti, at det frie skolevalg er en flot frihedstradition i det danske uddannelsessystem, som samtidig skaber konkurrence mellem grundskolerne og dermed ansporer til at gøre tingene bedre. De private skoler er derfor en uvurderlig gevinst for uddannelsessystemet.
De fleste af eleverne i de private grundskoler fortsætter i dag efter skoletid i en SFO, som er tilknyttet den enkelte private skole.
De private skolers muligheder for at tilbyde ordninger, der nærmer sig samme kvalitetsmæssige niveau som de kommunale SFO'er, udhules dog, fordi de økonomiske forhold i de private SFO'er er uforholdsmæssigt ringere end i de kommunale, hvilket bekræftes af et talmateriale fra friskolerne om normeringer m.v. Det årlige tilskud pr. elev er i finansloven for 2001 fastsat til 6.955 kr., mens det offentlige tilskud til kommunale fritidsordninger udgør ca. 18.300 kr. pr. elev.
Det blev muligt for de private skoler at opnå et statsligt tilskud til SFO'er i 1992.
Tilskuddets størrelse skulle forhandles mellem KL og undervisningsministeren, og resultatet blev en takst, der allerede dengang reelt ikke udgjorde 75 pct. af de tilsvarende udgifter pr. barn i de kommunale SFO'er.
Årsagen hertil var, at der blev anvendt en beregningsmetode, der gav et skævvridende resultat.
Siden er antallet af kommunale SFO'er steget, mens antallet af kommunale daginstitutionstilbud er faldet.
Hvis børnene i private skolers SFO'er skifter til folkeskolernes SFO'er, vil det medføre en offentlig merudgift på mere end 220 mio. kr., og de private skoler sparer således hvert år kommunen for mange penge ved at overtage pasning af en lang række børn.
Dansk Folkeparti mener, at de private skoler i princippet burde have samme vilkår for driften af SFO'er som offentlige skoler.
Dansk Folkeparti mener ligeledes, at såfremt et frit skolevalg fortsat skal være en reel mulighed, og private skoler skal være et reelt alternativ til de kommunale skoler, skal der gives de SFO'er, der er tilknyttet de private skoler, et økonomisk løft, så de kan tilbyde forsvarlige skolefritidsordninger.
Anne Baastrup (SF), 2001-05-22:
For ca. 1½ år siden var jeg sammen med bl.a. fru Tove Videbæk til et større møde.
Vi var blevet inviteret af de frie grundskoler og privatskoler, som ville fortælle os om de problemer, de havde med SFO-ordningerne og finansieringen heraf.
I den forbindelse understregede fru Tove Videbæk, at Kristeligt Folkeparti ville komme med dette forslag, og jeg gav tilsagn om, at SF ville støtte forslaget under forudsætning af, at finansieringen var på plads.
Som ordfører for SF nævnte jeg også sidste år, at vi finder, at der er mange gode argumenter for, at man forbedrer de økonomiske vilkår for SFO'erne i de frie grundskoler og privatskoler, men at vi ikke under nogen omstændigheder kan stemme for et forslag, der ikke er finansieret.
Jeg er fuldstændig klar over, at eksempelvis partiet Venstre, som jo også er medforslagsstiller, bl.a. ønsker at finansiere det via nedskæringer i ulandsbistanden.
Det er mit indtryk, at Kristeligt Folkeparti - i hvert fald hidtil - ikke har ønsket at finansiere via nedskæringer i ulandsbistanden.
Allerede af den grund kan jeg se, at der er problemer forbundet med at få forslaget finansieret, så derfor må jeg på SF's vegne afvise det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-05-22:
Da den konservative ordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Trods god vilje blandt flere partier i Folketinget står vi stadig i en situation på skoleområdet, hvor der er endog meget stor forskel på den refusion, der bliver givet til private skolers SFO og offentlige skolers SFO.
Det er ubestrideligt. Tallene skriger nærmest til himlen, og det er efter vores overbevisning af stor betydning, at vi snarest muligt får sikret en fornuftig SFO-ordning på de private skoler og dermed kommer denne ulighed til livs. Vores mål med at være med i det fremsatte beslutningsforslag er at skabe reel ligestilling mellem offentlige og private skoler, hvilket tilsyneladende også har været Folketingets partiers intentioner at dømme efter de refusionsregler, der eksisterer i det hele taget.
Der bør gælde de samme regler for såvel offentlige som private skoler også på SFO-området. Situationen er den i dagens Danmark, at i langt de fleste familier er begge forældre udearbejdende.
Derfor er der et uomtvisteligt behov for at etablere SFO-ordninger, og det tror jeg da heller ikke nogen her i salen bestrider.
Men behovet for en skolefritidsordning gælder altså også for de ca. 13 pct. at de danske børn, der går i private skoler, og derfor er det heller ikke rimeligt, at den ellers eksisterende lighed mellem private og offentlige skoler ikke gælder på dette område.
I dag får de kommunale fritidsordninger godt 18.000 kr.
pr. elev
, mens de private fritidsordninger må nøjes med knap 7.000 kr. pr. elev.
Med en kompensation på knap 35 pct. i forhold til de offentlige skoler får de private skoler selvsagt alt for lidt til at kunne drive SFO'er, som kan konkurrere med den form for SFO, der er på de offentlige skoler.
Det håber jeg vi med det fremsatte forslag kan råde bod på, og det er mit håb, at vi efter denne debat kan komme videre med sagen og skabe rimelighed i forholdet mellem de offentlige og de private skoler, også på dette område.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-22:
Tidligere på dagen havde vi en forespørgselsdebat, hvor Venstres ordfører, fru Ester Larsen, her fra talerstolen sagde, at Venstre altid peger på finansiering af de forslag, Venstre fremsætter.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet til fru Else Winther Andersen: Hvor skal de 38 mio. kr. komme fra?
Er det i løbet af den sidste halvanden times tid blevet lavet om til, at nu peger man ikke på finansiering, men vil senere komme med finansieringsanvisninger?
Er der sket det skred hos Venstre i løbet af eftermiddagen?
Else Winther Andersen (V), 2001-05-22:
Venstre fremsætter ikke forslag, uden at de kan finansieres, og forslaget her vil indgå i det samlede forslag, som vi vil komme med til august, når vi fremlægger vores finanslovoplæg.
Deraf vil det fremgå, hvordan det vil blive finansieret, og det vil helt sikkert blive finansieret.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-22:
Hvor vil man helt nøjagtigt finde de penge?
Det bliver jeg nødt til at spørge om.
Else Winther Andersen (V), 2001-05-22:
Det frie skolevalg er en flot frihedstradition i det danske uddannelsessystem, som gør det muligt for den enkelte familie at vælge den skoleform, der passer bedst til dem og deres børn.
I Venstre vil vi gerne være med til at give familierne den valgmulighed, og der kan også være forskellige behov.
Venstre anser desuden de private skoler for at være en uvurderlig gevinst for vores skolesystem.
Det er sundt med konkurrence
Der er ingen tvivl om, at vi får en meget bedre folkeskole i kraft af, at der er konkurrence fra den private skole.
13 pct. af børnene går i de private skoler, og det kan man da kalde konkurrence, men der skal være et reelt konkurrenceforhold.
13 pct. går i de private skoler, mange af dem skal også passes efter skoletid, og vi har lige hørt ministeren sige, at op til 70 pct. af de børn, der går i private skoler, bliver passet i SFO, og så er det, kæden hopper af mellem de offentlige og de frie skoler.
Når vi ser på finansloven for i år, får man på de frie skoler knap 7.000, kr. hvorimod man på SFO'en i kommuneskolerne får over 18.000 kr., og det mener vi faktisk ikke kan være rimeligt.
Hvorfor skal de frie skoler have dårligere økonomiske vilkår end folkeskolerne?
Det giver automatisk flere børn i lokalerne, det giver mere larm og stress, og det giver i det hele taget dårligere arbejdsvilkår.
Regeringen taler så meget om arbejdsmiljø for både børn og voksne, men hvor er omsorgen henne?
Venstre vil gerne i de kommende finanslovforhandlinger være med til at finde de penge, som dette beslutningsforslag vil koste.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Med de sidste bemærkninger fra hr. Kristen Touborg må jeg så lige indlede med at sige, at jeg bliver nødt til at svare på spørgsmålet om at sætte sig ind i lovforslaget.
Hvordan kan man sætte sig bedre ind i lovforslaget end ved at stå og citere direkte fra det?
Så kan man vist ikke gøre det mere detaljeret, heller ikke over for SF's ordfører.
Men jeg vil gerne have lov til at tage udgangspunkt i sagsbehandlingen for det her lovforslag.
Jeg synes, det er dybt kritisabelt, at Folketinget i dag skal behandle et forslag i dag, tirsdag; i morgen skal vi sådan set være færdige med betænkningen osv.
Jeg vil gerne tilslutte mig de kritiske bemærkninger, der både har været fra Venstres ordfører og fra De Konservatives ordfører på det her område.
Jeg synes, det er dybt, dybt kritisabelt.
Vi har ikke været med i forliget i Dansk Folkeparti omkring den her vandmiljøplan, og Vandmiljøplan II synes jeg bar en del præg af mistillid til landbruget.
Det var også de bemærkninger, vi havde under selve behandlingen af vandmiljøplanen.
Glædeligt er det selvfølgelig, at landbruget har opnået de fleste af de intentioner, der lå i den.
Hvis man så ser på målsætningen for det mere statsligt finansierede område, når vi snakker våde enge, så var det, efter hvad jeg husker, ca. 16.000 ha. Der har man så ikke helt kunnet efterleve målsætningerne i det, og derfor er det så blevet nedjusteret.
Men alligevel justerer man sådan lidt op på landbrugsdelen.
Man overfører efter vores opfattelse af det her
flere økonomiske byrder, og det mener vi i Dansk Folkeparti er forkert. Jeg vil lige henvise til, at jeg tror, de administrative konsekvenser af det her lovforslag for erhvervet bliver noget større end dem, der står i vurderingen i lovforslaget, nemlig at den enkelte jordbruger pålægges ekstra byrder i form af et mere detaljeret gødningsregnskab, dokumentationskrav på dyrkning af brødhvede osv. Vi havde det lige i debatten i de korte bemærkninger her også, men det er jo nok lidt en trossag.
Dog er det så også de elementer, som nogle af de høringsberettigede vil gøre opmærksom på i deres høringssvar.
Efter vores opfattelse er det nok ikke ligefrem flere administrative byrder, vi skal hælde ned over landbruget, og det kommer vi efter vores opfattelse til med det her forslag.
Selve regionaliseringen i forslaget har jeg svært ved at se, hvordan kommer til at fungere.
Det tror jeg, der er mange, der har, det kunne jeg egentlig også høre på den startende debat.
Det kan godt være, man kan forstå det ud fra det, der står i lovforslaget, men jeg tror, det bliver meget svært at forklare udadtil.
Overordnet vil jeg sige, at jeg synes, landbruget
faktisk som før nævnt har opfyldt mange af de krav, der var i miljøplanen, og jeg vil også godt forholde mig til, at hvis man havde ladet det her køre ud til 2003, jamen så tror jeg faktisk på, at man havde nået de mål, man oprindelig havde sat, og derfor kan vi ikke støtte denne her regulering.
Else Winther Andersen (V), 2001-05-22:
Den socialdemokratiske ordfører talte ikke ret meget om arbejdsmiljøet.
Jeg vil gerne spørge hr. Thomas Adelskov, hvordan han vil definere arbejdsmiljøet i en SFO i den private skoleordning med færre penge at arbejde med og tit mindre lokaler, end man har i den offentlige. Hvordan kan man i grunden forsvare det?
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-22:
Hr. Thomas Adelskov taler om, at der er forskel på betalingen i de kommunale og i de private skoler.
Kan hr. Thomas Adelskov fortælle, hvor stor forskellen er, for den er faktisk meget lille?
Hvordan man kan få det til at hænge sammen i de private grundskoler?
Jamen det er jo netop, fordi man stuver flere elever sammen i lokalerne end i de kommunale skoler, og det vil man jo gerne væk fra.
Man har 25,3 elev i en klasse i forhold til 12,1 i de kommunale, og man ville jo egentlig gerne ned på et lidt mindre tal.
Så der er mange, mange grunde til, at de skal have et bedre tilskud.
Vedrørende forældrebetalingen vil jeg gerne have en kommentar fra hr. Thomas Adelskov.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-22:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Claus Larsen-Jensen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg forelægge hans ordførertale. Forslaget er en gentagelse af de forslag, som bl.a. Kristeligt Folkeparti fremsatte for 1 år siden, beslutningsforslag nr. B 81 og nr. B 89, selv om der ikke er noget nyt under solen med hensyn til udviklingen af udgifter og kvaliteten i de private skolers SFO-ordning i forhold til de kommunale SFO-ordninger. Udgifterne til privatskolernes SFO-ordninger er fortsat lavere end til de kommunale ordninger, som til gengæld lever op til andre krav om bl.a. åbningstider.
Der er således ikke alene ved at sammenligne udgiftsnivauet grundlag for at tale om forskelsbehandling, og heller ikke når man ser på forældrebetaling til privatskolerne og de kommunale SFO-ordninger, er der et grundlag for ændringer.
Forældrebetalingen til privatskolernes SFO-ordninger er lavere. Tilbudet og forældrebetalingen følges altså ganske pænt ad.
Statstilskuddet til de private skolers aktiviteter er ikke skåret ned, men pristalsreguleret hvert år siden 1994.
Privatskolerne har heller ikke problemer med at få børn til SFO-ordningerne.
En større andel af børnene i privatskolerne bruger skolernes SFO-ordninger, end tilfældet er i de kommunale skoler, og stigningen har været størst i privatskolerne.
Man kan derfor heller ikke tale om en krise
for privatskolernes SFO'er, der særskilt skulle begrunde ekstra penge til et standardløft
I øvrigt mangler finansieringen af de 38 mio. kr. ekstra til privatskolernes SFO totalt.
Jeg har svært ved at se, hvordan det hænger sammen med det skattestop, som Venstre har gjort til sit politiske slagnummer.
De gode ideer i dette og andre tilfælde, som skal skabe totalt parallelle statsstøttede systemer i den private og i den offentlige sektor, som forslagsstillerne har som mål, koster ekstra penge, ekstra penge, som medfører øgede skatter eller tilsvarende besparelser andre steder.
Forslaget hænger ikke sammen hverken politisk eller økonomisk, og derfor afvises forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2001-05-22:
Jeg skal blot sige, at vi ikke har forsøgt at beregne, hvad det ville koste, hvis de børn, som går i de frie skoler, skulle benytte sig af kommunale SFO-ordninger.
Men det er rigtigt, at det er kommunernes ansvarsområde, og derfor ville et eventuelt opstået pasningsproblem i givet fald også blive kommunernes problem. Jeg skal beklage, hvis jeg husker spørgsmålet fra sidste år forkert.
Da drøftede vi, om ordningen på friskoleområdet skulle følge ordningen på det kommunale område, så der var en parallelitet.
Men under alle omstændigheder uanset forslaget sidste år antager jeg, at det er det foreliggende forslag, som vi drøfter i dag.