runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lis Greibe (S), 2001-05-16:
Hr. Jens Kirk henviste til et af de utallige genfremsatte beslutningsforslag, som vi har haft, bl.a. det om udnyttelse af overflødiggjorte landsbybygninger.
Jeg vil så spørge ministeren, om ikke det er rigtigt, at planlovens § 37 faktisk giver mulighed for at udnytte bygninger, der ikke længere er nødvendige for driften af landbrugsejendomme.
Men de skal altså have været overflødige i mindst 5 år, og i praksis viser det sig, at grunden til, at overflødiggjorte landsbybygninger ikke udnyttes, er, at mange er i for dårlig bygningsmæssig stand eller ligger uhensigtsmæssigt. Jeg kan ikke tillade mig at spørge hr. Jens Kirk, men jeg vil da i hvert fald gøre opmærksom på, at i den debat, vi havde, udtalte miljøministeren, at der i øjeblikket er et udkast til en ny vejledning om administration af landzonebestemmelserne i teknisk høring i relevante ministerier, men at det også er blevet slået fast, at når man vil lave nogle udvidelser, skulle det dreje sig om mindre udvidelser af erhvervsvirksomheder, og at vi holdt fast på, at det skulle ikke ødelægge det åbne land.
Kristian Jensen (V), 2001-05-16:
Jeg vil bare spørge ministeren: Hvem er kommet med det forslag?
Nævn mig ét eneste Venstreforslag, hvor det er sagt, at der overhovedet ikke skulle være nogen regler.
Når ministeren ikke kan gøre det, håber jeg, ministeren vil erkende, at det, ministeren sagde lige før, var en fortalelse eller en overdrivelse.
Vi ønsker i Venstre, at der skal være et sæt overordnede spilleregler, men at der skal være plads til forskellighed og plads til udvikling i det åbne land.
Med det svar, som ministeren har givet her, er jeg bange for, at den dialog, ministeren snakkede om, ender med at blive en enetale fra regeringens side.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Vi har lige haft en landdistriktsdrøftelse under indenrigsministerens ressortområde her i Folketinget, hvor stort set alle var enige om, at vi var på den rigtige vej.
Der var nogle nuancer, man lige skulle have lidt hånd i hanke med, men ellers syntes vi, det var et godt arbejde, der var sat i værk, og at det gik den rigtige vej.
Men så lige pludselig ser vi i Jyllands-Posten den 8. maj på forsiden, at Johannes Poulsen udtaler, at miljøminister Svend Auken er ligesom de gamle DDR'er.
Er økonomiministeren enig i den udtalelse?
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Med denne forespørgsel ser partierne frem til at få belyst og dermed fulgt op på den vedtagelse, som et bredt flertal vedtog ved den sidste fiskeriforespørgsel, F 34.
Den nye forvaltning skal gennemføre en hurtig og bæredygtig tilpasning af fiskeriforvaltningen i det pelagiske fiskeri og industrifiskeriet, udvikle forvaltningen af de demersale fiskerier ved at inddrage økonomisk planlægning, bæredygtig ressourceudnyttelse og en målretning af fiskeriteknologien, udvikle et lokalt og alsidigt kystfiskeri inden for de årlige kvoterammer og afdække aktuel viden om menneskelige og naturgivne påvirkninger af fiskebestanden og deres betydning.
Vi ser frem til at høre ministerens forslag til løsninger på de nævnte områder.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-16:
Hvis statsministeren synes det, vil jeg da gerne citere fra den avisartikel.
Nu forsømmer man de mange, der vil noget andet end at bo midt inde i byerne.
Vi så, hvordan det gik i det gamle DDR, hvor folk skulle bo i firkantede kasser inde i byerne med nogle madfabrikker spredt rundt på landet, og det er et alternativ, som ikke ret mange vil synes om.
Derfor er man nødt til at lytte til, hvad det er, folk gerne vil have, i stedet for blot at følge en ren skrivebordstanke«.
Det er ikke engang noget, oppositionen blander sig i.
Uenigheden klarer regeringen så udmærket alene, den opstår mellem de to partier, der skal afstikke rammerne for, hvordan man skal udvikle sig bomæssigt i Danmark.
Det er jo tankevækkende, og jeg kan forstå, at statsministeren ikke er i stand til at gøre mere ud af sagen.
Og jeg må jo sige, at det kan måske heller ikke undre, for hvis man ser de udskrifter, der er lavet af ministerens tale på Hindsgavl, så er det jo netop, at man ikke skal have lov til at bo ude i det åbne land.
Det er så åbenbart signalet fra statsministeren.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Det er tiltrængt, at vi i det danske Folketing får denne debat om fiskeriet, ressourcerne og miljøbelastningen i forbindelse med fiskeriudøvelsen med afsæt til debatten om oplægget til en ny dansk fiskeriforvaltning.
Det er også positivt, at man konstaterer behovet for stigende fokus på bl.a. fiskeriets effekt på andre dele af økosystemet. Oplægget her er dog desværre ikke så vidtgående og progressivt som den grønbog for den fælles fiskeripolitiks fremtid, der nu er til debat rundt om i Europa.
Men det er meget vigtigt, at vi nu helt grundlæggende får belyst alle forhold af betydning for fiskeriet af hensyn til dansk fiskeris fremtid.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
For at formilde formanden lidt vil jeg gerne kort spørge hr. Kristen Touborg: Hvordan definerer hr. Touborg en økologisk fisk? Hr. Touborg gør et stort nummer ud af overdragelighed.
Vil hr. Touborg indrømme, at hvis fiskeriorganisationerne virkelig er dygtige her, og hvis de kan overbevise ministeriet om, at deres modeller er bedst, så kan de faktisk komme til at stå i stedet for det, der står nu?
Men de skal altså være dygtige.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Man kunne sige, at SF's forslag til vedtagelse måske burde have været mindre, fordi der ikke har været så mange, der har været draget ind i det.
Men jeg vil gerne spørge hr. Touborg: I det forslag til vedtagelse, som der er flest om, ligger der noget om, at man kan indsætte noget, komme med ændringsforslag, og gør det ikke netop det, som hr. Kristen Touborg faktisk syntes var en mangel, at det kan blive til virkelighed? Så kan jeg også huske, at ved sidste debat i februar blev der også gjort en del ud af at forklare, at der var Dansk Folkeparti ikke med på det, for dengang syntes vi, der var mange tvivlsspørgsmål.
Vi er med i dag, for nu har vi fået opklaret nogle ting, fordi vi har deltaget i de møder, som alle fiskeriordførere har været indkaldt til.
Hvis man kommer til de møder, så får man oplysningerne.
Men vil hr. Touborg ikke sige, at det, han nu vælger, det er faktisk at sætte sig fuldstændig udenfor?
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Jeg vil godt begynde med at svare hr. Christian H. Hansen på det allerførste med, at vores forslag til vedtagelse skulle være kortere, fordi vi var færre partier om det, end det andet forslag, hvor der er mange partier.
Det får mig jo til at sige, at det er ikke i overensstemmelse med min demokratiopfattelse.
Det er muligt, det er i overensstemmelse med Dansk Folkepartis, men vi mener sådan set, at vi skal have ligeret, og vi skal have mindretalsbeskyttelse.
Så spørger hr. Christian H. Hansen, om ikke det ændringsforslag, der er indarbejdet i jeres forslag til vedtagelse, er tilstrækkeligt.
Det er det jo langtfra, for i den mulighed for at lave ændringsforslag er der jo indarbejdet en klar aftale om, at det skal man så være enige om, og jeg er ret sikker på, at der vil være én part, der vil blive meget svær at gøre enig.
Dernæst til fru Lene Espersen
: Hvad ville SF så, og hvordan vil man leve op til det, vi har lovet?
Jamen det vil vi faktisk gøre nøjagtig på den måde, som Socialdemokratiets ordfører, hr. Ole Vagn Christensen, sådan kom til at referere fra forhandlingerne.
Det er faktisk derfor, vi godt ville give en 5-årig forsøgsperiode.
At tidspunktet, hvor hr. Ole Vagn Christensen gør det, ikke er så heldigt valgt, det er en anden sag, men det er korrekt, at vi var klar til at gå ind og lave en forsøgsordning, og det var den løsning, vi ville lave på det.
Men det er meget vigtigt for os at sikre, at der er snor i, det er meget vigtigt for os at sikre, at der ikke sker en kapitalisering, og at man kan trække det tilbage efter en periode, og det var en forudsætning for os, at det indgik i forslaget. Og så til auktionspligten.
Nu skal fru Lene Espersen jo ikke bestemme, om jeg bare skal svare ja eller nej.
Det kan være, at formanden skal, hvis det tager for lang tid, men jeg vil gerne sige: Ja, vi går ind for auktionspligt, det har vi sådan set altid gjort, så det kan næppe være noget nyt.
Det er adskillige år siden, vi har foreslået det.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Til hr. Touborg
Men det er jo helt klart, at det, hr. Touborg ville, og det synes jeg skal siges i den forbindelse, var, at partierne skulle have vetoret med hensyn til, om det skulle have lov til at fortsætte, selv om det, der var sat i værk måske var godt nok, og det var det, der gjorde, at der var en forskel i opfattelsen af tingene.
Så kommer hr. Touborg ind på, at det, der laves nu, kun er for de store aktører.
Jamen det er jo store både, det er jo store investeringer, og hvis det er det, der ligger i hr. Touborgs udtalelse, så er det korrekt, at det er store investeringer, der er tale om.
Og så har jeg lidt svært ved at se, at når hr. Touborg går ind for flere årsmængder, at han så ikke kunne gå ind for denne 5-årige ordning, for det er da flere årsmængder.
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Ellers må SF forklare, hvordan man vil leve op til vedtagelsen, når man går ind for en 5-årig forsøgsordning, hvis der ikke må komme penge ind i fiskeriet, det vil vi godt have en forklaring på.
Og så vil jeg spørge hr. Kristen Touborg, som nu er meget stor tilhænger af auktionspligt: Vil det sige, at hr. Kristen Touborg er tilhænger af, at man straffer alle de fiskere, der uforvarende kommer til at sælge deres fisk, fordi de er tvunget igennem en auktionspligt?
Er det SF's politik?
Det vil jeg godt have en præcisering af.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Jeg synes ellers, at hr. Touborg er kendt for også at kunne forstå lidt humor, og det med længden var nok ment lidt humoristisk, men jeg forstår godt, hvis hr. Touborg har en betænkelig dag i dag.
Jeg synes stadig væk, at hr. Touborg mangler at komme med en forklaring på, hvad det er, SF vil.
Den har vi ikke fået endnu, men man stiller nogle pinde op, hvor man faktisk siger, at mange af de penge, der står i det, det er det, flertallet går ind for.
Der har man en eller anden berøringsangst i SF, for lige så snart noget bliver kapitaliseret, så mener man, at verden går nedenom og hjem.
Men ville den ikke også gøre det, hvis fiskeriet skulle være så økologisk, som hr. Touborg synes?
Jeg synes, det lyder, som om man lægger op til, at det skal være meget mere økologisk, og vi mangler stadig væk at få en definition på en økologisk fisk fra hr. Touborg.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Det, vi snakker om, er økologisk bæredygtigt fiskeri, det burde ikke være nødvendigt at forklare så meget om dét.
Så spørger hr. Christian H. Hansen, hvad SF vil: Ja, det mener jeg egentlig fremgår ret tydeligt af vores forslag til vedtagelse, og det er rigtigt, at de to forslag ligner hinanden på en hel del områder, det er klart nok.
Vi har bl.a. gjort jeres forslag væsentligt bedre gennem forhandlinger.
Jeg vil meget gerne medgive, at jeg mener, at der var har været et ordentligt forhandlingsforløb, hvor vi måske godt kunne have været inddraget lidt hurtigere en gang imellem.
Nu da hr. Ole Vagn Christensen er begyndt at snakke om forhandlingsforløbet, så er vi jo lidt forundrede over, at vi får et udkast, der hedder nr. 1, og det næste, vi får, er nr. 6. Man kan så sige, at der må have været et forløb undervejs, som vi ikke helt har været med i, men o.k., o.k., det tager vi sådan set lidt ovenfra, hvis det er det, det skal komme an på.
Men i virkeligheden har vi været med til at forhandle vedtagelsen til noget langt bedre, og det vil vi da meget gerne stå ved, og det er så også derfor, vi går hen og forsøger at få tingene til at hænge sammen, så vi kunne være med i det forslag til vedtagelse, der ligger.
Men vi har et ufravigeligt krav om, at vi ikke kan acceptere en kapitalisering af retten til at fiske, en kapitalisering af havets ressourcer.
Det, der er problemet i de borgerliges forslag - de er vist ikke lige borgerlige alle sammen, men så i de fleste partiers forslag - er, at der ikke er snor i, at man også stopper.
Tværtimod mener vi det, når vi siger det, at vi er bange for, at det bliver en glidebane, for når man først er startet på den trafik, så vil vi godt se, hvem det er, der så skulle have mod og mandshjerte/kvindehjerte til at stå frem og sige: Det vil vi ikke mere.
Vi er simpelt hen ræd for, at det bliver mere og mere kapitaliseret, for det er jo storkapitalen, der her har muligheden for at komme ind og sætte sig på den del af fiskeriet.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Det er måske for banalt at gentage det spørgsmål til SF's ordfører, hvad definitionen er på en økologisk fisk.
Er det en, der svømmer i havet, og som man fanger med hænderne, eller er det en, der er opdrættet i et dambrug, hvor man kan styre, hvad foder den får?
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Det er tredje og sidste omgang for mig, men jeg spørger for tredje gang: Hvordan vil SF sikre en hurtig og effektiv tilpasning af fiskeriflåden?
Vi kan forstå, at der er ikke kapital udefra.
Der skal ikke noget privatøkonomi ind i det her.
Hvor vil SF hente pengene henne?
Hr. Kristen Touborg bedes svare.
Auktionspligten har vi heller ikke fået svar på.
Det, der var problemet i det forslag, der er kommet fra SiD og Danmarks Fiskeriforening, er jo, at de på ene side siger, at de vil gerne tilgodese konsumfiskeriet.
Det er vi alle sammen enige om.
Men hvis man laver tvang, en auktionspligt, så kan fiskeren jo altså ikke selv bestemme, hvem der køber hans fisk, og det vil sige, man straffer alle de fiskere, hvor det er fabrikkerne, der opkøber fiskene.
Det er jo ikke fiskerens skyld, at opkøberne bruger dem til forskellige formål.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Ja, man må jo undres, når hr. Kristen Touborg siger, at de vil gerne være med til et 5-årigt forsøg, men de vil have en vetoret, fordi vi skal have noget gjort ved den der kapitalisering, der jo eventuelt kan være på det tidspunkt.
Der står helt klart, at der skal være drøftelser mellem partierne.
Derfor er der ingen, der har givet frit løb til, at der kan blive en kapitalisering på det her område.
Jeg vil gerne, at hr. Kristen Touborg fortæller, hvordan den kapitalisering er mulig, når det er sådan, at tingene skal tages op efter 5 år, og at man ikke dér kan iværksætte de fornødne foranstaltninger, så man sikrer, at samfundet får sin andel af de værdier, der bliver skabt.
Jeg har lidt svært ved at se, at der skulle være tale om, at man sådan set har givet mulighed for, at det bare kan få lov til at fortsætte i al evighed.
Det er 5 år, må jeg sige til hr. Kristen Touborg, og så med mulighed for 3 års forlængelse, hvis vi bliver enige.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Først til hr. Jens Kirk: Jeg mener, at jeg har præciseret, at det, vi snakker om, er økologisk fiskeri, altså bæredygtigt fiskeri.
Dernæst til fru Lene Espersen: Jeg mener sådan set, at jeg gjorde meget klart, at den tilpasning, som fremgår af vores vedtagelse tidligere i år, er det, vi har forhandlet i forbindelse med, at vi var indstillet på at indgå i en 5-årig forsøgsperiode.
Det kunne vi så ikke blive enige om, og så er det jo så det.
Om auktionspligt: Ja, vi er tilhængere af auktionspligt.
Det synes vi der er mange gode grunde til.
, og vi tror faktisk, at med de muligheder, der er i auktion under forskellige former, er det ikke noget, der vil få nogen negativ virkning for lovligt fangede fisk.
Så det tror vi sådan set er en ganske udmærket måde at gøre det på.
Så siger Socialdemokratiets ordfører, at der står jo klart, at sagen skal tages op.
Ja, det er jo netop det.
Der er jo en utrolig forskel på den bløde formulering, der er i vedtagelsen om, at sagen skal tages op, og så det at have en sikkerhed for, at man kan gribe ind.
Hvis man undrer sig så meget over, at vi ønsker en vetoret, så er det naturligvis, fordi det er en udvikling, vi er meget bange for, og som vi er meget bange for løber os fuldstændig af hænde.
Men jeg vil da godt sige, at det med vetoret er jo ellers ikke så fjernt fra flertalspartierne, for de har jo i vedtagelsen indarbejdet en anden vetoret i afsnittet, der går på, at man kan komme med ændringsforslag, forudsat partnerne er enige. Hvad kaldes det, hvis ikke det er en vetoret?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Jeg har med stor opmærksomhed lyttet til de svar, som hr. Kristen Touborg har givet i den runde, der har været, og jeg har nu også lige fået det forslag til vedtagelse, som SF og Enhedslisten fremsætter. Jeg kan ikke med min bedste vilje se, hvad det er for nogle forslag, der ligger i forhold til det pelagiske fiskeri.
Jeg kan simpelt hen ikke se andet, end at SF og Enhedslisten er modstandere af nogle forskellige ting, og så er de meget tilhængere af de ting, vi har arbejdet med omkring kystfiskeriet, og det er jeg selvfølgelig glad for; men et svar på, hvordan vi skal sørge for, at det pelagiske fiskeri bliver effektivt, og at vi får fornyet flåden, er der simpelt hen overhovedet ikke i forslaget til vedtagelse, og der har ikke været et eneste svar heroppefra, bortset fra at hvis det var, man kunne have fået en vetoret, sådan at et enkelt parti skulle bestemme, hvad man skulle gøre efter 5 år, så kunne man godt have levet med vores forslag.
Det korte af det lange er, må jeg sige til hr. Kristen Touborg, at der eksisterer kun det forslag, der foreligger fra regeringen, i den udformning, som det nu har fået i vedtagelsen.
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Nu løb tiden fra hr. Kristen Touborg, så vi lader i første omgang tvivlen komme hr. Touborg til gode.
Hr. Touborg og SF stemte i februar måned for en vedtagelse, V 61, hvor SF forpligtede sig til at gennemføre en hurtig og bæredygtig tilpasning af fiskeriforvaltningen i det pelagiske fiskeri, der muliggør langsigtet økonomisk og fiskerimæssig planlægning.
Hvad vil SF?
Et hurtigt svar på, hvad der er SF's politik på det her område, for jeg går ud fra, at SF lever op til den forpligtelse, som man stemte for i februar måned.
Og så kan jeg forstå, at hr. Kristen Touborg ligesom resten af Folketinget går meget op i anvendelse til konsummarkeder.
I den forbindelse - for nu var der meget ros til Danmarks Fiskeriforening og SiD's oplæg - vil jeg gerne høre, om SF går ind for auktionspligt.
Og det er et simpelt ja eller nej.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Jeg har spurgt et par gange, hvad »økologisk bæredygtigt, selektivt og miljøskånsomt konsumfiskeri« er.
Nu læser jeg direkte op fra jeres forslag.
Hvad er det?
Jeg ved godt, hr. Touborg stiller sig op og siger, at det giver jo sig selv.
Jamen jeg må bare konstatere, at det giver ikke mig sig selv, hvis man kan udtrykke det på den måde, så jeg bliver nødt til at få en forklaring på, hvad det er, og hvad det er for forslag, man vil komme med.
Jeg forstår det ikke, og så kan jeg vel godt forlange, at jeg så får en forklaring på det.
Det kunne jo være, hvis jeg fik en rigtig god forklaring, at jeg kunne blive positiv over for det.
Det ved man jo aldrig.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Det, der står i vedtagelsen, og så det, hr. Touborg vil have, kan slet ikke sammenlignes.
Der er ingen vetoret i det forslag, der ligger.
Der ligger i det, at man skal sætte sig ned og nå frem til enighed om de ændringsforslag, man vil have indarbejdet.
Hvis det var det, hr. Touborg mente med, at vi også her i Folketinget skulle drøfte tingene, og at man så ud fra den drøftelse fandt ud af, hvad der så er mulighed for at kunne gennemføre om den fremtidige situation uden at have en vetoret, så havde man lagt op til, at man sådan set var fordomsfri og man ville gå ind i de drøftelser også om fremtiden, og så ville man prøve at lade sine egne argumenter tælle med.
Men det er jo ikke det hr. Touborg vil.
Hr. Touborg vil jo have det sådan, at han kan bremse situationen, og det er jo en helt anden situation.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Jeg må jo sige, at jeg er i nogen grad forundret over Socialdemokratiets ordfører, der påstår, at der i vedtagelsen fra flertalspartierne ikke ligger noget veto.
Jeg vil gerne have lov til at citere fra vedtagelsen, hvor der bl.a. står: »...hvor inddragelse af eventuelle ændringsforslag, som organisationerne i enighed måtte nå frem til, kan indpasses«.
Det er sådan set det, jeg forstår ved, at der har man så en vetoret, sådan at kan man ikke nå til enighed, bliver det
ikke til noget
Det var faktisk i virkeligheden den samme vetoret, vi gerne ville have i forbindelse med de individuelle omsættelige kvoter, så vi kunne undgå en kapitalisering på lang sigt.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Til hr. Jens Kirk: Der var kun én bemærkning, som jeg faldt over, og det var den der med, at man tog noget fra det demersale fiskeri.
Den vil jeg godt have uddybet, for jeg mener, at i den situation, som vi er i, når vi taler om kystfiskeriet, kan der på den måde, som modellen bliver bygget op på, ikke være tale om, at man tager noget fra nogen, men at man heller ikke kommer i den situation, at man får mere end det, man har haft.
Hvis kvotesystemet i al almindelighed går ned, jamen så går det selvfølgelig også ned for det her fiskeri.
Det kunne jeg også godt tænke mig at få uddybet.
Jeg mener ikke, det gør det.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Jeg står selvfølgelig ved vores forslag til vedtagelse, ingen tvivl om det, men det er vel en kendsgerning, at den årskvote, vi nu vil give kystfiskeriet, beregnes ud fra 1999-2000, hvor det har haft fuldstændig frit fiskeri.
Er det ikke sådan lige lidt på grænsen til at sige, at nu sikrer vi dem i hvert fald en fuld mængde, som de har haft de sidste 2 år, i stedet for måske at sige en lidt anden mængde?
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Det kan det da aldrig blive, hvis man indregner den udvikling, som der kan have været i de samlede kvoter.
Hvis det er det samme grundlag, man lægger ind, når man bruger procenten, så kan der da aldrig være tale om, at man tager noget, uanset hvordan man laver beregningen.
Jens Kirk (V), 2001-05-16:
Jeg kan også se her, at ministeren nikker lidt med hovedet.
Der måske var en lille smule om snakken i det, jeg sagde, og det tror jeg i grunden at vi skal lade det blive ved.
Vi kan få et notat, om der ikke er noget om, at de fiskede fuldt ud i disse 2 år og så sige, at vi tilgodeser dem, men at det er vores udstillingsvindue, og at vi vil gerne bevare de 200 havne.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Jeg skal blot spørge fru Lene Espersen, om det er Det Konservative Folkeparti, som i de forhandlinger, der har været mellem regeringen og de borgerlige partier, har stået fast på, at disse omsættelige kvoter skulle med i forslaget, at der ikke måtte indføres nogen form for afgift på en eventuel kapitalgevinst, og at der ikke måtte være nogen mulighed for venstrefløjen for at få det stoppet efter 5 år.
Jeg har en fornemmelse af, at det sikkert er Det Konservative Folkeparti, som ultimativt har afvist de krav.
Det har regeringen så underlagt sig.
Men blot for at befolkningen og Folketinget kan vide, hvem det er, der har trukket i trådene i denne her sag.
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Et eller andet sted er det da så dejligt charmerende, at vi her hører fra Enhedslisten, at Det Konservative Folkeparti åbenbart har så utrolig stor indflydelse på tingene, at det er lykkedes for os ligesom først at overbevise regeringen og derefter næsten alle andre partier i Folketinget om, at lige præcis den politik, vi står for, er den rigtige.
Jeg må desværre skuffe hr. Keld Albrechtsen.
Det, der har været udgangspunktet for os, har været, at den vedtagelse, som også Enhedslisten stod bag, blev en realitet, og vi tager faktisk det løfte, vi gav fiskerierhvervet med vedtagelsen, ganske alvorligt, så alvorligt, at vi sagde, at i dag skal der vedtages noget.
Det, vi har forholdt os til, er det fremragende forslag, der er kommet fra ministeren, og det forslag synes vi faktisk er ganske fint.
Det har vi ikke fået noget svar på.
Vores svar er, at ministerens forslag er ganske fint.