Kristen Touborg (SF), 2004-01-21:
Når krejlere tager til markedet, er det helt sædvanlig handelsteknik, at de forlanger væsentligt mere for deres varer, end de egentlig har tænkt sig at sælge dem for, ud fra devisen om, at det er rart at have noget at slå af på.
Sådan er det også med det her lovforslag, går jeg ud fra.
Det kan vel næppe være fødevareministerens alvorlige mening, at hun vil have gennemført alle de voldsomme ændringer, forslaget indeholder, til skade for almindelige bønder og til gavn for herremændene.
Sagens rette sammenhæng må være, at ministeren gerne vil have noget at slå af på ligesom krejlerne på markederne.
Regeringen forsøger at pakke disse forringelser for almindelige bønder ind i, at det nu skal være lettere at være landmand.
Men sagen er, at det kun vil være tilfældet for de store producenter.
Mindre producenter bliver tilsvarende dårligere stillet efter de foreslåede regler. I forhold til det øvrige samfund pakkes forslaget også ind, og jeg citerer fra fødevareministerens indlæg i dagens udgave af Jyllands-Posten: »Den anden hovedgruppe handler om de samfundsmæssige hensyn til bl.a. miljøet, landskabet, befolkningsudviklingen i landdistrikterne og familierne ved overdragelse af landbrug inden for familien.
Det skal være lettere at være landmand, men udviklingen skal i højere grad ske i samspil med natur og naboer.«
Er ministeren nu ikke bange for, at regeringen sætter sig imellem to stole, når man både vil give stordriften og industrialiseringen frit spil og samtidig få det til at se ud, som om det vil være til fordel for dyrevelfærd, natur og miljø?
Jeg vil godt komme med nogle bemærkninger til nogle enkeltområder:
Uddannelseskravet, der bliver skærpet, er vi enige i, men vi vil meget gerne have, at man laver en overgangsordning, så de, der allerede er berettiget til en uddannelsesattest, vil kunne benytte sig af denne ret.
Fortrinsstillingen skal opretholdes, som den er i eksisterende lov.
Jeg synes, at den fortrinsstilling, ministeren lægger op til, vil give en ren illusorisk ret til de mindre bønder.
For skovejendomme foreslås arealet næsten halveret for at fjerne bopælspligten.
Jeg tror, det er ned til 20 ha.
Her ønsker vi reglerne opretholdt uændret.
Vi ønsker i det hele taget at sikre, at der i høj grad er bopælspligt på de ejendomme.
Vi er meget indstillet på, og vi ønsker meget gerne, at der kommer til at bo flere på landet, men her er det altså et vigtigt element, at der er bopælspligt på de ejendomme, som sælges på den måde.
Det ønsker vi ikke.
Vi mener, at det er at gå på kompromis med det almindelige bondebrug i Danmark at gøre tingene endnu større, gøre det endnu lettere for de store at erhverve ejendom.
Vedrørende fondserhvervelse: Her lempes kravet til almennyttige fonde, som ønsker at erhverve naturejendomme.
Det kan vi selvfølgelig støtte.
Det, der ligger her, er bare ikke en tilstrækkelig adgang til at købe naturarealer.
Tværtimod kunne det se ud, som om man ved forslaget vil begrænse visse almennyttige fondes muligheder, og vi vil under ingen omstændigheder ødelægge fondenes muligheder for at erhverve natur- og miljøområder.
Vores indstilling til lovforslaget, som det foreligger her,
er, som det kan høres, ret kritisk, men vi går meget gerne ind og deltager i at få lavet et forslag, som i sidste ende kunne være en fornuftig udgang, og som kunne være med til at styre udviklingen.
Vi synes, det er lidt underligt, fordi der i øjeblikket er en strukturudvikling, skal man acceptere, at man bare skal lægge sig ned og lade sig køre over af udviklingen.
Vi mener faktisk, det er folkestyret, der skal styre tingene, og ikke strukturudviklingen, der skal styre sig selv.