Anni Svanholt (SF), 2001-05-23:
Det ser ud til, at vi som danskere stort set har haft det samme gennemsnitlige alkoholforbrug pr. person siden 1970'erne og til i dag, når det gøres op i ren alkohol.
Det er gjort op til 11 l pr. person over 14 år i 1999.
Det siger noget om, at indtagelse af alkohol er en integreret del af den danske kultur.
Men der er jo de 10-15 pct. af befolkningen, som drikker meget.
Faktisk er det sådan, at de 10-15 pct. indtager noget i retning af halvdelen af alkoholmængden.
Det siger sig selv, at der derfor er meget store problemer i nogle familier.
Desværre ser vi også, at den sociale arv i den forbindelse fortsætter.
Vi ved også, at 75 pct. af dem, der dør på grund af overforbrug af alkohol, er mænd.
Men danske unge har en meget kedelig europæisk rekord: Det største alkoholforbrug og den
tidligste debut
Man kan så også spørge, hvorfor de unge drikker så meget og så tidligt.
Et svar kunne være, at der er en sammenhæng med, hvor meget voksne drikker.
Forældre og andre voksne skal inddrages aktivt, hvis unges alkoholvaner skal ændres.
Der er brug for en bred indsats rettet mod børn og unge, forældre, lærere og andre, der arbejder med unge.
Og derudover skal der etableres tilbud til unge med alkoholproblemer eller alkoholproblemer i familien.
Der skal gøres en forebyggende og tidlig indsats efter SF's mening.
Stress er jo blevet et stigende problem
i vores meget hektiske samfund
For nylig kunne vi se i en undersøgelse, at mange mennesker følte stress som et sundhedsmæssigt problem.
Jeg tror, at bl.a. stress kan forøge behovet for at indtage alkohol, og måske kan det faktisk føre til misbrug for nogle.
Forebyggelse af alkoholmisbrug handler derfor om generelle samfundsmæssige forhold som at have et arbejde, bolig, social tryghed og sikkerhed, sociale relationer m.m.
At forebygge og behandle alkoholproblemer har faktisk ikke en særlig høj politisk prioritering, hverken centralt eller lokalt, og ofte er det andre behandlingsbehov, der bliver tilgodeset.
Vi mener, at alkoholområdet bør opprioriteres, at det er vigtigt, at der er relevante behandlingstilbud, både ambulante og døgntilbud, og at disse tilbud lever op til de behov, der er hos brugerne, unge som voksne.
I finansloven blev der jo på SF's initiativ afsat 20 mio. kr. pr. år i 4 år til styrkelse af sundhedssektorens behandlingsmæssige indsats.
Det var vi glade for, men der er noget, der tyder på, at det faktisk ikke er nok, hvad der sker på området, og vi har også i dag hørt eksempler, der er offentliggjort i pressen, på, at der sker nedskæringer på området.
Det er naturligvis uacceptabelt.
Der er uden tvivl også brug for flere og bedre tilbud.
Men vi ved jo faktisk ikke, hvordan det ser ud, hvor mange behandlingstilbud der er.
Der mangler et overblik.
Så vi synes i SF, at det er fornuftigt at prøve at få det overblik, så vi igen kan diskutere, om indsatsen i al almindelighed på alkoholområdet er god nok, og i særdeleshed om behandlingstilbudene er.
Endelig mener vi også, at det er vigtigt sørge for en større forskningsindsats på området.
Det er nok i nogen grad blevet forsømt.
Til slut vil jeg gerne sige, at vi støtter det forslag
til vedtagelse, som er fremsat fra regeringens side, og vi ser frem til, at det arbejde også bliver færdigt senest maj 2002, samt at der i øvrigt kan tages initiativer på området her.