Annie Lunde Hansen (CD), 1998-11-03:
Forslaget her er efter CD's opfattelse teknisk indviklet, især fordi de fulde virkninger af forslaget ligger langt ude i fremtiden.
Lad mig dog med det samme slå fast, at CD støtter den del af forslaget, der indebærer en ophævelse af den obligatoriske anvendelse af indekslån.
CD støtter endvidere forslagene om forsøgsordning for særligt udsatte grupper og fastsættelsen af andelsboligkvoten for 1999.
Forslagets øvrige elementer er det imidlertid sværere her at udtrykke en klar holdning til.
Det skyldes især, at nogle af forslagets konsekvenser først kommer til udtryk langt ude i fremtiden.
Ved en umiddelbar gennemgang af forslaget får man den tanke, at regeringen på den ene side forsøger at sikre den almene boligsektors selvfinansiering og derved mindske behovet for offentlig støtte, mens man på den anden side forsøger at sætte sig tungt på de midler, der efter forslaget vil blive overført til Landsbyggefonden.
Den almene boligsektor får altså et større finansieringsansvar, men mindre indflydelse på, hvad pengene skal anvendes til.
Det ville være rart allerede her at få at vide, om denne tankegang er helt hen i vejret.
Den større selvfinansering kan i sagens natur kun komme et sted fra, nemlig fra lejerne.
Dette må betyde, at medmindre de nye finansieringsformer vil vise sig at være fantastisk fordelagtige i forhold til indekslånene, må lejerne punge ud med mere i husleje. Selv om højere huslejer først skulle vise sig på meget lang sigt, kan jeg ikke lade være med at nævne, at Folketinget i dag også skal behandle lovforslaget om beskæring af boligstøtte.
Uanset hvor langt ude i fremtiden forslaget ville have indflydelse på den enkelte lejers husleje, må der efter CD's opfattelse foretages en sammenkædning med boligstøtten.
Dette gør sig også gældende med hensyn til de foreslåede regler om at inddrage de kommunale, de amtskommunale og de selvejede almene ældreboliger under Landsbyggefondens virksomhed.
Dette vil på lang sigt have betydning for huslejefastsættelsen, da det ikke længere vil være muligt at nedsætte beboerbetalingen efter lånets afvikling.
En ophævelse af 2 pct.s-reglen kan derimod have umiddelbar indflydelse på huslejernes størrelse, og derfor er det også her meget relevant, at forslaget ses i sammenhæng med boligstøttereglerne.
Med udgangspunkt i disse betragtninger kan CD på nuværende tidspunkt ikke forholde sig til de nævnte elementer
Det må som nævnt gøres meget klart, hvilke konsekvenser forslaget har for beboerne i det almennyttige boligbyggeri.
Samtidig må man vurdere rimeligheden i, at Landsbyggefonden i fremtiden synes at blive begunstiget i forhold til boligorganisationernes dispositionsfonde.
Også rimeligheden i, at boligministeren i højere grad får indflydelse på Landsbyggefondens virksomhed, må der ses nærmere på. Vi forventer derfor en grundig og uddybende udvalgsbehandling til belysning af forslagets konsekvenser.
Det er efter CD's opfattelse i denne forbindelse vigtigt at se forslaget og dets konsekvenser i lyset af, at beboersammensætningen i det almene boligbyggeri i højere grad end tidligere udgøres af vanskeligt stillede husstande.
For at opsummere: CD kan godt følge et argument om, at der skal være en større selvfinansiering af det almennyttige boligbyggeri, men CD vil ikke være med til, at de svageste i samfundet skal have en endnu højere nettohusleje, dvs. efter boligstøtte, og CD er ikke ubetinget glad for den fondsdannelse, som forslaget lægger op til, men vi ser frem til et grundigt udvalgsarbejde.