Ulla Tørnæs (V), 2003-02-05:
Jeg synes, det har været en rigtig god debat. Jeg synes også, at debatten vidner om, at folkeskolen og dens forhold ligger os alle stærkt på sinde.
Det hænger jo sammen med, at vi taler om en folkeskole, der handler om ikke mindre end 500.000 elever og deres heldigvis ofte meget engagerede forældre.
Vi taler om forholdene for 60.000 lærere, og vi taler om et kommunalt indsatsområde, der årlig beløber sig til omkring 30 mio. kr.
Regeringen har fra første dag prioriteret folkeskolen
meget højt.
Folkeskolen og dens forhold er også indgående behandlet i det regeringsgrundlag, som vi offentliggjorde ved regeringens dannelse.
Desuden uddybede regeringen sine synspunkter om folkeskolen sidste forår med oplægget om »10 skridt mod en bedre folkeskole«.
På baggrund af det oplæg optog jeg drøftelser med alle partier i Folketinget tilbage i august måned, og det mundede ud i, at regeringen den 14. november indgik en politisk aftale med Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne om fornyelse af folkeskoleloven.
Regeringen har hele vejen igennem ønsket, at der skal
større vægt på fagligheden i skolen.
De internationale undersøgelser har til fulde dokumenteret, at vi skal gøre det bedre.
Den seneste Pisa-undersøgelse påviser, at omkring 20 pct. af eleverne forlader skolen med utilstrækkelige læsekundskaber.
De elever ved vi i fremtiden vil få problemer med at læse helt almindelige tekster; det er ganske enkelt uacceptabelt, og det har vi måttet gøre noget ved.
Andre undersøgelser viser, at skolen ikke giver elever de udfordringer, de har behov for.
Den sociale arv videreføres tilsyneladende uændret.
Det er derfor regeringens mål, at skolen skal gøre en større indsats, når det gælder om at bryde den negative sociale arv.
Lovforslaget er udtryk for en fornyelse, en fornyelse af den nuværende folkeskolelov, om man vil.
Folkeskoleloven er fra 1993, og det er en ambitiøs og fremadrettet rammelov, som på alle de centrale områder fortsat er et godt udgangspunkt for en tidssvarende grundskole.
F.eks. er formålsparagraffen stadig dækkende for den tilrettelæggelse af undervisningen og de øvrige aktiviteter, der skal foregå i folkeskolen.
Den udtrykker klart det menneskesyn og samfundssyn, der er bred enighed om i Folketinget, også med det netop behandlede lovforslag.
Fagrækken i folkeskolen er uforandret, og lovens grundprincipper står således fast, men fagligheden, en styrkelse af fagligheden har været i fokus, og i den sammenhæng har det været helt afgørende, at vi har fået styrket fagene i folkeskolen. Dansk og matematik har fået det største løft i timetallet, siden lørdag blev skolefri dag i begyndelsen af 1970'erne.
Det var tiltrængt.
Naturfagene er styrket med flere timer, og der kommer afsluttende prøve i fysik, kemi og biologi.
Engelsk som første fremmedsprog påbegyndes 1 år tidligere og er styrket timetalsmæssigt.
Alt i alt er der en styrket faglig indsats i relation til timerne.
Der er jeg for så vidt enig med de ordførere, som har været inde på lige præcis den vinkel.
Derfor består aftalen også af en række øvrige elementer, herunder de bindende trinmål.
Baggrunden for de bindende trinmål har været et ønske om, at vi ikke vil acceptere en udvikling i retning af, at landets skoler udvikler sig til A- og B-skoler.
Så med trinmålene har vi skabt forudsætningen for, at vi fastholder en national skole med en lokal forankring.
De fælles trinmål var også hr. Carsten Hansen inde på, og jeg kan til fulde bekræfte den fortolkning af, hvad
aftalen egentlig indeholder, og det vil jeg gøre ved at læse op af selve aftalen, som blev indgået den 14. november, hvor det klart står, at trinmålene fastsættes som de vejledende delmål fastsættes i dag, det vil sige på de klassetrin, hvor det er pædagogisk begrundet ud fra det enkelte fags opbygning og progression.
Der sker dog en justering som konsekvens af de ændringer, der sker i medfør af aftaleudkastet, bl.a. hvor et fag tilføres flere timer, eller hvor et fags begyndelses- eller sluttidspunkt ændres.
Ligeledes sker der løbende en justering og præcisering af trinmålene for fagene i lyset af de indvundne erfaringer.
Der gennemføres en evaluering efter 4 år, og resultaterne forelægges forligskredsen.
Det var, hvad vi blev enige om den 14. november, og det er det, som er sagens kerne.
Flere ordførere har været inde på, hvad det egentlig indebærer, at man vil tage højde for indvundne erfaringer.
Det skal naturligvis ses i lyset af, at selv de nuværende delmål jo er en nyskabelse i folkeskolen, og derfor er det helt relevant, at vi løbende inddrager de erfaringer, som skolen gør, hvad angår så ikke længere delmålene, men de bindende trinmål, og det ville da være fuldstændig tåbeligt ikke at tage højde for de indvendinger og de erfaringer, som man høster ude i skolerne på den baggrund.
Så har der også været en diskussion om metodefrihed.
Jeg er helt enig med de af forligspartierne, som har understreget, at der ikke ændres ved lærernes metodefrihed.
Jeg vil så gerne tilføje, at der aldrig har været målfrihed i den danske folkeskole.
Målene præciseres med aftalen her i form af indførelsen af de bindende trinmål.
Ud over trinmålene i folkeskolens fag vil vi naturligvis fastholde en fokusering på elevernes personlige og alsidige udvikling, og det bliver ligeledes understreget i form af, at der også ved målbeskrivelser bliver lavet beskrivelser af elevernes personlige og alsidige udvikling.
Det får mig til endnu en gang at sige
- jeg har nævnt det før - at jeg ikke ser en styrkelse af elevernes faglige færdigheder og kundskaber i folkeskolen som modsætning til en fokusering på elevernes personlige og alsidige udvikling.
Snarere tværtimod mener jeg, at de to ting går hånd i hånd, altså er hinandens forudsætning og ikke hinandens modsætning.
Der vil også komme mål for indholdet i børnehaveklassen.
Det handler om at sikre en bedre forberedelse af børnene før skolestart.
Det er forligspartiernes mål, at en bedre forberedelse før skolestart kan bidrage til, at vi også den vej rundt kan styrke fagligheden i folkeskolen.
Et tredje element, eller nærmere et fjerde element i relation til styrkelsen af fagligheden handler om de udvidede muligheder for holddannelse.
Altså det, at man nu kan holddanne fra 1.-7. klasse på baggrund af den løbende evaluering.
Det giver i virkelighedens verden mulighed for at bruge begrebet undervisningsdifferentiering til at tilrettelægge en målrettet undervisning ud fra den enkelte elevs behov, ud fra det enkelte barns behov.
I det lys skal man også se de bindende trinmål, for der er det lærerens forpligtelse at sikre, at undervisningen bliver tilrettelagt sådan, at alle børn får mulighed for at nå de mål, som er fastsat.
Folkeskolen er fortsat en rammelov.
Det er kommunerne og skolerne, der skal fylde rammerne ud.
Det kræver daglig en stor indsats, det kræver dygtige lærere, det kræver moderne ledelse, og det kræver også engagerede forældre som grundlaget for, at det hele skal lykkes.
Derfor har vi besluttet os for at se på efteruddannelsesindsatsen, og det vil vi gøre i et samarbejde med Kommunernes Landsforening.
Som fru Marianne Jelved allerede har nævnt, er det også tanken, at vi vil iværksætte en diplomuddannelse i ledelse for lige præcis skoleledere.
Vi er jo meget opmærksomme på, at skolen er i løbende udvikling.
Derfor er vi blevet enige om, at vi iværksætter et nyt udviklingsprogram for folkeskolen.
Vi har kaldt programmet »En skole i bevægelse«, og det program skal være med til at understøtte den udvikling, som jo løbende sker i folkeskolen.
Vi holder dermed den tradition i hævd, at den danske folkeskole naturligvis hele tiden fornyr sig ud fra det, der foregår på den enkelte skole.
Det lokale engagement udfolder sig inden for nye rammer og om nødvendigt gennem dispensationer fra den gældende lov.
Det er det, der er tanken bag det nye udviklingsprogram.
Så til slut vil jeg gerne fastslå - det burde egentlig ikke være nødvendigt, men jeg har nu alligevel lyst til at sige det - at eleverne i den danske folkeskole er fremtidens ressourcer for det danske samfund. Deres evner, deres opfindsomhed, deres arbejdsindsats og deres udvikling får de i folkeskolen.
Derfor skal skolen give de unge mod på uddannelse og arbejde og lyst til at engagere sig i vores demokratiske samfund.
Det samlede mål for regeringen og forligspartierne er en
folkeskole, som bevarer de mange gode sider; glade elever, der er kritiske og deltager i undervisningen med liv og lyst; dygtige lærere, der engagerer sig i børnene og i skolen; omhyggelige ledere og kommuner, der tager vare på skoleopgaven på en professionel og fremadrettet måde. Det er regeringens mål, at den danske folkeskole kan være med i toppen blandt de øvrige lande i Norden, og det er regeringens opfattelse - og jeg tror også, jeg kan tillade mig at sige, at det er forligspartiernes - at vi med denne fornyelse af folkeskoleloven skaber de nødvendige rammer for, at det kan ske.
Tak for tilslutningen til forslaget.