runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 1999-12-15:
Der kan være situationer, hvor man kan diskutere, også diskutere med rette, forskellige ting, der er i et samlet lovforslag, som er inde og røre eksempelvis flere love, om det er hensigtsmæssigt eller det ikke er hensigtsmæssigt og naturligt at have det i ét lovforslag.
Det er alt sammen ændringer, der vedrører registreringsafgiften for biler.
Der er ikke nogen former for »fremmedelementer« inde i den her lovgivning.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke diskussionen om, at fordi der er forskellige elementer, der berører ændringerne af registreringsafgiftsloven, så skulle man lave en opdeling eller fremsætte flere lovforslag i den anledning.
Det er jo ikke usædvanligt, at der ved et lovforslag kan være enkeltelementer, som nogle partier ønsker at stemme for, og andre lovforslag partier ønsker at stemme imod.
Det forekommer jo, jeg vil sige, næsten dagligt her i huset, og hvis man først og fremmest skulle opdele lovforslag efter, hvordan de enkelte partier ville stemme til de enkelte elementer, så mener jeg, det ville blive fuldstændig umuligt. Derfor har jeg meget svært ved at se, at der er et reelt grundlag for at genoptage den diskussion, som vi også havde i går i anden sammenhæng.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-12-15:
I går havde vi også et eksempel på, at et mindretal her i Folketingssalen ønskede at få et lovforslag delt, fordi mindretallet fandt, at det er en uskik at blande fuldstændig artsforskellige forslag sammen i ét forslag og så holde et bunkebryllup vel vidende, at der vil være en overvejende modstand og modstridende indstillinger til de to dele af både lovforslaget i går og lovforslaget i dag.
Jeg finder det besynderligt, at det ikke med lidt, hvis jeg må kalde det i anledning af julen sådan lidt politisk fleksibilitet, at det så ikke ville være muligt at sikre et flertal for, at man fik foretaget en sådan deling, da det jo overhovedet ikke ændrer på substansen i lovforslaget.
Vi står nu her med et lovforslag, nr. L 74, der indeholder to vidt forskelligt rettede forslag.
Den første del af lovforslaget omkring miljøvenlige biler tilslutter de fleste sig jo om ikke med begejstring, så dog med en erkendelse af, at det er et forslag, der går i den rigtige retning.
Men hvis man vil de miljøvenlige biler, skal der en helt anden model til for vores afgifter.
Det er jeg også overbevist om at vi kommer til at forholde os til på et senere tidspunkt. Hvad angår den anden del af forslaget, vil jeg primært fremhæve indførelse af registreringsafgift på biler, der repareres for i nogle tilfælde helt op til 65 pct. af værdien af bilen.
Det vil medføre, vil jeg sige til skatteministeren, nogle beskæftigelsesmæssige konsekvenser, som også SiD har været inde på. Som sagt er det en uskik at sammenblande vidt forskellige forslag, og jeg håber, der vil være flertal i Folketinget for at støtte delingen af forslaget.
Svend Auken (S), 1999-12-15:
Hvis der skal refereres fra, hvad der er blevet sagt under et samråd fra min side, er det vist mest betryggende, at det er mig selv, der gør det. Det, jeg så gerne vil sige til Folketinget, er, at i forbindelse med den revision, der skal være af loven, i forbindelse med den revision, hvor vi om to år skal tage stilling til, hvordan tingene ser ud, har vi sagt, at hvis det til den tid kan dokumenteres, at der er overbevisende indsamlingsordninger på de forskellige områder, så er vi selvfølgelig indstillet på at tage hensyn til det, der er formålet med denne her afgift: ikke et provenuhensyn, men at påvirke af adfærden.
Det er det, der er blevet sagt.
Det vil også fremgå, når man ser det materiale, der lå til grund for samrådet; så man skal ikke rode tingene sammen.
Ole Stavad (S), 1999-12-15:
Jeg er glad for, at det svar, som er givet af min kollega, miljø- og energiministeren, i et samråd tidligere her i dag, helt harmonerer med det, jeg sagde for et øjeblik siden.
Vi har stillet en helt præcis mulighed op for en præcis del af branchen, fordi de ikke mener, at de har fået en så god behandling, som de var berettiget til.
Og der har vi måttet konstatere, at vi ikke kan nå det inden for de frister, vi arbejder med her, hvis vi i øvrigt skal give virksomhederne en tilstrækkelig lang mulighed for at indrette sig efter det; derfor er virkningen sat til den 1. juli, så der er et halvt år. Vi har sagt, at på dette konkrete område vil vi gerne lade tvivlen komme den her sag til gode, og vi har, hvis man som sagt kan dokumentere det, givet et konkret tilsagn.
Jeg vil ikke på nuværende tidspunkt udvide det tilsagn til noget bredere, så det ligesom bliver en revolution, vi skal i gang med, inden loven træder i kraft.
Det tror jeg ikke vil være klogt, må jeg sige til hr. Hans Christian Schmidt.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-15:
Jeg er sådan set meget glad for svaret, men jeg er bare nødt til at få det præciseret, for i samrådet i Miljø- og Planlægningsudvalget her til morgen, kl. 6.45, fik vi jo at vide, at man på staldinventarområdet kan lave en indsamlingsordning, altså tilsvarende det, der havde gjort, at døre og vinduer og rør blev fritaget; det var det, jeg kvitterede for at jeg er enig i.
Men staldinventaret er pludselig røget ud, selv om det i grunden blev nævnt i den gruppe til at begynde med.
Og som jeg forstod på miljøministeren, var det sådan, at hvis man kunne dokumentere også på staldinventarområdet, at man vil lave en indsamling som den, der netop havde gjort, at de andre er blevet fritaget, ja, så vil staldinventar også kunne nå at blive fritaget.
Ole Stavad (S), 1999-12-15:
Som det meget klart fremgår af det her lovforslag, følger vi det meget tæt.
Allerede i 2002 skal vi have en evaluering og formentlig en justering/revision af loven.
I den evaluering/revision vil selvfølgelig indgå, at vi helt præcist også i relation til det spørgsmål, som Venstres ordfører stiller her, vil tage hensyn til dem, der lever op til det, som er hele sigtet, nemlig at sikre, at vi genbruger, at vi får erstattet de produkter her, som har nogle problemer i sig, med andre produkter.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-15:
Jamen jeg vil godt kvittere for svaret fra skatteministeren, også omkring NKT Cables.
Så var det bare lige det sidste spørgsmål, jeg gerne vil stille skatteministeren. Jeg vil gerne bede skatteministeren bekræfte her fra talerstolen, at i et høringsnotat fra Skatteministeriet fra i sommer blev det beskrevet, at man godt kunne forestille sig en afgiftsnedsættelse for de varegrupper, hvor man bruger genanvendt pvc, altså regenerat,
og der var bl.a. omtalt døre og vinduer og rør, og jeg forstår, at de er helt fritaget.
Der er en enkelt ting, nemlig staldinventar, der ikke er fritaget.
Kan jeg forstå skatteministeren sådan, at hvis man også for staldinventarets vedkommende gør det, som har været argumentet for at fritage døre og vinduer og rør, altså også sørger for en indsamlingsordning - det er af naturlige grunde jo i øvrigt ikke kommet i gang endnu, for der er intet, der er kasseret - altså hvis man kan dokumentere og fremvise en indsamlingsordning, så vil også denne gruppe kunne have den mulighed for at blive fritaget i lighed med de tre andre grupper?
Ole Stavad (S), 1999-12-15:
Jeg vil gerne over for hr. Søren Kolstrup bekræfte, at vi til enhver tid i den her sag - som i øvrigt i de andre - vil være meget opmærksomme på, om der sker fremskridt, der gør, at ting kan gøres bedre.
Jeg er helt enig med hr. Søren Kolstrup i, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Men dette er altså det, der er teknisk-administrativt muligt at gøre på nuværende tidspunkt.
Men enhver mulighed for yderligere at fremme miljøet også over denne her lovgivning vil i hvert fald være noget, regeringen vil være optaget af, for dette lovforslag er et forslag, der helt entydigt har til formål at give en miljøforbedring.
Jeg mente det helt ærligt, da jeg sagde ved lovens første behandling, at hvis det her var et lovforslag, der først og fremmest havde til formål at skaffe penge i kassen, så ville jeg stemme imod, for det mener jeg sådan set ikke er den måde, der er mest velegnet til at skaffe penge i kassen på; men det har et meget klart miljøsigte.
Til Venstres ordfører kan jeg sige, at der ligger - som jeg forstår var det, der blev hentydet til i forhold til NKT og branchen, som man er en del af - en mulighed for, at man inden den 1. marts kan dokumentere, at man opfylder en række nøje præciserede krav, og såfremt det er tilfældet, så er der i partierne bag lovforslaget enighed om, at man vil være parat til at foretage en justering af loven, selvfølgelig under forudsætning af, at den dokumentation har en kvalitet, så såvel Miljøstyrelsen som partierne er enige i, at man når målene.
Det er jo yderligere en understregning af, at vi først og fremmest meget gerne vil sende det signal, at vi ønsker i
størst mulig udstrækning at tage hensyn til de virksomheder og brancher, der gør sig umage for at leve op til de aftaler, der er indgået, som gør sig umage for at sikre, at recirkulation fungerer, at vi får de genbrugsordninger, som overhovedet kan laves, på plads
Jeg håber også, at Venstres ordfører har noteret sig, at i den måde, vi har håndteret den diskussion på, ligger faktisk et ganske præcist beskrevet tilsagn, som jeg håber vi kan få afhandlet på en god måde og i et godt samarbejde også med den del af branchen.
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-15:
Det forslag, vi er blevet præsenteret for, er et lille skridt i den rigtige retning, et meget beskedent skridt.
For Enhedslisten har det været afgørende at sikre, at denne lov kan genforhandles, at den kan forbedres, i det øjeblik vi har nogle stoffer, nogle substitutioner, der kan erstatte pvc.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Altså når den kontrakt udløber i foråret, er det jo også et rimeligt tidspunkt at begynde at tænke på, hvem der så skal fortsætte. Men ministeren oplyste i sit første svar, at der ikke var planer om at lave et nyt lovforslag.
Men samtidig kom der en bemærkning om, at direktøren for BornholmsTrafikken kan ændre på forholdene inden for finanslovens rammer.
Og så kunne det være smart, hvis de forlydender, jeg har hørt, er rigtige, at man har en embedsmand siddende i Trafikministeriet, som kunne blive den nye direktør, som så kunne ændre de ting.
Og jeg føler ikke, det må være særlig tilfredsstillende for trafikministeren at komme med et svar i Folketinget, der hedder: Jeg kan jo ikke vide, hvad mine embedsmænd sidder og snakker om i krogene.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Altså jeg vil nødig lægge hovedet på blokken med hensyn til, hvad der har været drøftet i hjørnerne i Trafikministeriet, det må jeg altså sige.
Jeg kan altså ikke vide alt om, hvad mine embedsmænd kan finde på at drøfte med hinanden. Men der er som sagt ingen planer om at nedlægge BornholmsTrafikkens styrelse, og jeg går ud fra, at det var det svar, man ønskede fra trafikministeren.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige, at man har en direktør for BornholmsTrafikken, som har en kontrakt, og den kontrakt udløber mig bekendt engang i foråret, og der er ikke på nuværende tidspunkt taget stilling i den sag.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Det var et meget klart svar, at der ikke var planer om at lave et lovforslag om det her.
Kan ministeren så bekræfte, at der ikke har været drøftelser i Trafikministeriet om at nedlægge styrelsen, og kan ministeren bekræfte, at der ikke er eller har været planer om at afskedige den nuværende direktør for BornholmsTrafikken og eventuelt lade ham erstatte af en embedsmand i Trafikministeriet, som i øjeblikket har sæde i styrelsen?
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-15:
Jeg siger tak til ministeren for svaret.
Nu er det sådan, at i spørgsmålet ligger der faktisk et par andre ting, i hvert fald om ministeren vil redegøre for, hvilke initiativer man vil tage for at rette op på det.
Jeg er meget glad for det svar, som ministeren kom med, og jeg er enig i, at det er helt uanstændigt at tale på den måde til en befolkningsgruppe, som i øvrigt brødføder hele systemet sammen med den resterende del af den danske befolkning.
Det er jeg meget enig i.
Men jeg vil gerne have, at ministeren tilkendegiver her, at han er klar over, at han jo har et stort ansvar for at få opbygget den tillid og det samarbejde, der skal være med befolkningen derude.
Der forestår mange forhandlinger om hele området derude, og det er klart, at der vil hvile et stort pres på skuldrene for, at man nu får et godt resultat sammen med befolkningen, og det vil man selvfølgelig opleve, når man tager den fra en helt anden vinkel.
Når man hører et udtryk som Anders And-sprog, forstår man det selvfølgelig, som om man enten ikke kan læse rapporten, eller at der skal tales i et andet sprog, så jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er enig i, at der hviler et helt særskilt ansvar på styrelsens og ministerens skuldre for at få nogle gode resultater herude.
Svend Auken (S), 1999-12-15:
Jeg ved bare, at en enkelt medarbejder fra Skov- og Naturstyrelsen har anvendt et dumsmart udtryk i et interview, som har været bragt i medierne i en meget stærkt redigeret form.
Det var et uheldigt udtryk, og den pågældende har undskyldt, styrelsen har undskyldt, og mere er der ikke at sige om den sag.
Vi vil selvfølgelig ikke bruge den slags udtryk.
Vi lægger overordentlig stor vægt på i ministeriets arbejde både at være udadvendte og at kommunikere med befolkningen
, og det gælder selvfølgelig ikke mindst i det område, som denne sag drejer sig om.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-15:
»Er ministeren enig i fuldmægtig i Skov- og Naturstyrelsen Henrik Wichmanns udtalelser i TV 2 Nyhederne mandag den 29. november 1999 kl. 19.00 om, at man i kommunikationen med beboerne i marsken/Vadehavet »skal bruge så lidt skriftlig information som muligt, og hvis man skriver skal det være i et forståeligt Anders And-sprog«, hvilke initiativer agter ministeren at tage for at sikre en anstændig kommunikation med beboerne i området
, og vil ministeren indskærpe over for Skov- og Naturstyrelsen, at man ikke i fremtiden anvender en sådan sprogform?«
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-15:
Ministeriet har stor interesse i, at man gør en særlig indsats over for unge - hvad enten de er af anden etnisk oprindelse eller dansk - som begår kriminalitet eller er ude i noget mindre godt.
Jeg vil gerne til hr. Søren Søndergaards spørgsmål sige: Jo, jeg synes faktisk, det er meget uanstændigt.
Men jeg har den opfattelse efter at have været her et par år, at Dansk Folkeparti meget gerne vil fremhæve ting, som ikke er særlig gode, når det angår de fremmede, men ofte glemmer det, når det gælder os selv.
Mere vil jeg ikke svare på det spørgsmål.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-15:
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren ikke føler det fuldstændig uanstændigt her i Folketingets spørgetid at skulle oplyse om, hvorvidt en bestemt, genkendelig person har været straffet eller ej.
Jeg er blevet ringet op flere gange angående en sag med et meget centralt medlem af Dansk Folkepartis folketingsgruppe, som angiveligt skulle have tæt forbindelse med en person, der har begået vold.
Synes ministeren ikke, det ville være uanstændigt, hvis jeg benyttede Folketingets spørgetid til at bede ministeren bekræfte eller afkræfte, om det var rigtigt, at den pågældende meget, meget, meget centralt placerede person i Dansk Folkeparti havde meget, meget, meget tætte forbindelser til en person, der har begået vold?
Peter Skaarup (DF), 1999-12-15:
Jamen ser regeringen, ser ministeren slet ikke et problem i, at den slags grupper jo skal hjælpe unge mennesker ind på rette spor, og det så viser sig, at formanden for denne fædregruppe er sigtet for kriminalitet?
Nu kan indenrigsministeren ikke svare på, om vedkommende tidligere har begået kriminalitet og er dømt for det, men det siger visse rygter i hvert fald, og derfor synes jeg, det ville være rimeligt, at regeringen gik ind og undersøgte sådan nogle ting. Det er jo fuldstændig selvmodsigende på den ene side at sige, at vi skal gøre en masse for at integrere, og at vi skal hjælpe på vej - hvilket Dansk Folkeparti støtter - men på den anden side ikke vil undersøge forholdene, når det viser sig, at der altså ser ud til at være nogle brodne kar i de fædregrupper.
Jeg må også sige, at det er altså en arrogant måde, regeringen fører sig frem på i denne sag.
Den går ud og siger til vælgerne, til befolkningen, til Folketinget: Nu laver vi et kæmpestort stykke arbejde for at integrere de unge mennesker og hjælpe dem på vej, vi sørger for, at de ikke laver kriminalitet og kan komme ind i idrætsklubberne, osv. osv.
Og så tillader man, at de fædregrupper, der har til formål at hjælpe med det arbejde, tilsyneladende selv er kriminelle.
De udfører ikke de opgaver, de skal, og de vil ikke engang hjælpe politiet i opklaringsarbejdet, men stiller sig hindrende i vejen for politiet i opklaringsarbejdet.
Er vi så ikke meget langt ude?
Er det ikke sådan, at regeringen på et punkt som dette må melde klart ud og sige: O.k., vi vil gøre en indsats her, men er der nogle brodne kar, der trækker i den modsatte retning af, hvad vi vil, så vil vi godt gå ind
og se på det.
Og må jeg så sige til sidst, at indenrigsministeren er udmærket klar over - som det også fremgår af svarene - at der gives efterhånden meget store tilskud til de fædregrupper.
Det er alene i 1999 givet 180.000 kr. fra statens side - fra den pulje, som er oprettet - til Indre Nørrebro Bydelsråd, og på samme måde gives der i Odense Kommune store tilskud til det arbejde.
Derfor er det altså, jeg spørger afslutningsvis: Føler regeringen ikke, det er et problem, at man på den ene side giver tilskud til et stykke arbejde, men at det på den anden side ikke fungerer, og at politiet og kommunerne er utilfredse med det?
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-15:
I spørgsmålet er jeg blevet anmodet om at be- eller afkræfte, at formanden for Fædregruppen på Indre Nørrebro bydel er tidligere straffet.
Som jeg nævnte i mit svar for et øjeblik siden, har jeg svaret på et skriftligt spørgsmål, at Indenrigsministeriet alene fører tilsyn med, at Indre Nørrebro Bydelsråd overholder lovgivningen.
Indenrigsministeriet behandler ikke - og jeg understreger ikke - som tilsynsmyndighed nogen sag, hvor det har været fornødent at overveje at indhente oplysninger om, hvorvidt en formand for en forældregruppe på Indre Nørrebro er straffet eller ej.
Peter Skaarup (DF), 1999-12-15:
Det virker jo påfaldende.
Regeringen har gennem flere måneder, senest efter Nørrebrourolighederne, sagt - og der har været mange ministre i front i den kampagne - at nu gjaldt det altså om at sørge for, at de utilpassede unge, som der er lavet en hel rapport om, blev hjulpet ind på rette spor.
Vi har gennem nogle år haft nogle fædregrupper, som fra starten var selvbestaltede, men efterhånden er kommet ind i det sociale netværk, som regeringen prioriterer meget højt, bl.a. i Århus og Odense og på Nørrebro.
Det viser sig så, at de fædregrupper i hvert fald i Odense og på Nørrebro ikke lever op til de forudsætninger, som bl.a. regeringen har lagt frem i sin nylig afgivne plan om de utilpassede unge.
Det burde jo føre til den eftertanke fra regeringens side, om det i virkeligheden måske modvirker de formål, regeringen selv har med sin politik, at man har en gruppe, hvor formanden for gruppen er sigtet for kriminalitet, og at politiet på Nørrebro siger, at de grupper ikke er synlige i gadebilledet, som det ellers var meningen.
Odense Kommune har netop opsagt samarbejdet med fædregruppen derovre af samme grund, altså at politiet ikke var tilfreds med arbejdet.
Politiet føler i virkeligheden, at man blokerer for det forebyggende arbejde og opklaringen af kriminalitet.
Vækker det ikke til eftertanke hos regeringen, når man ser den slags eksempler?
Og er det ikke et tegn på, at man bør undersøge problemets omfang, når de eksempler kommer frem?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-15:
Jeg er ikke borgmester i Århus, jeg er minister, og jeg vil ikke svare på noget, hvor man antager, at en person har gjort et eller andet.
Som jeg sagde før, er der ingen grund til at tro, at Indre Nørrebro Bydelsråd har overtrådt lovgivningen, og det er mit svar.
Peter Skaarup (DF), 1999-12-15:
»Kan ministeren oplyse, om ministeren som tilsynsførende over for Indre Nørrebro Bydelsråd finder det rigtigt og forsvarligt, at Indre Nørrebro Bydelsråd understøtter Fædregruppen med såvel egne bydelsmidler som ansøgte offentlige midler fra puljen til styrkelse af den sociale indsats for børn og unge, der er kriminalitetstruede, kriminelle eller på anden måde udviser uhensigtsmæssig adfærd, når det nu viser sig, at formanden for Fædregruppen, der netop har til formål at modvirke kriminalitet og foregå børn og unge med indvandrerbaggrund med et godt eksempel, har været isolationsfængslet og er sigtet for særlig grov vold?«
Marianne Jelved (RV), 1999-12-15:
Hr. Keld Albrechtsen skal prøve at tænke over, hvad det er, jeg siger.
Vi kan prøve at forestille os, at det ikke var lykkedes EU-landene at etablere euroen fra den 1. januar 1999 efter Traktatens tidstabel, hvis man kan kalde det sådan.
Hvordan ville den politiske situation have været?
Hvad ville det have været udtryk for?
Det ville have været udtryk for, at vi ikke havde kunnet leve op til de målsætninger, der er formuleret i Traktaten.
Det ville have skabt stor usikkerhed og ustabilitet og ville have udskudt hele optagelsesprocessen.
Det er en politisk vurdering, og det var punkt 1.
Punkt 2: Bulgarien og Rumænien, hvis vi holder os til dem som eksempler, skal jo ikke opfylde ØMU-kravene, konvergenskravene, for at blive medlem af EU.
Det har jeg svaret på før.
Det skal de ikke.
Derfor er der det råderum af politisk-psykologisk-økonomisk art, som optagelsesforhandlingerne har glæde af, og jeg vil meget gerne uddybe det.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Danmarks udenrigshandel er overvejende rettet mod EU, ca. to tredjedele af den.
Hele vores økonomiske politik er lagt til rette efter, at vi er en del af EU, og at vi handler meget i EU, og det er derfor meget, meget uklogt, hvis vi sætter spørgsmålstegn ved det ved at rette os mod noget andet.
Der er ingen saglige eller politiske eller økonomiske eller handelsmæssige begrundelser for det efter min bedste overbevisning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-15:
Jeg må indrømme, at ministerens svar på mit spørgsmål var overraskende.
Ministeren hævder nu, at det ligefrem skulle være en fordel for udvidelsen af optagelsesforhandlingerne, at man samtidig vil gennemføre den fælles mønt, og det vil jeg egentlig godt bede ministeren forklare lidt nærmere. Mener ministeren, at det gør det nemmere for Bulgarien og Rumænien og Tyrkiet at blive medlemmer af EU, fordi de skal underkaste sig de regler, som gælder i den fælles mønt? Jeg ville umiddelbart have den fornemmelse, at det måske ville gøre det lidt vanskeligere for de lande, og det tror jeg også ministeren vil erkende, hvis ministeren går lidt dybere ned i tingene.
Faktisk vil det på det nærmeste gøre livet umuligt for regeringerne i de lande at skulle leve op til de benhårde eurokrav.
Men nu er det jo blevet en temmelig dyb og omfattende debat, som spørgsmålet her er udartet til på grund af ministerens, må jeg sige, noget horrible svar, så vi bliver nok nødt til at gå nærmere ind på det og dybere ned i det ved en anden lejlighed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-15:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne sige, at det er jo rigtigt, at Danmark er en del af Europa.
Det er jo en geografisk kendsgerning, som ministeren her kommer med, og det mener regeringen også at f.eks. Tyrkiet er.
Så sådan er man jo også ved at forsøge at inkludere flere og flere lande i Europa.
Vi ønsker bestemt ikke at bruge nogen kran til at flytte hverken Sjælland, Fyn eller Jylland eller det hele, men det har bare ikke noget som helst med sagen at gøre.
Der ligger lande meget tæt på os, Norge, Sverige, England, som ikke er med i euroen, som er lande, der jo klarer sig godt.
Det er det faktum, at Grækenland kommer med, vel også et udtryk for.
På grund af, at sådan nogle økonomier kommer med, vil man blive nødt til at samordne en meget, meget større del af økonomierne, som årene går.