runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2000-03-03:
Dette lovforslag er et teknisk forslag om kompliceret udstyr
, men forslaget har det simple sigte, at det skal være muligt at bruge radio- og teleterminaludstyr uden at forstyrre andre.
Og samtidig skal godkendelsen af udstyret være så enkel og smidig som muligt.
Venstre er meget enigt i sigtet og mener, at det foreliggende forslag lever op til intentionerne om forenkling og smidiggørelse.
Men som sagt er lovforslaget teknisk, og da de høringssvar, vi har modtaget, er rettet mod tidligere udkast til lovforslaget, vil vi i Venstre være meget lydhøre over for de problemer, som virksomheder eller organisationer måtte have med det endelige lovudkast.
Og jeg går ud fra, at vi under udvalgsarbejdet vil høre fra parterne, hvis der fortsat skulle gemme sig nogle uafklarede problemer.
En del af baggrunden for denne forenkling af proceduren ligger i direktiver fra EU, og jeg vil godt allerede nu annoncere spørgsmålet om en definition på, hvorledes lovforslaget afviger fra de bagvedliggende EF-direktiver.
I Venstre er vi stærkt interesserede i stå vagt om boligens ukrænkelighed, og især er vi på vagt over for de efterhånden talrige bestemmelser om adgang til privat ejendom uden forudgående retskendelse.
Derfor er vi meget tilfredse med, at der i bemærkningerne er en klar understregning af, at § 19 kun kan bruges i tilfælde, hvor der er risiko for menneskers liv eller sikkerhed. Med forbehold for, hvad der kan dukke op under udvalgsarbejdet, vil Venstre varmt støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-03-03:
Intentionerne i forslaget - bedre forbrugerbeskyttelse, lettere adgang til nye produkter, at producenterne får et større ansvar, at der i det hele taget bliver mere gennemsigtighed, mere fleksibilitet på området - er jo intentioner, som vi selvfølgelig kan støtte fra Det Konservative Folkepartis side.
Så vi kan tilslutte os lovforslaget og vil selvfølgelig se på de høringssvar, der kommer ind, og se, om der er nogle problemer, men umiddelbart kan vi overhovedet ikke se nogen problemer i forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Da hr. Aage Frandsen ikke kan være til stede i dag, skal jeg på SF's Folketingsgruppes vegne læse hr. Aage Frandsens tale op: Den nye regulering skulle styrke udviklingen af et effektivt fungerende indre marked - som regeringen udtrykker det - for radio- og teleudstyr. Private og professionelle brugere har primært to interesser i relation til radio- og terminaludstyr, der markedsføres og sælges i Danmark: Det er væsentligt, at udstyret ikke er sundhedsfarligt eller til fare for brugernes sikkerhed, at det ikke i uacceptabelt omfang forstyrrer eller lader sig forstyrre, og at det i praksis kan anvendes af de telenet, som man kan blive kunde hos.
Formålet med de i lovforslaget omhandlede regler om elektromagnetiske forstyrrelser er på den ene side at videreføre de gældende regler og på den anden side at få etableret et ensartet og sammenhængende regelsæt for markedsføring m.v. af alle former for elektriske og elektroniske apparater og radio- og teleterminaludstyr.
Det er SF's opfattelse, at forslaget er til fordel for brugerne med hensyn til sundhed og sikkerhed, og at brugerne får lettere ved at orientere sig i et stort, uoverskueligt marked, samt at det skulle hjælpe på mulighederne for at få priserne ned.
Klaus Kjær (DF), 2000-03-03:
Lovforslaget er en opfølgning på et nyt EF-direktiv om radio- og teleterminaludstyr, som indeholder en række forenklinger.
Forslaget er således en videreførelse af allerede gældende lovgivning, men reglerne er blevet forenklet og smidiggjort.
Forslaget fastsætter minimumskrav til udstyret til brug for tele- og radiokommunikation og indeholder regler om markedsføring og ibrugtagning af disse apparater, således at de ikke giver anledning til forstyrrelser.
Med lovforslaget lægges der vægt på, at udstyr ikke er sundhedsfarligt eller til fare for brugerens sikkerhed, og at det ikke i uacceptabelt omfang forstyrrer eller lader sig forstyrre, ligesom det i praksis skal kunne anvendes i de telenet, som er til rådighed.
Forslaget skal tillige sikre, at brugerne hurtigst muligt får adgang til nye og avancerede produkter, og der bliver således tale om et indre marked for radio- og teleterminaludstyr uden nationale godkendelsesbarrierer, hvilket vil skærpe konkurrencen og føre til brede og hurtige udbud af billige produkter.
Det er en naturlig følge af den fuldstændige liberalisering af telekommunikationssektoren.
Herudover indeholder lovforslaget en modernisering og indretning af Telestyrelsens kontrolbeføjelser i overensstemmelse med den øvrige telelovgivning, og der er endelig tale om visse konsekvensrettelser i lov om Telestyrelsen og lov om radiokommunikation og tildeling af radiofrekvenser.
I praksis betyder lovforslaget, at Telestyrelsens opgaver i forbindelse med markedsføring af udstyr vil gå fra at være en forudgående kontrol i form af typegodkendelse til at være en efterfølgende kontrol i markedsføringsledet.
Hvad angår radiokommunikationsloven, betyder forslaget, at Telestyrelsens opgaver i forbindelse med tilsyn efter loven vil blive omlagt fra at være en kombination af stikprøvekontrol og kontrol i konkrete tilfælde til alene at være besøg i forstyrrelsestilfælde.
Forslaget indebærer således, at radio- og teleterminaludstyr ikke længere skal typegodkendes.
I stedet benyttes fabrikanterklæring.
Der er tale om en forenkling af allerede eksisterende bestemmelser uden væsentlige negative konsekvenser og med en række administrative lettelser, og derfor er vi i Dansk Folkeparti positive over for lovforslaget.
Susanne Clemensen (CD), 2000-03-03:
Med det lovforslag, som vi behandler i dag, gennemføres R&TTE-direktivet i dansk ret, samtidig med at der sker en sammenskrivning af R&TTE-direktivet og EMC-lovgivningen.
Det er et direktiv, der indfører en lempelse af reglerne for markedsføring, fri bevægelighed og ibrugtagning af radio- og teleterminaludstyr med det formål at skabe et fælleseuropæisk indre marked på dette område og dermed skabe en større og bedre konkurrence på markedet, som også med tiden vil føre til et mere varieret og billigere udbud af disse varer til forbrugerne.
Det er en målsætning, som vi fuldt og helt støtter i CD, og som vi også noterer os at branchen bakker op.
Det er naturligvis klart, at det stiller nogle øgede krav til fabrikanter og operatører med hensyn til at overholde krav til udstyr og information til brugerne, især på de områder, hvor der er størst konkurrence.
I CD støtter vi derfor, at der sker en forøgelse af den efterfølgende markedsføringskontrol, når den forudgående typegodkendelse af apparaterne forsvinder.
Lovforslaget må som udgangspunkt ikke føre til, at det bliver for nemt at sende nye produkter på markedet, som ikke er testet udtømmende for fejl.
Men formentlig vil vores bekymringer blive gjort til skamme, og vi vil som forbrugere ikke kunne mærke forskel på, at en forudgående godkendelse erstattes af en efterfølgende kontrol, for det er jo i fabrikanternes egen interesse, at forbrugerne er tilfredse med produkterne, og at prisen er rimelig.
I CD føler vi os altså rimelig trygge ved, at den efterfølgende markedsføringskontrol ikke fører til dårligere produkter, som ikke kan leve op til sikkerheds- og sundhedskravene, som i øvrigt ikke ændres.
Hvis jeg skal forsøge at svinge mig lidt op, hvilket jeg jo indrømmer er svært, når det drejer sig om et sådant meget teknisk og branchespecifikt lovforslag som det her, så har vi her et allround vinderforslag.
Det er som udgangspunkt godt for forbrugerne, og det er godt for erhvervslivet og konkurrencen.
I den henseende er det også værd at bemærke, at gebyret til forudgående typegodkendelse bortfalder for erhvervslivet.
For det offentlige er forslaget også godt, fordi Telestyrelsen får en enklere og mere smidig lovgivning at administrere.
Endelig er det positivt, at R&TTE-direktivet, som nu gennemføres, indeholder bestemmelser om, at der for relevant udstyr kan stilles specifikke krav om handicapegnethed, og at såfremt Kommissionen og TCAM i samarbejde gør det, vil det betyde, at de krav skal følges i alle lande.
Så hvis man altså ikke allerede skulle have regnet det ud, vil jeg slutte med sige, at CD kan støtte forslaget i dets helhed.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-03-03:
Det Radikale Venstre kan også støtte forslaget.
Vi er store tilhængere af det indre markeds principper om fri bevægelighed, særlig når der tages vide hensyn til forbrugerspørgsmål og sikkerhedsforskrifter, og det gør der jo i lovforslaget. Det er selvfølgelig utrolig vigtigt at kunne nedbryde så mange barrierer for handel også med den her type produkter som overhovedet muligt, og det finder vi at forslaget tilgodeser.
Når vi så samtidig kan forenkle og lette vilkårene for virksomhederne, er det jo en god ting.
Det er jo en diskussion, vi har på alle mulige andre områder: Hvordan kan vi lette erhvervslivets vilkår at operere under?
Det gør vi bl.a. med det her forslag.
Jeg har særligt også hæftet mig ved, at det kan føre til et hurtigere udbud af forhåbentlig spændende nye produkter, hvilket er en nødvendighed som følge af den teknologiske udvikling.
De store producenter af mobiltelefoner regner med, at man kommer til at skifte sin mobiltelefon ud ca. hver 9. måned i fremtiden som følge af nye spændende produkter på det her område, og kan vi fremme den udvikling, ja, så er det en god ting. Så vi er også positive over for lovforslaget og kan støtte det.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-03:
Dette lovforslag er temmelig teknisk, og det vil medføre en forbedring både for forbrugere og erhvervsliv.
I Kristeligt Folkeparti ser vi frem til en god og positiv behandling af forslaget i udvalget.
Jette Gottlieb (EL), 2000-03-03:
Da vores ordfører på området, hr. Søren Kolstrup, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Enhedslisten ser her et lovforslag, der er en udløber af den totale liberalisering af telemarkedet, og samtidig et lovforslag, der gennemfører EF-direktiver. Dette lovforslag betyder, at de nationale godkendelsesprocedurer forsvinder til fordel for generelle, overordnede EU-regler.
I Enhedslisten har vi ikke lod eller del i den liberalisering og EU-harmonisering, som et flertal herinde åbenbart er så begejstrede for, og det ønsker vi heller ikke at have.
Vi mener, at det kan være problematisk at afskaffe de nationale procedurer.
Kan man ikke risikere, at der herved slipper produkter igennem, som tidligere var blevet stoppet, fordi de ikke lever op til de kvalitetskrav, der stilles?
Vi mener, at det er et problem, når forslaget lægger op til, som der står i bemærkningerne, at Telestyrelsens rolle ændres fra at give forhåndsgodkendelse til at udføre efterfølgende kontrol i markedsføringsleddet.
Det er ikke den type kontrol af teleprodukter, vi ønsker.
Samtidig omlægges
Telestyrelsens opgaver fra en kombination af stikprøver til alene at være besøg, når der forekommer forstyrrelser.
Enhedslisten frygter en ringere kontrol på baggrund af denne her lov, et frit marked med dårligere produkter, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Birte Weiss (S), 2000-03-03:
Jeg vil godt sige tak for en positiv modtagelse af lovforslaget.
Jeg kan bekræfte, at det jo meget drejer sig om teknik, det her, men der ligger jo også i teknikken en række forskellige valg, som også drejer sig om den politik, man vælger at føre.
Og derfor synes jeg, at det er en tilfredsstillende forståelse, vi har med hinanden her, at de mere tekniske spørgsmål bliver stillet i udvalget - vel vidende, at vi ikke blot skal betragte det som teknik, men at det også bør omfatte en egentlig politisk interesse.
Så hvis jeg skal beskrive lovforslaget, hvor jeg som sagt takker for modtagelsen, så er det, at nok er det teknik, dette her, men det er også et spørgsmål om at sikre en bedre forbrugerbeskyttelse, og det er jo også baggrunden for, at der stort set har været en så positiv tilkendegivelse i den høringsrunde, vi har været igennem.
Så tak for en positiv modtagelse!
Karen J. Klint (S), 2000-03-03:
»Forslag til folketingsbeslutning om nedsættelse af en kommission med henblik på at omlægge statens økonomiske støtte til folkekirken og undersøge den civile registrering.«
Det er en lang titel til et beslutningsforslag, men det er også en vigtig sag at drøfte vores folkekirkes funktion og finansiering i fremtiden.
I bemærkningerne til forslaget er der en flot historisk beskrivelse af sagen i sammenhæng.
Tak for det.
Det fremgår indledningsvis af bemærkningerne, at Kristeligt Folkeparti fremsætter beslutningsforslaget bl.a. med baggrund i kritik udtalt af medlemmer fra andre trosretninger.
Det er egentlig meget sympatisk, at et af de partier, der har mange samarbejdsrelationer med den kristne tro og dermed også med folkekirken, af sig selv rejser en debat om statens støtte til landets folkekirke.
Denne åbenhed og ønske om en demokratisk debat af egen tros kirkerum og funktioner i samfundet kunne andre trosretninger lære meget af.
Men er det en kommission, vi har brug for for at tage denne debat?
Det tror vi ikke i den socialdemokratiske gruppe.
For hvor grundlæggende ændringer tror vi, at den danske befolkning ønsker vedrørende de kirkelige forhold, eller de opgaver kirken i øvrigt udfører?
Vi tror ikke, at der specielt ønskes mange ændringer.
Vi tror, at den danske befolkning faktisk har det meget godt med, at vi har en folkekirke, og at den er sikret en støtte fra staten, vel vidende at den største støtte jo betales direkte af medlemmerne selv i form af direkte kirkeskat.
Det, at medlemmer fra andre trosretninger via deres kirkeskat er med til at indbetale til den fælles husholdning og dermed til folkekirken, bør ikke ændre herpå.
Dette adskiller sig jo ikke principielt fra, at vi alle via skatten f.eks. betaler til dyr hospitalsbehandling, blodbanker, politiet, kulturlivet, folkeoplysning og til indirekte hjælp til andre trosretninger, som ministeren også var inde på. Det gør vi jo uden, at vi personligt ønsker at få pengene retur i fuldt omfang igen i form af brug af dyr behandling, blodtransfusion eller hjælp fra politiet, eller at vi føler os forpligtet til at gå på aftenskole hver vinter.
Netop denne kollektive betaling til fællesskabet er med til at sikre et solidarisk samfund, hvor vi ikke behøver at føle skyld, fordi enkelte af os kommer til at koste samfundet mere, end vi selv har betalt i skat.
Så jeg vil stærkt fraråde, at vi nu på det kirkelige område skal tænke i millimeterretfærdighed eller har en vision om, at pengene følger borgeren.
Det kan nemlig kun gå galt.
Hvis nogle af kirkens civile opgaver skal omlægges, så behøver vi heller ikke en kommission, som jeg har sagt tidligere.
Løsningen af de opgaver vil kræve en indføling for folkekirken, både i forhold til medlemmer og ikkemedlemmer, for at give andre trosretninger en værdig behandling, f.eks. i forbindelse med begravelsesforhold.
Vi vil gerne benytte lejligheden til at understrege
denne forpligtelse, men vi tror ikke, at denne forpligtelse skal hænges op på eller bliver bedre af en kommission.
Den kan vi klare via samarbejdsmodellen.
Margrete Auken (SF), 2000-03-03:
Jeg har to spørgsmål til Socialdemokratiet.
Det ene er: Mener man, at man sådan uden videre kan sammenligne hospitalsvæsen, aftenskoler osv. med kirken?
Er det sådan, man tænker på kirken Socialdemokratiet?
Det er den ene ting.
Og den anden ting er: Hvor vil Socialdemokratiet være med til en debat om forholdene i kirken og forholdet mellem kirke og stat?
Vi kan ikke få den her.
Det kunne vi jo, da det var fru Tove Lindbo Larsen, der havde sagen.
Da var vi i gang med at få den.
Men nu er den bare afvist, og vi har ikke brug for en kommission, bliver der sagt, for den kan vi tage på anden måde.
Er der overhovedet et eneste forslag fra Socialdemokratiet til en større selvstændiggørelse af kirken, så den kan ordne sine egne forhold, eller mener man, at den er som hospitalsvæsenet, og derfor skal den drøftes på lige fod med hospitalsvæsenet?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-03-03:
For det første vil jeg da gerne sige, at Kristeligt Folkeparti ikke lægger op til, at vi ikke fortsat skal have en folkekirke.
Så vil jeg gerne, når Socialdemokratiet siger, at der bestemt kunne være behov for nogle ændringer, som man kunne drøfte, spørge: Hvilke ændringer vil Socialdemokratiet ønske at drøfte og i hvilke fora?
Så studsede jeg også meget over sammenligningen med sundhedsvæsenet osv.
Jeg kunne have lyst til at høre, om Socialdemokratiet ikke mener, at der er nogle principielle forskelle på en folkekirke og så eksempelvis et sundhedsvæsen.
Margrete Auken (SF), 2000-03-03:
Altså en vigtig del i det her forslag, som nu ligger fra Kristeligt Folkeparti, er jo at interessere sig for det grundlovmedholdelige i en ordning, som vi ganske vist har haft længe, men som altså er meget, meget betænkelig i forhold til grundloven, hvor der står, at ingen er pligtig til at betale til en gudsdyrkelse, der ikke er ens egen.
Og det kan man altså ikke sovse ind i, at når nu den gudsdyrkelse er så stor, så er det o.k., at man betaler skat til dens præster.
Altså det gode i dette forslag er jo altså noget, som har været SF's politik i lang tid - uden at man i øvrigt forholder sig til stat-kirke-problematikken som en sammenhæng - og her siger man, at man vil fritage borgerne, som ikke ønsker at betale til vores gudsdyrkelse i folkekirken, dvs. til præstelønningerne, og det er meget oplagt at tage bispelønningerne også.
De kommer så i stedet for til at bidrage til det, som er almindelige samfundsopgaver sammenlignelige med sundhedsvæsenet, f.eks. begravelsesvæsenet, civilregistrering og jo altså vedligeholdelsen af de fredede kirker, som også er en samfundsopgave, og det er det, der ligger i forslaget, og ikke et spørgsmål om at være usolidarisk eller solidarisk.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
Jeg skal starte med at sige
Kristeligt Folkeparti har jo med det her forslag ønsket en kommission, som skal sætte fokus på en række forhold vedrørende folkekirkens struktur og økonomi osv.
I Dansk Folkeparti finder vi faktisk, også på baggrund af den forespørgselsdebat, som Dansk Folkeparti var initiativtager til her i Folketingssalen den 10. februar, at det er et glimrende forslag og en glimrende opfølgning på den debat, der var.
Det vil sige, at de borgere, der ikke er medlem af folkekirken, på den måde så også er med til at betale til præstelønninger.
Alene af sidstnævnte grund finder Dansk Folkeparti, at det er rimeligt at overveje, om man ikke skulle gå ind i sådan en opgave.
Omkring civilregistrering lægger man også op til, at det skal være et af de centrale emner i kommissionsarbejdet.
Og det bliver så spændende egentlig også at se, hvad kommissionen her finder frem til, f.eks. om vi skal overgå til den sønderjyske model, eller hvad vi skal. I Dansk Folkeparti synes vi, det er gavnligt, at de, jeg tror det er fem, punkter, der er oplistet i forslaget her, som kommissionen skal arbejde med, bliver gennemarbejdet grundigt.
Man kan så også sige, at når vi nu har haft den debat, vi har haft i Folketinget, kunne der jo være nogle af de ting, der var måske kommet frem under debatten her, som man kunne diskutere, om kommissionen også skulle tage med ind i sine overvejelser.
Den eneste betænkelighed, vi kan have ved det, er måske, at kommissionen ser ud til at blive meget stor. Men det er måske også vigtigt, at hvis det skal være noget bredt og noget godt, så skal den være så stor. Men det kunne være en af de ting, man måske kunne kigge en lille smule på under udvalgsarbejdet.
Men vi må sige fra Dansk Folkepartis side, at vi kan støtte det her beslutningsforslag, og vi synes egentlig, at det er godt, at der kommer noget konkret frem, også oven på den debat, vi rejste i Folketingssalen den 10. februar, og at det så måske kan udmønte sig i, at der sker noget på det her område, og at man får sat fokus på folkekirken og forholdet mellem stat og kirke.
Ikke fordi vi ikke stadig ønsker, at der skal være det sammenhold mellem stat og kirke, som der er i dag, men der kunne komme mange fornuftige og spændende ting op under et sådant kommissionsarbejde.
Kim Behnke (FRI), 2000-03-03:
I Frihed 2000 har vi ingen væsentlige indvendinger imod forslaget.
Vi synes, det generelt lyder ganske fornuftigt.
Vi har dog nogle spørgsmål omkring en afgrænsning af, hvilket apparatur det kommer til at gælde, men det er spørgsmål, der er mest velegnede til en udvalgsbehandling.
Vi har nemlig tidligere oplevet, at danske myndigheder har været knap så - hvad skal man sige? - medgørlige, og det har været, når eksempelvis lokalradioer har fået tilladelse til at sende med større styrke; når danske leverandører af det pågældende radiosendeudstyr ikke har haft det som hyldevarer, ja, så har man eksempelvis hjemkøbt det fra Italien.
Ifølge EU-reglerne skulle der ikke være noget som helst til hinder for det, for hvis italienske myndigheder har godkendt det pågældende udstyr med nødvendige europæiske certifikater osv., så burde det blot være at sætte det op i Danmark, men dér har danske telemyndigheder været alt for langsommelige og alt for tilbageholdende med at acceptere, at når udstyr var godkendt af deres kollegaer i andre EU-lande, kunne det også umiddelbart opsættes og anvendes i Danmark. Men for ikke at gøre det her forslag til genstand for den problemstilling vil vi som sagt benytte udvalgsarbejdet til at få afdækket, om de problemer, der tidligere har været, bliver løst med det her forslag, eller om der på dette enkelte punkt er brug for en justering. Men bortset fra det har vi ikke kunnet finde nogen hår i suppen, så vi støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2000-03-03:
Da vores ordfører på området, hr. Keld Albrechtsen, ikke er til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Udgangspunktet for vores stilling til forslaget er vores principielle indstilling til, at stat og kirke skal adskilles.
Vi har derfor tidligere stillet forslag om, at den registrering af f.eks. fødsler og dødsfald, som foregår i kirkeligt regi, skal overføres til kommunalt eller amtskommunalt regi, sådan som det er i Sønderjylland i dag.
Det er selvfølgelig provokerende, at man ved at være med til at betale til driften af folkekirken over skatten kommer til at være med til at betale f.eks. til præsterne, som jo skal drive forkyndelse.
Vi kan derfor kun støtte, at det alene er historisk bevaringsværdige bygninger, som betales over den almindelige skat, gerne administreret på samme måde som midlerne til den øvrige danmarkshistorie over Nationalmuseets budget.
Vi mener ikke, man kan komme uden om debatten om rimeligheden af en statskirke i et moderne samfund.
Vi vil derfor forslå, at der i en eventuel kommissions arbejde indgår erfaringer fra især Sverige, hvor man for nylig har adskilt stat og kirke.
Alt i alt kan Enhedslisten bakke op om forslaget.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Til hr. Baadsgaard
, og det gælder jo også fru Anne Baastrup, der begge to stiller spørgsmål om, hvor vi helt specifikt ønsker at finde pengene: Jeg har sagt, at af 11 mia. kr., som vi foreslog som besparelse ved sidste finanslovforhandlinger, kan der også findes dette beløb.
Det er ikke finanslovforhandlinger, vi fører nu.
Det, vi har, er debatten om indholdet i de private SFO'er, og i øvrigt synes jeg, det er fint nok, så vi ikke altid sidder over en nat og får vedtaget nogle områder, vi først skal til at lovgive og have debatter om bagefter.
Til fru Tove Videbæk vedrørende de hundrede procent tilskud til de private skoler: Nu er det jo altså sådan, at lige nøjagtig på det her område betaler forældrene jo i forvejen.
Fru Tove Videbæk har selv lige for nylig fra Folketingets talerstol sagt, at der både kan være tale om skolepenge og om, at man ved siden af betaler for SFO'en, for
jeg er helt sikker på, at hvis det drejer sig om, at det offentlige skal til at føre større kontrol, så skal vi passe på, at vi ikke rammer smertegrænsen.