runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Tak for svaret, vil jeg sige til beskæftigelsesministeren.
Må jeg bede ministeren om at være måske en lillebitte smule mere præcis, lige så præcis, som statsministeren var, da han præsenterede velfærdsudspillet.
Så bare til beroligelse: Socialdemokratiet har ingen aktuelle planer om at forkorte dagpengeperioden.
Så synes jeg godt, at beskæftigelsesministeren, hvis han husker lige at nævne det samtidig, kan fortsætte sin diskussion.
Tak for det sidste tilsagn, vi fik fra beskæftigelsesministeren.
Man siger jo, at brændt barn skyr ilden.
Vi husker jo alle sammen, hvordan ministeren for et års tid siden var nødt til at trække sit løftebrud tilbage.
Jeg vil sådan set ikke kritisere ministeren for, når han nu går med nogle konkrete overvejelser – hvilket jeg forstår at han gør – om gerne at ville have en kortere dagpengeperiode, at han så også siger det højt.
Man kunne måske ønske, at statsministeren ville benytte den samme metode, hvad han jo bestemt ikke gjorde under spørgsmål 3 i denne her spørgetid.
Men når nu den her bold alligevel er bragt i spil, og når det er sådan, at det kan skabe noget usikkerhed hos nogle mennesker med hensyn til deres forsørgelse, så vil jeg spørge sådan måske bare som en banalitet, om så ikke beskæftigelsesministeren vil bekræfte, at da han nu kæder det sammen med Velfærdskommissionens udspil, så vil også ændringer af den her karakter kun blive gennemført i den udstrækning, Socialdemokratiet er med til at vedtage det, som statsministeren har givet et fuldstændig klart tilsagn om til befolkningen.
Hvis der på baggrund af Velfærdskommissionens forslag fremlægges forslag fra den beretning og der skal gennemføres ændringer i det velfærdssystem, vi har i dag, ja, så skal det være med et bredt flertal i Folketinget, det skal indfases gradvis, og det træder under alle omstændigheder i kraft efter næste folketingsvalg, sådan at folk kan få lov at smide os ud, hvis de er utilfredse med det, vi foretager os.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Jeg kan konstatere, at der allerede er et nyt spørgsmål, før jeg overhovedet har svaret, og det er da interessant.
Nu er det altså Iran, vi diskuterer, og Iran har understøttet Hizbollah og understøttet Hamas.
Hvad angår korancitatet, er det jo fuldstændig rigtigt, at Al-Qaeda og Al Zawahiri og alle de folk, der støtter bin Ladens tekster, bruger korancitater; det er fuldstændig rigtigt.
Ligesom bolsjevikker og kommunister forlæste sig på Marx, er der terrorister fra den islamiske verden, som har forlæst sig på Koranen, men jeg vil godt understrege, at langt det største flertal af muslimer ikke misbruger de vers og ikke handler efter dem.
Lad os ikke gøre alle muslimer til læsere af Koranen på den måde, som nogle gør, men det er korrekt, at det korancitat anvendes af bin Laden og andre.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-09:
Det bliver jo nærmest en kommentar, for efter hvad indenrigs- og sundhedsministeren sluttede med her, så er der jo ikke meget at følge op på.
Men jeg vil bare hæfte mig ved en eneste ting.
Det er, at indenrigs- og sundhedsministeren også brugte billedet, at det ikke vil være klogt at atomisere et sundhedsvæsen, sygehusvæsen.
Se, det, vi spørger om, er, om man kan få afsat økonomi.
Det indgår så overhovedet ikke i regeringens overvejelser, men spørgsmålet var, om man kunne forstille sig, at det gjorde det, at der afsattes økonomi til iblandt mange resultatmål at kunne opretholde et decentralt sygehusvæsen, hvortil indenrigs- og sundhedsministerens svar er, at det ikke er klogt at atomisere et sundhedsvæsen.
Tag sådan noget som tarmkræftbehandling, som i strid med de sundhedsfaglige anbefalinger udføres alt for mange steder med dårlig overlevelsesrate for danske kræftpatienter til følge.
Så det mener jeg faktisk, og derfor bliver det en opgave – og den bliver delikat, sådan som Bent Hansen også har beskrevet det i går – at forene to modsatrettede hensyn i det danske sundhedsvæsen, nemlig langt hen ad vejen nærhed og kvalitet, kvalitet der fordrer, at vi på udvalgte dele samler behandlingerne, og nærhed som på andre områder er en selvstændig kvalitet.
Hverken før, under eller efter kommunalreformen er det sådan, at vi sætter målrettede penge af til bestemte dele.
Vi sætter en samlet økonomi af – den er år for år vokset, 5,5 mia. kr. mere næste år, end da vi kom til – og inden for den samlede ramme bliver det en meget vigtig politisk opgave for de nye regionalpolitikere at afveje den balance, jeg her har beskrevet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Det er jo dejligt, at der er balance i det.
Måtte jeg sige til ministeren, at han kommer meget nemt om ved det, for når han påstår, at det ikke koster noget, så er han jo af krogen.
Så er han jo af krogen.
Der er ingen, jeg har hørt, hverken fru Pia Gjellerup, jeg eller andre, der forfægter, at man ikke skal opføre sig både fagligt klogt og økonomisk klogt.
Men det er vel ret anerkendt, at hvis det er sådan, at man vælger den decentrale løsning, så medfører den nogle omkostninger.
Det beklager jeg, men det må vi vel tage til efterretning og så tage den debat på et senere tidspunkt.
Altså, jeg er ikke nogen torsk eller andet, og det betragter jeg egentlig heller ikke hr. Ole Stavad som.
Derfor ved hr. Ole Stavad også, at den konklusion, der just drages af mit svar fra før, er helt ude i hampen i forhold til, hvad jeg har sagt.
Nu er det altid meget smart at inddrage en sentens af det, en ikketilstedeværende person har sagt.
Det er velkendt, hvis man føler sig lidt klemt i en debat.
Men det, der jo er det nye her, er, og det går jeg ud fra at indenrigs- og sundhedsministeren er enig i, at fremover fra 2007 vil det alene være regeringen, der afgør, hvilke indtægter de nye regioner har, og at muligheden for at omprioritere, som man jo har haft i en vis udstrækning med den bredere portefølje, som amterne har haft, ophører.
Derfor vil jeg godt spørge om to ting: Vil ministeren virkelig påstå, som jeg hørte i den sidste besvarelse, at det at tænke decentralt ikke kan koste lidt ekstra?
Det er jo klart, at hvis ministeren siger, at det gør det ikke, så har han ikke nogen grund til at svare på det andet spørgsmål: Vil regeringen, når man afsætter den økonomi, som kun regeringen bestemmer, også tage hensyn til, at der er plads til et decentralt sygehusvæsen, som der er et meget stærkt ønske om i befolkningen, og som de fleste kandidater, jeg har hørt, også synes er en målsætning, de gerne vil stræbe efter?
Det kommer da sikkert meget an på, hvordan man tænker decentralt.
Jeg tror bestemt, der kan tænkes decentralt på en måde, hvor man totalt set også får en bedre driftsøkonomi.
Det kan man, hvis man laver en mere intelligent arbejdsfordeling sygehusene imellem, sådan som en række amter jo også har taget skridt til ved at lægge elektive funktioner, f.eks. dagkirurgi, samme specialer på små enheder, som også rent sådan, undskyld sammenligningen, produktionsmæssigt er enheder af en optimal størrelse.
Man kan sagtens forfølge god driftsøkonomi og opretholde decentrale tilbud.
Man kan selvfølgelig også vælge en strategi, hvor man bare smører smørret helt tyndt ud over det hele, så man hverken får faglighed eller god økonomi i at have atomiseret sit sundhedsvæsen.
Jeg kan ikke acceptere, at man entydigt kan sige, at en geografistrategi frem for en anden skulle være forbundet med færre eller flere omkostninger.
Derfor bliver det en opgave for de nye regionalpolitikere at prioritere de ressourcer, der er til rådighed,
bedst muligt med afsæt i de værdier, man nu går til valg på
Lise von Seelen (S), 2005-11-09:
Jeg bliver ved teknikken, for jeg synes, at det, der må være pointen ved at indføre elektronikken, vel er at effektivisere sygehusvæsenet, så vi kan frigive nogle flere ressourcer til at behandle nogle flere mennesker.
Det ved jeg jo at sundhedsministeren går meget op i.
Vi hører fra fagfolk, at der i den mellemliggende periode går menneskeliv til, fordi vi ikke implementerer det, og det synes jeg jo er helt forfærdeligt.
Det var det ene hensyn.
Det andet hensyn var respekten for de meget personlige oplysninger, det er, at man kan se folks samlede medicinprofil.
Der valgte vi i den lovgivning at lægge til grund, at det her system skulle udvikles på basis af den digitale signatur.
Vi kunne jo også have valgt noget andet.
Vi kunne have valgt at sige: Nå ja, man skal bare have et password, og det er i øvrigt det samme for alle danske læger, så kan man komme ind på systemet, og så var det hurtigere rullet ud.
Men så ville fru Lise von Seelen ikke tage mig i salen med henvisning til lederen i Dagens Medicin, men med henvisning til et indslag i TV 2 Nyhederne for 14 dage siden, der handlede om, at det var alt for uhåndterbart, at en hvilken som helst læge kunne få adgang til de her informationer.
Vi skal afbalancere de her to synspunkter, det skaber et teknisk problem, det er afklaret, og det her system kan nu rulles ud.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thomas Adelskov (S), 2005-11-09:
»Er det foreneligt med regeringens valgløfter at forkorte dagpengeperioden?«
Martin Henriksen (DF), 2005-11-09:
Tidligere i debatten blev der nævnt et bibelcitat, og jeg kunne egentlig tænke mig at komme med et korancitat, og det vil jeg så gøre her.
Der står bl.a. i Koranen: Kæmp mod dem fra skriftens folk, jøder og kristne, som ikke tror på Allah og ej heller på den yderste dag, og som ikke holder det forbudt, som Allah og hans sendebud har forbudt, og som ikke følger sandhedens religion, indtil de betaler tribut og underkaster sig.
Statsministeren sagde tidligere, at visse muslimer misbruger islam, når de med religiøse argumenter begår terror, og mener udenrigsministeren ikke, set i lyset af det citat jeg lige har læst op, at det er rimeligt at konstatere, at baggrunden for terror og baggrunden for de udtalelser, som vi har hørt fra bl.a. det iranske styre, er islam?
Thomas Adelskov (S), 2005-11-09:
Jeg tror, der var mange med mig, der var ved at kløjes i frokosten i sidste uge, da vi kunne konstatere, at nu er beskæftigelsesministeren begyndt at flirte med tanken om, at man nu skal til at forkorte dagpengeperioden.
Jeg tror ikke, det kommer bag på ret mange, at det er ideer, der ligger hos Venstre, men jeg tror, at mange var overraskede
over, at kun lige godt et halvt år efter sidste folketingsvalg, hvor regeringen gjorde sig til talsmand for og slog til lyd for og garanterede befolkningen for, at man ikke ville gribe ind i forhold til dagpenge og kontanthjælp, ja, så kommer beskæftigelsesministeren nu her i november måned og begynder at tale om, at man skal forkorte dagpengeperioden.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvordan er det foreneligt med de løfter, som regeringen gav befolkningen i folketingsvalgkampen, at man nu begynder at overveje og diskutere, hvordan man vil korte i dagpengeperioden?
Det er også min overbevisning, at hvis man skal føre en ansvarlig beskæftigelsespolitik, så er det nødvendigt løbende at vurdere, om der er behov for at foretage justeringer f.eks. under gunstige konjunkturer, som vi oplever nu.
En ting er dog sikkert: Der vil ikke ske en sænkning af de generelle satser; det har jeg lovet, og det vil jeg holde.
Alt kan og bør analyseres, og det er for mig at se helt centralt, at vi får et så bredt vidensgrundlag om beskæftigelsespolitikken som muligt, for det vil give det bedste afsæt til vore fortløbende drøftelser
Derfor kan vi jo også se frem til, at Velfærdskommissionen den 7. december kommer med sin afrapportering.
Jeg vil ikke på forhånd tage stilling til eventuelle forslag eller anbefalinger, som Velfærdskommissionen kan tænkes at komme med, når kommissionens rapport offentliggøres.
Jeg forventer, at kommissionens rapport vil give mulighed for at vurdere eventuelle justeringer i de forskellige velfærdsordninger i et større og mere sammenhængende perspektiv.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Nu vil jeg faktisk ikke stå her som det fredselskende menneske, jeg er – jeg er også sikker på, at hr. Søren Espersen er et fredselskende menneske, det har han jo i øvrigt netop sagt at han er – og opmuntre et land til at begynde at gå i krig med et andet land, hvis det er det, der ligger implicit i spørgsmålet, for det vil jeg fraråde.
Det er derfor, vi tager det så alvorligt, og det er derfor, EU hele tiden har forhandlet og også fået suspension af berigelsesaktiviteten i Iran.
Vi skal have sikkerhed for, at Iran ikke snyder, og derfor er det meget vigtigt, at IAEA, altså atomenergiagenturet, styrelsesrådet, kom med en rapport, som Indien også stemte for, hvor man advarede Iran kraftigt mod at have hemmeligheder og ikke åbne det hele, for ellers ville sagen blive sendt til Sikkerhedsrådet.
For IAEA skal jo rapportere til Sikkerhedsrådet, og Sikkerhedsrådet kan så vedtage forskellige sanktioner, og det kan styrke styrelsesrådet.
Vi ser med meget stor alvor på det, for Iran, må vi jo også konstatere, er et uroskabende land for øjeblikket.
Det støtter Hizbollah i Libanon, det støtter Hamas i Palæstina, og vi har også sagt til dem, at det må holde op, disse leverancer af våben til terrorgrupper.
Så det er en urolig og usikker magt, men det nytter jo ikke noget at gøre dem aggressive, vi må prøve at få trukket dem ind i det fornuftige selskab.
Torben Hansen (S), 2005-11-09:
Nu har vi jo lige haft en diskussion om det samme emne, men som andre også tidligere har sagt, vil det her føre til, at vi får 15.000 ha, der så bliver pløjet op.
Så det korte af det lange er: Vil miljøministeren gå ind i den her sag for at undgå, at vi med hr. Jens Peter Vernersens udtryk får naturvandalisme på nogle af de her områder?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Fru Kirsten Brosbøls fremstilling er ganske enkelt usand for nu at sige det meget kontant og direkte.
Katastroferammen er blevet forhøjet nøjagtig som lovet i januar.
Når det gælder Pakistan, har vi været hurtigt ude, og vi er en af de allerstørste bidragydere med katastrofehjælp.
Må jeg så sige til fru Kirsten Brosbøl, at når fru Kirsten Brosbøl hører de samme svar igen og igen, så er det faktisk, fordi jeg får de samme spørgsmål igen og igen.
Og som man spørger, får man svar.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Jeg synes ligesom, der er behov for lige at understrege, at det er utroligt, at man skal blive ved med at høre på de samme ringslutninger fra statsministerens side.
Altså, vi har hørt, at der er et akut behov for flere penge.
Det har statsministeren selv bekræftet her i dag: Der er et akut behov for flere penge.
I januar lovede statsministeren, at såfremt der opstod flere katastrofer, hvor der var et sådant behov, så ville man øge katastroferammen tilsvarende.
Det er altså ikke blevet gjort.
Er det så ikke, fordi der netop ikke er flere penge og statsministeren ikke er villig til at øge den ramme, sådan som han ellers havde lovet, at Danmark ikke giver flere penge i dag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Som jeg har sagt, så er Danmark faktisk også et af de lande, der har ydet allermest og allerhurtigst, og jeg er sikker på, at de penge, vi leverer, bliver brugt til noget godt og noget fornuftigt, og at det er en effektiv indsats.
Vi følger, som jeg sagde før, hele tiden udviklingen nøje for at se, om der er behov for mere, og vi koordinerer vores indsats med FN.
Men jeg må sige ligeud, at jeg synes, hr. Ole Stavad er meget langt ude, når hr. Ole Stavad sådan ligesom siger: Hvis statsministeren nu ville udvise lidt menneskelighed ...
Altså, som om regeringen ikke har gjort det fra starten af
Jeg tror, vi er lige så nedslåede over den forfærdelige katastrofe i Pakistan, som hr. Ole Stavad og andre er, så jeg synes faktisk, det er lidt uværdigt at gøre det her til en konkurrence om at vise menneskelighed.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Altså, det er tusindvis af menneskers liv.
Jeg ved ikke, hvordan Dansk ...
, Dansk Folkeparti ryster som vanlig på hovedet, når det handler om mennesker, der ser anderledes ud end os og er fattigere end os og bor et sted, hvor de er meget mere udsatte end os.
Men bortset fra Dansk Folkeparti er jeg fuldstændig overbevist om, at der vil være et fuldstændig enigt Folketing, der vil være parat til at klappe af statsministeren, rose statsministeren og med glæde se, at vi kunne være med til at redde mennesker, som ellers vil dø.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jo, og det er også derfor, den danske regering er blandt de allerstørste bidragydere, eller at Danmark er blandt de allerstørste bidragydere.
Som jeg har sagt flere gange nu, er vi målt pr. indbygger faktisk næststørst.
Sådan skal det også være, det er fint.
Og vi har været hurtigt ude, og de penge, vi lover, de kommer.
Vi følger selvfølgelig udviklingen tæt hele tiden for at se, hvad der er af behov, og vi koordinerer vores indsats nøje med FN.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Der kan man måske føje til, at der da sådan set var væsentlig flere penge til formålet på ulandsbistanden, og vi havde katastrofebistanden, som helt er afskaffet af den her regering.
Når den her diskussion er så akut, vil jeg gerne sige til statsministeren, så knytter det sig jo til det spørgsmål, som vi også havde for et øjeblik siden, nemlig at vi ser i titusindvis af mennesker, som risikerer at dø i Pakistan efter jordskælvet.
Det er vel noget af den værste katastrofe, vi har oplevet i vores levetid, for ud over at man skønner, at der er 80.000-100.000 døde, så skønner man, at der er lige så mange, der er meget hårdt kvæstet, samtidig med at der er et endnu større antal mennesker, som risikerer at dø som følge af kulden, der nu kommer med vinteren i bjergene.
Derfor: Kunne vi ikke i fællesskab udvise en lille smule humanitær holdning i forhold til at bidrage til en løsning?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg har svaret på det utallige gange her i Folketingssalen.
Jeg tror ikke, jeg kan føje meget nyt til.
Nu bliver de så brugt til noget godt, nemlig til katastrofeindsats.
Og så kan jeg i øvrigt føje til, at den regering, som sad i 1999 og var ledet af det parti, som hr. Jeppe Kofod er medlem af, brugte nøjagtig samme fremgangsmåde i 1999.
Så kan det jo ikke være så forfærdeligt også at bruge den fremgangsmåde i 2005.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Mener statsministeren virkelig, at de penge, 132 mio. kr., ikke kunne bruges inden for ulandsrammen?
Det vil jeg gerne have et klart svar på.
Mener statsministeren, at de 132 mio. kr. ikke kunne bruges inden for ulandsrammen?
For det er jo ikke rigtigt, vil jeg sige til statsministeren.
Man kan bare spørge alle ulandsorganisationerne, der jævnligt sender ideer og forslag ind til projekter og hjælp i den tredje verden.
De kan sagtens bruge flere penge.
Man kan spørge de aids-nødlidende i Afrika, om der ikke er behov for flere penge.
Der er behov for mange flere penge til at hjælpe dem.
Så det er jo ikke rigtigt, når statsministeren siger, at man ikke kan bruge 132 mio. kr. på ulandsrammen.
Jeg ved ikke, hvor statsministeren får den idé fra.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg må meget kraftigt afvise påstanden om, at der skulle være tale om løftebrud.
Tværtimod, regeringen har til punkt og prikke levet op til det løfte, der blev givet i januar, og derfor har vi forhøjet katastroferammen med de 170 mio. kr.
Og med hensyn til, hvor pengene er taget fra: Det, der er sket, er, at penge, som ikke kunne have været brugt, simpelt hen fordi projekter ikke kunne gennemføres eller for Kenyas vedkommende, fordi der politisk var enighed om ikke at bruge dem, nu bliver aktiveret.
Disse penge bliver nu brugt et sted, hvor de gør gavn, nemlig til katastrofehjælp.
Det er da sund fornuft, at penge, der ellers ikke kunne blive brugt, nu bliver brugt til gavn for mennesker, der er udsat for katastrofesituationer.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Statsministeren sagde helt konkret, og jeg citerer: Bliver der behov for flere penge til katastrofer senere på året, ja, så forhøjer vi katastroferammen tilsvarende.
Og næste sætning: Så det, at vi går aktivt ind nu og hjælper med nødhjælp i denne katastrofe, det tager ikke penge fra nødlidende i Afrika eller andre steder.
Det var citatet.
Men statsministeren har lige oplyst, at man har taget 132 mio. kr. fra ulandsrammen.
Det er da et klokkeklart løftebrud.
I den forbindelse vil jeg bare spørge, om uforbrugte midler er det samme som midler, der ikke kan bruges.
Er det det, statsministeren mener, altså midler, der ikke er brug for?
Når man har nogle uforbrugte midler, er det så det samme som at sige, at det er nogle midler, man ikke har brug for?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Fru Kirsten Brosbøl kører i ring, stiller de samme spørgsmål og får derfor også de samme svar.
Katastroferammen er blevet forhøjet – nøjagtig som lovet i januar.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Jeg var faktisk selv til stede ved den debat, vi havde, så jeg har også godt hørt den der bortforklaring før, som statsministeren kommer med.
Det interessante er jo, at man siger, at det ikke bliver taget fra andre nødlidende i verden, men det er jo direkte usandt.
Jeg er sikker på, at hvis statsministeren spørger enhver ulandsorganisation eller mennesker, der arbejder med fattigdomsbekæmpelse i Afrika, jamen så vil de kunne pege på en lang række projekter, som de her penge sagtens kunne være anvendt til.
Derfor mener vi, det er meget interessant at få statsministeren til at bekræfte det, han sagde i januar, nemlig at man for det første, hvis der var et behov – vi har så fået bekræftet i dag, at der er et behov, et akut behov i Pakistan – ville øge katastroferammen, og for det andet, at de penge ikke ville blive taget fra ulandsbistandsrammen.
Det har statsministeren også bekræftet over for Folketingets Finansudvalg, som har skrevet det i bemærkningerne til den debat, der var på det tidspunkt.
Derfor vil jeg bare godt have, at statsministeren bekræfter, hvad der blev sagt på det tidspunkt i januar.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nej, det kan jeg tværtimod afvise, men fru Kirsten Brosbøl er også meget sent ude, for det her har vi debatteret i Folketinget for lang tid siden, hvor jeg har redegjort for, hvad det hele går ud på.
Der er nemlig ikke taget penge fra udviklingsbistanden.
Vi opfylder det løfte, der blev givet i januar.
Jamen det løfte er for længst indfriet, og det fremgår også af spørgsmål, der allerede for lang tid siden har været stillet her i Folketingssalen, og svar, som jeg flere gange har givet.
Det, jeg sagde i januar, står jeg selvfølgelig ved; regeringen vil samlet øge katastroferammen med 170 mio. kr. i år.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Nu fik vi jo lige før bekræftet fra statsministeren, at der er et meget akut behov for mere nødhjælp til Pakistan.
Derfor vil jeg godt have statsmini sterens bekræftelse på, at han den 3. januar på tv sagde følgende: Bliver der behov for flere penge til katastrofer senere på året, så forhøjer vi katastroferammen tilsvarende.
Vi må jo sige, at vi i år har oplevet to af de allerværste naturkatastrofer, vi har oplevet i nyere tid.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Som jeg sagde før, følger regeringen selvfølgelig hele tiden udviklingen for at se: Hvad er der af behov?
Vi har lagt stærkt ud og hurtigt ud, og sådan skal det også være.
Og nu må vi jo så presse på for, at alle yder en indsats, for ellers hjælper det jo ikke ret meget.
Så vi er virkelig nødt til at yde en indsats i fællesskab, og derfor koordinerer vi meget nøje med FN.
Hermed sluttede spørgsmålet.