Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg var glad for hr. Per Dalgaards tale, for det er jo kun lidt over 3 år siden, at vi debatterede det her første gang, da den daværende justitsminister fremsatte et forslag om at oprette et meget beskedent dna-register.
Og da husker jeg, at det endte med, at Dansk Folkeparti stemte imod, at vi fik registeret.
For øvrigt gælder det jo mange partier, at i forhold til det, man udtrykte dengang for bare 3½ år siden, er man blevet meget mere positiv.
Det meget beskedne register, der blev oprettet for 3½ år siden, har jo været en fantastisk succes.
O.k., ikke for de kriminelle, men for alle os andre.
I øjeblikket står der faktisk kun 2.500 personer i politiets personregister med dna, og det er i løbet af de første 3½ år, men det har medvirket til i 1.300 tilfælde, at man har fanget en gerningsmand.
Det er ikke så dårligt.
Teknisk set må vi jo også konstatere, at bare inden for de sidste 4-5 år er der sket en kolossal udvikling.
Før var det sådan, at man typisk for at kunne få en dna-prøve, i hvert fald hvis den skulle være god, enten skulle have blod, eller også skulle man have sæd i forbindelse med voldtægt eller andet.
Men nu er det jo meget lettere: Spyt, et enkelt hår, hår fra øjenbryn eller hudceller er nok til, at man har et sikkert spor.
Og hudceller, det lyder også sådan: Er det nogen man skal stå og skrabe af?
Nej, har man taget hårdt i et håndtag, har man båret sin mappe, så afsættes der celler nok til, at man kan få ens dnaprofil.
Som det nævnes i bemærkningerne i forbindelse med en voldsmand, man fangede, havde han grebet hårdt fat i overarmen eller i jakken på en anden person, og så analyserede man jakken bagefter, og der fandt man så hudceller fra voldsmandens fingre, gik ind i registeret, og så havde man ham.
Så der er altså sket en kolossal udvikling, og den skal vi selvfølgelig benytte her igen, så vi kan få fanget nogle flere kriminelle.
Lad mig også nævne, at for bare 5 år siden skulle man typisk tage blodprøver for at få et dna-register, og det er jo trods alt en rimelig indgribende foranstaltning.
Nu stikker personen tungen frem, og så skraber man hen over med en vatpind i løbet af et sekund, og så er dna-profilen der, når den har været igennem laboratoriet.
Så alt i alt må man konstatere, at indbrudstyve og andre kriminelle går hårde tider i møde i forbindelse med udvidelsen af politiets dna-register, når – og det tror jeg godt jeg kan forudse – det bliver vedtaget.
Og sådan skal det også være.
Et velfungerende retssystem kræver jo også et velfungerende politi.
Og det er ikke nok bare indimellem ved festlige lejligheder at holde lange skåltaler om bekæmpelse og rockere og kriminelle og andre, hvis vi ikke også giver politiet de nødvendige og de moderne redskaber, så de kan løse opgaven.
Der er det jo selvfølgelig godt, at der er tre partier, der har været med til at give knap 500 mand ekstra til politistyrken – der var det kedeligt, at hr. Morten Bødskov og Socialdemokratiet ikke var med, men det var vi jo nogle der var – og nu får de også den her mulighed for flere dna-spor.
Hidtil er der jo kun sket registrering af personer, som har begået ekstremt grov kriminalitet som f.eks. vold og voldtægt, og de er ikke engang blevet registreret efter den gamle lov, hvis de selv tilstod.
Så kunne man ikke tage en dna-test på dem.
Alt, hvad der kan give over 1½ års fængsel, medfører, at de automatisk får taget en dna-prøve.
Det betyder, at dna-registeret vil give langt flere opklaringsmuligheder.
Fremover skal en gerningsmand, som allerede befinder sig i registeret – og der kommer altså flere og flere, det bliver nemlig lige så mange, som der står i fingeraftryksregisteret, på sigt omkring en kvart million af dem, der har begået lovovertrædelser eller er blevet sigtet for det – altså bare smide et enkelt cigaretskod, han skal bare skære sig på et knust vindue, han skal bare fatte hårdt i dørhåndtaget, eller han bare skal tabe et enkelt hår eller hår fra øjenbryn, så har man hans dna-test.
M007.fm Page 422 Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Lad mig bare nævne det med indbrud, som jo også hr. Morten Bødskov med god ret var inde på: Der sker omkring 100.000 indbrud i private danske hjem om året.
Politiet opklarer ca. 9.000 af dem.
Det er altså 9 pct.
De resterende 91.000 bliver ikke opklaret.
Ufattelig mange af de indbrud begås jo af de samme, som der også står i bemærkningerne.
Typisk er det én gerningsmand, der begår 15-20 indbrud, og der vil det blive ekstremt meget lettere at fange ham.
Har han som sagt bare tabt et hår en enkelt gang eller skåret sig på en glasrude, så har vi ham.
Og det er jo typisk så ikke bare ét indbrud, der bliver opklaret, men mange gange 15 eller 20. Så derfor til sidst: Ny teknologi skal selvfølgelig ikke indføres uden omtanke, omvendt må vi heller ikke blive teknologiforskrækkede, så vi aldrig kommer ud af startblokken.
Da politiet i starten af forrige århundrede indførte eller begyndte at anvende fingeraftryk, var der faktisk også mange, der havde en stor skepsis over for, hvad det nu var, men det er jo i dag en hjørnesten i politiets efterforskning.
Og det opfylder registeret.