runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
For det første refererede jeg i min omtale af de hidtidige hensættelsesregler til den argumentation, som SR-regeringen brugte, da man indførte en hensættelsesafgift.
Og jeg håber, det er muligt at referere til andres argumenter uden at blive taget til indtægt for dem selv.
SR-regeringen gennemførte en indførelse af en hensættelsesafgift, fordi man mente, at hensættelsesreglerne var for lukrative.
Det var den argumentation, der var bag: Fordi hensættelsesreglerne er, som de er, skal vi have en hensættelsesafgift.
Nu ændrer man så hensættelsesreglerne, og dermed fjerner man begrundelsen bag en hensættelsesafgift.
Spørgsmålet er så bare: Hvorfor er det så, man ikke står ved sin argumentation for indførelsen og accepterer, at når nu hensættelsesreglerne bliver ændret, så er grundlaget for afgiften også væk?
M025S17191783tojo.fm
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Jeg synes, det er ærgerligt, at hukommelsen omkring vigtigheden af hensættelser i den finansielle sektor ikke er længere, end den er.
Vi skal under 15 år tilbage for at opleve, at den danske finansielle sektor var i en situation, hvor det var utrolig vigtigt at have tilstrækkelige hensættelser til at imødegå de ret voldsomme tab, der var.
Og derfor er det vigtigt, hvis vi skal have tryghed omkring den finansielle sektor i Danmark, at der så også er hensættelsesregler, der sikrer fornuftige, rimelige og rigelige hensættelser til at imødegå kommende tab.
John Dyrby (S), 2005-12-01:
Nu er jeg en anelse forvirret, det vil jeg godt indrømme.
Og jeg beklager, hvis jeg har misforstået skatteministeren.
Men jeg bliver nødt til at spørge, så det står helt klart: Mener skatteministeren, at de regler, der er indført, de internationale regler omkring værdiansættelse af bankernes udlån, simpelt hen er forkerte, og at man simpelt hen skulle have holdt sig til de gamle danske regler, hvor hensættelsesreglerne i virkeligheden var noget mere lukrative?
Er skatteministeren af den opfattelse, at de nye internationale regler simpelt hen er for restriktive?
Er det sådan, jeg skal opfatte det?
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
Jeg mener, at de nye regler, der kommer, giver danske pengeinstitutter en god og lige konkurrence med andre udenlandske pengeinstitutter.
Jeg mener, at det er vigtigt for at sikre danske pengeinstitutter en fair konkurrence over for udenlandske, at vi så følger de regelændringer, der kommer internationalt, og derfor skal vi naturligvis også følge de regelændringer, der kommer.
Det betyder jo rent faktisk, at der bliver indbetalt ekstra selskabsskat i år på 2,5 mia. kr., fordi man ændrer reglerne.
Og så mener vi fra regeringens side, at når man ændrer reglerne for hensættelser, så har man også fjernet argumentationen bag den hensættelsesafgift, der var, og derfor mener vi, det er det rimelige sted at føre pengene tilbage.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-12-01:
Der er jo ingen tvivl om, at skatteministeren er begejstret for sit skattestop.
Skatteministeren sprudler ligefrem, når han taler.
Der er også kommet en lille by i Jylland ind i debatten, idet elpriserne derovre jo ikke stiger.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge skatteministeren: Har skattestoppet ikke nogen ulemper?
Er det således, at den lille by i Jylland har lige så stor glæde af skattestoppet som den store by, som vi har dette hus i?
Er det ikke således, at dem i den store by, der har de store og de dyre ejendomme, har størst glæde af stoppet på ejendomsbeskatningen, eller er det helt det samme, som det er i Jylland?
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
Nu vil jeg godt lige læse referatet, men jeg er ret sikker på, at jeg ikke sagde, at elprisen ikke var steget.
Jeg sagde, at elprisen ikke var steget lige så stærkt som ellers, fordi elafgiften har været låst fast.
Beboerne i en lille by i Jylland vil være meget tilfredse med at have et skattestop, fordi de netop ved have et skattestop er klar over, at heller ikke deres vandafgift stiger, deres varmeafgift stiger ikke, deres benzinafgift stiger ikke.
Jeg tror, det er ret væsentligt at kigge på skattestoppet, på hele paletten, også stoppet for stigninger i den grønne ejerafgift, som er med til at begunstige folk, der er bilejere.
Jeg tror, at hvis man tager gennemsnittet af, hvor mange beboere i Lind – for nu at sige byens navn – der er bilejere, så tror jeg, der er flere bilejere i Lind, end der er i København.
Jeg tror faktisk også, der er flere husejere i Lind, end der gennemsnitligt er i København.
Så spørgsmålet er: Hvem er det egentlig, der er gladest for det?
Man skal i hvert fald ikke gøre det op i kroner og øre, for der er det klart, at Lind ikke kan konkurrere med København.
Men jeg er ganske overbevist om, at beboerne i Lind og også andre byer i Jylland er meget tilfredse med at have et skattestop, som giver dem sikkerhed for, at de ikke skal ændre deres privatøkonomi på grund af stigende skatter og afgifter, som traditionen var under den tidligere regering.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-12-01:
Det kunne jo være rart at få svar på det, jeg egentlig spurgte om.
Så prøver jeg at skære det M025S17191783tojo.fm Page 1734 Friday, February 10, 2006 12:33 PM ud i pap: Hvis man tager 100 m2 beboelse i København og tager 100 m2 beboelse i Lind, hvem har så den største fordel af skattestoppet?
Kristian Jensen (V), 2005-12-01:
Det tror jeg man har i København.
Jeg er faktisk ret overbevist om, at medmindre man har købt et forkert sted, så vil man have haft en større værdistigning i København.
Men så er man igen inde på en meget, meget smalsporet tankegang, hvor man i forhold til hele skattestoppet tager ét element ud og spørger: Hvem er dette element til gavn for?
Og så ser man ikke på alle de andre elementer, der er i skattestoppet, som er til gavn for mange på en lang række andre områder.
Man ser ikke på, at der er skattestop for grønne afgifter; man ser ikke på, at der er skattestop for beskatning af bilejere.
Det ville, hvis man tog paletten med, vise, at der er gevinst ved et skattestop for borgerne, uanset om man er ejer eller lejer, uanset om man er bilejer eller ikke bilejer.
Derfor er skattestoppet til gavn for alle danskere, ikke bare i forhold til økonomien, men i lige så høj grad i forhold til den økonomiske tryghed, der betyder, at når vi har et skattestop og holder fast i et skattestop, så oplever man ikke, at politikere i sene nattetimer i finanslovforhandlinger pludselig stikker hånden yderligere ned i borgernes lommer og tager flere penge i form af skatter og afgifter.
Det er den rigtige værdi af et skattestop.
Det er den tryghed, det giver.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Mikkel Dencker (DF), 2005-12-01:
Det fremgik meget klart af mit ordførerindlæg før, mener jeg, at Dansk Folkeparti er enig med regeringen i, at der skal ske en lempelse af skatter eller afgifter for de penge, der kommer ind i merprovenu på denne her baggrund.
Der, hvor der ligger en fortolkningsmæssig uoverensstemmelse eller måske indtil videre uenighed, er, om det lige præcis skal være på hensættelsesafgiften, at de her penge skal anvendes.
Umiddelbart vil jeg sige, at havde jeg på egen fod lov til at disponere over 125 mio. kr. af statens budget, som skulle gå til lempelse af skatter og afgifter, så ville jeg sige, at sådan noget som grænsehandelsfølsomme varer ville være det første sted, jeg ville gå ind.
Men nu må vi se, hvor vi ender med hensyn til at få afklaret, hvordan det her skattestop skal fortolkes.
Jeg vil gerne lægge ud med at takke hr. Homann for ros for en udmærket ordførertale; det sætter jeg pris på.
I dag vil jeg ikke sige hverken ja eller nej til det foreliggende lovforslag, og det skyldes, at jeg har forstået, at der er uenighed mellem Dansk Folkeparti og regeringen om, hvordan man skal fortolke skattestoppet.
Det er jo et faktum, at Dansk Folkeparti bakker op om skattestoppet, og vi er enige i, at det skal overholdes.
Der, hvor uenigheden ligger, er, hvorvidt skattestoppet i denne sammenhæng betyder, at det merprovenu, der kommer ind, skal anvendes lige præcis på hensættelsesafgiften.
Det er der, vi er uenige om fortolkningen, og så må vi så se, hvor vi så ender med at være, når vi har fået diskuteret de her ting igennem.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg vil godt takke hr. Mikkel Dencker for en udmærket og velovervejet ordførertale, for jeg sidder med den samme undren som hr. Mikkel Dencker.
Hvorfor i alverden er det, at bankerne, som i forvejen tjener styrtende, og som fuldstændig ubegrundet, om man så må sige, er blevet kompenseret for sambeskatningsreglerne ved at få en nedsat selskabsskat, begunstiges?
Der er god grund til at sætte spørgsmålstegn ved det, men bare for at være sikker: Betyder det så, at Dansk Folkeparti ikke, som det foreligger, er indstillet på at støtte det her forslag, men vil afvente, hvad der sker i den videre debat?
M025S17191783tojo.fm
Page 1727
Mikkel Dencker (DF), 2005-12-01:
Dette lovforslags formål er at kompensere pengeinstitutterne for den merbeskatning, de udsættes for i forbindelse med, at der er kommet nye regnskabsprincipper for værdiansættelsen af udlån.
Det sker ved at afskaffe hensættelsesafgiften, som i dag betales som en andel af saldoen på hensættelseskontoen.
Baggrunden for forslaget er, at sidste år vedtog et næsten enigt Folketing at ændre regnskabsprincipperne for værdiansættelse af udlån på pengeinstitutterne.
Det medfører, at pengeinstitutterne i år udsættes for en ekstraordinær høj skat, fordi der skal tilbageføres allerede foretagne nedskrivninger på udlån, og det er baggrunden for, at det nu fra regeringens side foreslås at kompensere pengeinstitutterne for den ekstra beskatning ved at afskaffe hensættelsesafgiften.
Det begrundes igen med, at det er hensynet til overholdelsen af skattestoppet, der ligger til grund for regeringens dispositioner.
I Dansk Folkeparti er vi tilhængere af skattestoppet, og det betyder også, at vi mener, at et merprovenu på grund af en utilsigtet skatteforhøjelse skal anvendes til at sænke andre skatter eller afgifter.
Vi vil dog fra Dansk Folkepartis side tillade os at sætte spørgsmålstegn ved, om det lige præcis er hensættelsesafgiften, der er det mest optimale sted at anvende pengene på.
Det drejer sig jo om 125 mio. kr. pr. år, som vi mener måske kunne bruges bedre til at sænke afgiften på grænsehandelsfølsomme varer, og derfor vil jeg bede ministeren redegøre for, hvorfor man er kommet frem til, at det lige præcis er hensættelsesafgiften, som skal afskaffes for at kompensere for denne skatteforhøjelse.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Jeg takker selvfølgelig ordføreren for, at man ikke synes, det er et helt håbløst forslag, og at Dansk Folkeparti på et senere tidspunkt godt vil arbejde videre med det.
Men jeg synes altså alligevel, det er noget sølle, at man står og siger alle de gode ting, man vil gøre for førtidspensionisterne.
Som ordføreren ganske rigtigt refererer, havde vi i sidste uge en debat her i salen, bl.a. også om problemerne omkring førtidspensionen.
Det fremgik meget klart af debatten, at de førtidspensionister, vi taler om, er mennesker, der stort set ingen penge har til rådighed.
Det er noget, som folketingspolitikerne herinde nok har svært ved at sætte sig ind i, fordi gagen her er meget høj, men vi snakker altså om folk, der ikke kan få pengene til at række til sidst på måneden.
Jeg mener faktisk, at det, man vil give, er for sølle og alt for nærigt.
Her er et forslag, der virkelig forbedrer de økonomiske rammer, men alligevel afviser man det.
Men efter at jeg har hørt Dansk Folkeparti, tror jeg faktisk, at hvis det er sådan, at Enhedslisten i udvalgsarbejdet kan bevise, at det kan lade sig gøre økonomisk, vil man støtte forslaget ved tredjebehandlingen.
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Det vil sige, at et merprovenu, som fremkommer ved de ændrede regnskabsprincipper for pengeM025S17191783tojo.fm Page 1723 Friday, February 10, 2006 12:33 PM institutterne og realkreditinstitutterne, skal neutraliseres, og det foreslås her, at det skal ske ved at afskaffe den særlige hensættelsesafgift.
Det kan vi støtte.
Der var allerede en tilkendegivelse heraf i bemærkningerne til L 64, som var en ændring af lov om finansiel virksomhed, som vi vedtog i folketingsåret 2004-05, første samling.
Dette forslag indeholdt en tilpasning af regnskabsbestemmelserne i lov om finansiel virksomhed til nye EU-regler på området, den såkaldte IAS-forordning, og lovforslaget her er en udmøntning af denne tilkendegivelse.
De regnskabsmæssige principper for værdiansættelse af udlån er ændret fra en værdiansættelse baseret på et såkaldt forsigtighedsprincip til en værdiansættelse baseret på et neutralitetsprincip ...
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Man kan godt mærke, at vi nærmer os julen, for det her er da for søren – undskyld mig – en af de store julegaver, regeringen deler ud i år.
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Jeg forstår godt, at SF ud fra sine politiske synspunkter stiller de spørgsmål.
Men for Venstre er det et spørgsmål om troværdighed og et spørgsmål om at overholde skattestoppet.
Vi vil overholde skattestoppet, og vi ønsker at være troværdige i skattepolitikken.
Det er rigtigt, at selskabsskatten blev nedsat fra 30 pct. til 28 pct.
Det gjorde vi bevidst, fordi vi gerne ville gøre det attraktivt at drive virksomhed i Danmark og gerne ville ned på det gennemsnitlige selskabsskatteprocentniveau i EU.
Det er sket, og det kommer banker og realkreditinstitutter til gode, ligesom det kommer andre selskaber til gode.
Når det er sådan, at man laver nogle ændrede regnskabsprincipper, forudsætter definitionen af skattestoppet, at et heraf følgende merprovenu skal neutraliseres, som det udtrykkes, altså kompenseres.
Det er så det, der sker i dette tilfælde.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Ja, undskyld mig, men det var en lang smøre og en gang teknisk sniksnak, som overhovedet ikke forholdt sig til det, der er essensen i sagen.
Det handler om, at bankerne har fået omkring en fjerdedel af den milliardlettelse, regeringen gav selskabsskatten i foråret, og det handler om, at bankerne igen i år står til at sætte rekord i deres indtjening, samtidig med at regeringen på finansloven foreslår at spare på børnefamilierne.
M025S17191783tojo.fm Page 1724 Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Man fjerner børnefamilieydelsen for de 18-årige, man fjerner muligheden for, at enlige forældre med hjemmeboende børn over 18 år kan få boligstøtte til dem, og i den situation vælger man at give en yderligere skattelettelse til bankerne.
Bankerne, som i forvejen tjener milliarder, skal yderligere forgyldes, mens børnefamilierne, især de fattigste af slagsen, skal betale ved kasse et.
Det synes jeg altså er en soleklar politik, og jeg ville ønske, at hr. Kim Andersen ville prøve at forholde sig til den i stedet for at snakke udenom med alle mulige tekniske falbelader.
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Nu synes jeg altså, hr. Homann roder rundt i tingene og gør det hele til en gang pærevælling.
Jeg gav en saglig forklaring på, hvad vi foretager os, og hvorfor vi gør det, men jeg skal gerne af hensyn til hr. Homann prøve at forklare det lidt enklere.
Vi er tilhængere af skattestoppet, og vi står bag de definitioner, regeringen lægger til grund for at effektuere skattestoppet.
Det vil et enkelt overblik over et regneark kunne overbevise også hr. Homann om.
Med vores definition af skattestoppet er vi derfor i Venstre tilhængere af, at der kompenseres herfor, og det sker ved en fjernelse af hensættelsesafgiften.
Per Clausen (EL), 2005-12-01:
Nu er det jo ikke mange minutter siden, at et flertal i Folketinget vedtog at fratage lærlingene i dette land et millionbeløb, så der er nok nogle, der vil mærke konsekvenserne af regeringens politik.
Men lad os holde os til skatten.
Det var en af grundene til, at man også dengang snakkede om at kompensere, men nu er kendsgerningen bare, at disse ændringer af den internationale sambeskatning ikke ramte bankerne.
De fik bare 328 mio. kr., og så må det vel være tilladt at spørge Venstres ordfører på området: Hvis man sammenligner med personbeskatningen osv., er det så Venstres synspunkt, at bankerne er de virksomheder i Danmark, som har størst brug for skattelettelser?
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Jamen det er jo ikke et spørgsmål om, hvem der har mest brug for hvad.
Det er et spørgsmål om troværdighed fra Venstres side.
Vi vil gerne være troværdige angående skattestoppet, og det er sådan, at det er klart defineret, at når skattestoppet medfører ændringer som følge af EF-direktiver, i dette tilfælde angående ændret regnskabspraksis, så pengeinstitutterne i Danmark kommer til at betale mere i selskabsskat, er vi indstillet på at neutralisere ved at kompensere for det.
Det kommer til at ske over en lang, lang, lang, lang årrække, og i virkeligheden kan man sige, at samfundet får en likviditetsmæssig fordel, fordi neutraliseringen bliver strakt over så mange år.
Vi har ikke givet skattelettelser til specielt bankerne og pengeinstitutterne.
Vi har givet skattelettelser til alle selskaber her i landet, og vi har i øvrigt også givet personskattelettelser, fordi vi er tilhængere af, at alle skal have lavere skatter.
Vi ønsker, at det skal være lettere og mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark, og derfor er vi nu kommet ned fra 30 pct. til 28 pct. i selskabsskat.
Vi er tilhængere af det, ikke bare for pengeinstitutternes, men for alle branchers skyld, så der kan komme gang i hjulene.
Det er også derfor, vi kan se, at vi nu er nede på det laveste antal ledige i Danmark i 30-35 år.
Det går rigtig godt i Danmark, der er god økonomisk fremgang, der er gang i beskæftigelsen, og der er optimisme, og det skulle hr. Per Clausen også tage at være glad for.
Per Clausen (EL), 2005-12-01:
Jamen jeg er skam enormt glad, også fordi vi nu klart kan gennemskue Venstres politik.
Da den internationale sambeskatning blev ændret, kompenserede man bankerne for nogle M025S17191783tojo.fm Page 1725 Friday, February 10, 2006 12:33 PM udgifter, de ikke fik.
Dengang var begrundelsen for at sænke selskabsskatten, at der skulle kompenseres for nogle ekstra udgifter, men allerede dengang kunne vi se, at bankerne ikke fik de ekstra udgifter.
Men alligevel blev de kompenseret med 328 mio. kr.
Så kunne man spørge, om de nu bliver kompenseret i det rette forhold til det, de bliver ramt af.
Men nej, sådan er det ikke.
For Venstre er det nemlig vigtigt at sikre, at bankernes milliardoverskud beskattes så lempeligt som overhovedet muligt, ligesom det i andre sammenhænge er vigtigt for regeringen ikke at forsøge at påvirke bankernes mulighed for at misbruge afgiftssystemer osv.
Jeg er meget glad og skal takke for det svar, jeg i dag har fået fra hr. Kim Andersen.
Det bekræfter nemlig, hvad der er Venstres politik, og det er jo altid rart at få det bekræftet.
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Jamen det er helt forkert – helt, helt forkert.
Vi har ikke givet denne skattelettelse af hensyn til bankerne.
Vi fjerner ikke hensættelsesafgiften, fordi vi ønsker at gøre pengeinstitutternes overskud endnu større, vi gør det, fordi vi ønsker at være troværdige.
Vi ønsker at stå vagt om skattestoppets principper, fordi skattestoppet er rigtig, rigtig godt, og fordi virksomhederne og borgerne har tillid til skattestoppet og derfor investerer i disse år.
Derfor er det meget, meget vigtigt at være trofast over for skattestoppets principper, og det har i denne situation den virkning, at der skal neutraliseres et merprovenu – et meget, meget stort beløb, omkring 2,5 mia. kr. – som fremkommer på grund af ændrede EU-regnskabsregler.
Det provenu bliver vi nødt til at neutralisere, hvis vi skal bevare skattestoppets troværdighed, og det gør vi ved at fjerne hensættelsesafgiften.
Det er ikke, fordi vi har et specielt ønske om at begunstige pengeinstitutterne i denne situation.
Faktisk må man sige, at vi får en likviditetsfordel, fordi neutraliseringen kommer til at ske over 30 år, så hr. Per Clausen tager ganske fejl i de antagelser, der ligger bag spørgsmålet.
Vi ønsker blot at fastholde et godt skatteprincip og dermed vores troværdighed.
John Dyrby (S), 2005-12-01:
I første omgang synes jeg, det er forfriskende, at Venstres ordfører bekræfter, at skattestoppet skal overholdes, uanset om det er hensigtsmæssigt eller særlig retfærdigt.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører finder de nye principper for værdiansættelse af udlån hensigtsmæssige eller synes, de ikke er særlig hensigtsmæssige.
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Jeg synes, det er meget hensigtsmæssigt, at vi får nogle fælles regnskabsprincipper i EU for pengeinstitutternes opgørelse af deres udlån og deres afskrivninger og nedskrivninger af udlånene.
Så ønsker vi altså også, uanset om det gælder den enkelte borger eller en virksomhed, at stå vagt om skattestoppet og de principper, skattestoppet hviler på.
Det forhold, at vi er så stålsatte med hensyn til gennemførelsen af skattestoppet, medvirker netop til, at der er tillid til det, og det gør, at virksomheder og borgere tør investere, fordi de har tillid til den økonomiske fremtid.
John Dyrby (S), 2005-12-01:
Jamen tak for det klare svar.
Jeg synes, det er interessant, at de danske pengeinstitutter har kunnet trække for meget fra i skat gennem en lang, lang, lang årrække.
Så ændrer man reglerne, og det er i virkeligheden meget fornuftigt, men i og med at det hul har været der i en lang, lang årrække, skal de, der har benyttet hullet, kompenseres, og så gør man nogle tiltag, der kompenserer dem.
Synes Venstres ordfører helt ærligt ikke, at det lyder lidt bagvendt?
Kim Andersen (V), 2005-12-01:
Jamen nu må spørgeren have mig undskyldt.
Der er jo ikke tale om, at der har været noget hul, og der er jo ikke tale om, at banker og pengeinstitutter har udnyttet noget uretmæssigt.
Vi har haft et dansk regelsæt, som er blevet administreret til punkt og prikke, og det har bankerne og pengeinstitutterne også gjort, så vidt jeg ved.
Nu kommer der så ændrede principper som følge af et EF-direktiv.
Dem retter vi ind efter, M025S17191783tojo.fm
Page 1726
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
det medfører, at pengeinstitutterne bliver merbeskattet, og det skal de så kompenseres for i henhold til skattestoppet.
Det er logisk, det er konsekvent, det er god Venstreskattepolitik, og den står vi bag.
John Dyrby (S), 2005-12-01:
Lovforslag nr. L 77, som vi her er i gang med at behandle, har jo, som det blev sagt af den foregående taler, ene og alene til formål at opretholde regeringens skattestop, og det helt uden hensyntagen til om det i øvrigt er fornuftigt eller retfærdigt.
I det konkrete tilfælde vil regeringen give skattelettelser til de store pengeinstitutter.
Begrundelsen er, at pengeinstitutterne fra 2005, altså i år, har fået ændrede opgørelsesprincipper for hensættelser til tab.
Det betyder, at pengeinstitutterne ikke kan benytte overdrevne hensættelser til tab på udlån til at bringe deres skattebetalinger ned.
Man kan sige, at der hermed er lukket et hul i den danske skattelovgivning, som godt nok medfører en stor engangsskat for pengeinstitutterne, men i virkeligheden har vi fået nogle regler, der er mere fornuftige og mere rimelige.
Hertil kommer, at nedsættelsen af selskabsskatteprocenten fra 30 til 28 har givet betydelige skattelettelser for pengeinstitutterne.
Et af argumenterne for at gennemføre nedsættelsen var bl.a. stramninger af de internationale sambeskatningsregler, men det betyder altså, at pengeinstitutterne har fået en skattelettelse, og finansieringen af den er gået helt uden om pengeinstitutterne.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Det synes jeg jo altså lyder fornuftigt, og jeg kan forstå, at SF og Dansk Folkeparti er enige om, at det bestemt ikke er bankerne, der står først for, når der skal uddeles skattelettelser i det her land.
Så bare for at være sikker: Hvad er det, Dansk Folkeparti skal have opfyldt af krav, før man synes, at man vil give bankerne den her skattelettelse?
Hvad er det, der skal ske, for at Dansk Folkeparti vil gå med til det her?
Det kunne jo være rart nok at få en klar melding.
Hvis man synes, at det her er forkert, må man jo sige, at så må man allerede nu kunne udelukke, at bankerne skal have den her skattelettelse.
Og hvis man er indstillet på, at bankerne skal have mere skattelettelse, så må der jo være nogle krav, der skal opfyldes, og det kunne da være gavnligt for Folketinget at høre, hvad det er, Dansk Folkeparti ønsker.