runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorit Myltoft (RV), 1999-04-08:
Jeg vil tillade mig at begynde med et citat fra »Energi 21«, som jeg stadig væk ser som arbejdsgrundlaget for disse års energipolitik: »Det langsigtede perspektiv over en 30-års-periode er at udvikle et energisystem, hvor en stigende del af energiforbruget dækkes af vedvarende energi.
Det forudsættes, at der sker en gradvis indfasning af vedvarende energi i takt med, at de tekniske muligheder og økonomiske forudsætninger gør de forskellige VE-teknologier kommercielle.«
For Det Radikale Venstre er den netop indgåede aftale om en elreform i smuk overensstemmelse med »Energi 21«.
For at sætte yderligere skub i indfasen er der aftalt en købsforpligtelse.
Overgangsreglerne for vedvarende energi og støttemuligheder fremgår af aftaleteksten.
De nærmere regler for indføringen af det grønne marked skal nærmere udmøntes af forligspartierne inden udgangen af 1999.
De regler vil vi selvfølgelig gøre så gode som muligt.
Det skylder vi selvfølgelig aktørerne på markedet.
Ordføreren for forslagsstillerne, hr. Søren Kolstrup, spurgte os, om vi havde en plan B. Det har vi selvfølgelig ikke, for det er en umulighed.
Det grønne marked bliver indført, og så vil alle vore bestræbelser gå på at forbedre det løbende, efterhånden som erfaringerne viser sig.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Vi fra Dansk Folkeparti mener ærlig talt, at det er småtingsafdelingen at diskutere breve i forhold til de menneskeskæbner, vi taler om her.
Med hensyn til ikke at gentage noget, man har sagt før, vil jeg for Dansk Folkeparti gerne gentage det, vi har sagt før.
Vi har simpelt hen sagt nej til stoploven af den 20. oktober 1998.
Dispensationsordningerne er fuldstændig umulige for kommunerne at administrere, og der tages derfor ikke hensyn til borgernes retssikkerhed.
Man fratager endda samtidig borgerne retten til at klage over kommunernes afgørelser i dispensationssagerne.
Borgmestrene fra de store sommerhuskommuner siger da også samstemmende i deres høringssvar: »Skal der kunne opnås en anstændig og fair behandling af borgernes dispensationsansøgninger, må lovudkastets bestemmelser afvises som unødig usikkerhedsskabende.
Dertil kunne man sige: Er det ikke netop hensigten med afviklingsordningerne, at disse mennesker skal føle sig usikre?
Nogle har ligefrem anvendt udtrykket »at stresse«
disse borgere, så de føler sig tilskyndet til at fraflytte over hals og hoved. Det er sommerhuskommunernes holdning, at det er en for kynisk betragtning at lade almindelige mennesker lide under en uklarhed, som i en årrække har eksisteret på grund af lovgivningen og myndighedernes håndtering af bestemmelser på området.
Den kølige logik i lovudkastet og dets bemærkninger er klar nok, men virker det ikke umenneskeligt?
« Det er rene ord for pengene og sagen i en nøddeskal.
Når f.eks. mennesker, der gifter sig, ikke kan flytte sammen, eller børn, der midlertidigt fraflytter, ikke kan vende tilbage til familierne, efter de er fyldt 18 år - er det så ikke umenneskeligt? Jeg sagde før, at lovforslaget er overflødigt, og det er på baggrund af, at rapporten fra Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut viser, at stoploven bevirker, at der i realiteten ikke flytter nye helårsbeboere ind i sommerhusene.
Derfor sker der en helt naturlig nedgang af antallet af helårsbeboere i sommerhusene, og dette vil sammen med den meget betydelige flyttetilbøjelighed lette problemets omfang - hvis man da ellers anser helårsbeboelse for et problem, og det gør Dansk Folkeparti som bekendt ikke.
Ligeledes skal der ske ændringer af zoneloven med hensyn til de småbyprægede sommerhusområder.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at det er de lokale myndigheder, dvs. amter og kommuner, der selv skal kunne udpege de sommerhusområder, der skal ændres til byzone.
Det er klart, at ændringen skal ske nu, så beboerne i disse områder ikke også skal inddrages i den opslidende dispensationsprocedure, lovforslaget indeholder.
Dansk Folkeparti vil under udvalgsarbejdet forsøge at få ændret lovforslaget på de områder, jeg har omtalt; men når det er sagt, må vi se på, hvad der sker hen ad vejen.
Hvis der ikke sker noget, er der jo overhovedet ingen dispensationsmuligheder, og det vil altså sige, at så ryger folk ud.
Så vi vil tage stilling til lovforslaget hen ad vejen, når vi ser, hvor meget vi kan få igennem af vores ændringsforslag.
Jytte Madsen (S), 1999-04-08:
Fremskridtspartiet har endnu en gang fremsat et lovforslag om vejledende folkeafstemning om Danmarks udlændingepolitik, og jeg kan meddele, at vi i den socialdemokratiske gruppe ikke har ændret synspunkt siden sidste gang, et lignende forslag var til behandling her i salen. Socialdemokratiet er af den faste overbevisning, at vi i Danmark skal vedkende os vore forpligtelser til at hjælpe mennesker, der er i nød, og som har brug for hjælp uden for deres eget land.
De sidste dage har tydeligt vist, at danskerne gerne vil hjælpe, og det har vist sig ved økonomisk støtte, men også ved hjælp af bolig, mad og tøj.
Vi ved naturligvis, at der er
nogle enkelte, der mener, at Danmark kun er for danskere, og det leder tanken hen på et menneskesyn, som vi i Socialdemokratiet er sikre på at et flertal af den danske befolkning ikke kan støtte
Så vi kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-04-08:
Vi ønsker at bevare sommerhusområdernes særlige fritids- og feriekarakter, og vi vil fastholde deres rekreative værdi.
Vi vil gerne være med til at værne om den danske sommerhuskultur til gavn for alle de lovlydige sommerhusejere.
Derfor støtter vi den gældende lovs ord om, at sommerhuse ikke må anvendes til helårsbeboelse.
De danske sommerhusområder skal ikke omdannes til parcelhuskvarterer.
Vi er glade for, at Folketinget nu tager fat på anden og forhåbentlig sidste del af problemstillingen omkring ulovlig helårsbeboelse i sommerhuse.
Første del var den såkaldte stoplov fra december 1998, som skulle sætte en effektiv stopper for nye ulovlige bosættelser.
Men en forudsætning for, at vi nu tager fat på de eksisterende ulovlige bosættelser, er, at stoploven og kommunernes håndhævelse af den virker efter hensigten.
Hovedformålet med det lovforslag, vi behandler i dag, er at få afviklet de ulovlige sommerhusbeboelser, der er etableret før den 21. oktober 1998.
Lovforslaget indeholder en god balance mellem det faktum, at den eksisterende lov selvfølgelig skal overholdes, og så de menneskelige hensyn, som også spiller ind.
Mange har jo desværre boet ulovligt i mange år, uden at kommunen reelt har grebet ind.
Det er samtidig vigtigt at holde fast i, at dispensationen som hovedregel ikke benyttes til at udvide husstanden.
Kort sagt: Man kan ikke flytte ind hos nogen i et sommerhus, der er under afvikling.
Undtaget herfra er dog genforeninger af familier, dvs. familiemedlemmer, der før den 21. oktober 1998 har været registreret med bopæl i sommerhuset, eller børn.
Lovforslaget indeholder også regler om tilbagemeldinger, idet kommunerne herefter årligt skal indsende oplysninger om bl.a. administration af afviklingsordningen. Socialdemokratiet lægger stor vægt på, at Folketinget hermed får mulighed for at følge udviklingen i sommerhusområderne. På den måde har vi et godt grundlag for at reagere hurtigt, hvis det mod forventning skulle vise sig, at de nye regler ikke virker optimalt.
Socialdemokratiet støtter altså lovforslaget, da vi mener, det vil bidrage til at bevare den danske sommerhuskultur.
Samtidig håber vi, at den sidste del af sommerhusføljetonen om ulovlig helårsbeboelse slutter her.
Helga Moos (V), 1999-04-08:
Så kom anden del af sommerhusloven, der er en overbygning på lov nr. 1022, der blev stadfæstet den 23. december sidste år.
Nu handler det om at lægge en plan for afvikling af de ulovlige helårsbeboelser af sommerhuse, der var registreret i CPR på sommerhusadressen før den 21. oktober 1998.
Jeg vil godt præcisere, som jeg også gjorde det i efteråret ved behandlingen af den foregående lov, at vores modvilje mod både denne og den foregående lov alene handler om, at vi ikke kan støtte de midler, der tages i anvendelse for at afvikle helårsbeboelse af sommerhuse.
Det er med andre ord ikke selve afviklingen af den ulovlige helårsbeboelse, vi er imod.
Vi vil gerne fastholde sommerhusområderne som rekreative områder, så det er midlerne i lovforslaget, vi finder urimelige.
At det er kommunalbestyrelserne, der får lov til at forvalte de foreslåede afviklingsdispensationer, er dog et enkelt lyspunkt.
Her kommer det kommunale selvstyre til sin ret.
Når dette lyspunkt så er nævnt, er der kun de mørke punkter tilbage.
Der står godt nok i bemærkningerne til loven, at man skal udvise det fornødne menneskelige hensyn, men samtidig være restriktiv.
Det tolkes sådan, at en sommerhusejer, der har opnået en personlig afviklingsdispensation, ikke må gifte sig.
Jo, det må han nok, men ægtefællen må ikke flytte ind, selv om huset er egnet både til familie og helårsbrug. Det er bare absurd.
mørke punkt er musefældeklausulen.
Det handler om, at kommunalbestyrelserne ikke behøver at orientere de ulovlige helårsbeboere om deres rettigheder.
Uanset om kommunerne har i sinde at give afviklingsdispensationer eller ej, er det ikke rimeligt, at beboerne ikke bliver bekendtgjort med deres rettigheder, nemlig retten til at søge en afviklingsdispensation.
Så kan kommunerne jo bare vælge at afslå den, hvis det er det, de vil.
Men at forsøge at undgå en lokal debat ved at give kommunerne retten til at snyde sig igennem ved at undlade at orientere borgerne, det er bare for simpelt.
Oven i købet er det sådan, at hvis en dispensationsansøgning ikke er rettidigt indgivet, er der ingen kære mor, så er det ud med 14 dages varsel.
Endelig er der de 2 gange 5 år som mørkt punkt.
Det er ren administration.
Lad dog folk vide, hvor de står.
Så alt i alt er det ikke et lovforslag, vi har særlig sympati for.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-04-08:
Nu har vi hørt fru Helga Moos på Venstres vegne sige, hvad det er, hun ikke vil have.
Men Venstre vil stadig væk gerne have, at loven bliver overholdt.
Så vil jeg gerne stille det helt konkrete spørgsmål
: Hvilke midler mener Venstre så, vi skal tage i brug, for at loven bliver overholdt?
For det, jeg synes, jeg hører her, er, at Venstre siger alle de pæne ting, men når det kommer til den ubehagelige del, hvor folk skal overholde loven, så står Venstre af.
Jeg synes, Venstre burde vise lidt vilje til handling i stedet for at slå sig sammen med de to yderste højrefløjspartier.
Helga Moos (V), 1999-04-08:
Jeg vil henvise fru Pernille Blach til at se de bemærkninger, der kom, da vi gennemgik lov nr. 1022; dér står vore holdninger klart beskrevet.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-04-08:
Jeg vil endnu en gang spørge, om Venstre ikke heroppefra helt konkret kan fortælle mig, hvad det er, Venstre så foreslår på nuværende tidspunkt.
Som jeg hører det, er det, Venstre er i gang med nu, det er faktisk at afvikle de danske sommerhusområder.
Man siger, man er enig i målet, men i virkeligheden er man jo faktisk uenig.
Man går ikke ind for at bevare de danske sommerhusområder.
Det er konsekvensen af Venstres holdning, og det synes jeg bare man skal gøre sig klart.
Helga Moos (V), 1999-04-08:
Jeg kan kun endnu en gang opfordre fru Pernille Blach til at læse, hvad vi udtalte om lov nr. 1022, og der er ingen grund til at gentage det, der er sagt før, fra denne her talerstol.
Tom Beck (KF), 1999-04-08:
Det Konservative Folkeparti er godt tilfreds med, at miljøministeren nu fremsætter forslag om afvikling af den ulovlige sommerhusbeboelse, og vi kan støtte forslaget.
Både de mennesker, som bebor sommerhusene ulovligt, og de sommerhusejere, som har rettet sig efter lovgivningen, har behov for og krav på, at der sker en afklaring.
Den nuværende retstilstand - eller måske snarere mangel på samme -
kan samfundet generelt ikke være tjent med.
Helårsbeboelse i sommerhuse har været ulovlig i Danmark i mange år, men på trods heraf har det udviklet sig til, at et ganske stort antal mennesker - ifølge kommunernes opgørelse måske omkring 9.000 - ulovligt bor hele året i sommerhuse.
Ganske mange af disse, ca. 2.000, er ikke sommerhusejerne selv, men lejere, og det er ikke en acceptabel situation, når et stigende antal borgere - formentlig i en del tilfælde ganske bevidst - tilsidesætter lovgivningen, uden at der reageres på det fra samfundets side.
Problemet er for størstedelens vedkommende knyttet til et mindre antal kommuner, specielt i Nordsjælland, som kan forventes at have indgående kendskab til situationen og til de pågældende borgere, og som derfor må skønnes at være bedst rustet til at meddele de dispensationer, som er hovedhjørnestenen i forslaget.
Vi finder det derfor positivt, at forslaget indeholder den decentrale kompetence, men må også realistisk erkende, at der har vist sig behov for at fastsætte overordnede, centrale retningslinjer i planloven.
Det kan vel heller ikke afvises, at det for nogle kommuners vedkommende kan være en lettelse, når der eventuelt skal skrides ind over for ulovlig beboelse, at man kan henvise til disse overordnede retningslinjer.
finder vi lige stram nok, og vi kunne ønske, at den blev givet som en 10-årig engangsdispensation, primært af hensyn til sommerhusbeboerne og til de kommuner, som skal administrere ordningerne.
Men jeg skal understrege, at vi er enige i forslagets hovedsigte om afvikling af de ulovlige forhold.
Generelt er vi opmærksomme på muligheder for at forenkle administrationen; men på trods af denne principielle holdning kan vi også støtte etablering af lovovervågning ved årlig indberetning fra kommunerne til Miljøministeriet for at sikre, at loven nu bliver overholdt.
Vi kan også støtte den foreslåede årlige orientering til Miljø- og Planlægningsudvalget, så vi derfra kan følge udviklingen og har mulighed for at reagere, hvis den tilsigtede afvikling af de ulovlige forhold ikke sker som forudsat.
Helga Moos (V), 1999-04-08:
Jamen det viser jo bare, at der er forskellige livssyn i partierne.
Jeg synes, det er det mindste, man kan gøre.
Kommunerne har i den grad set gennem fingre med, at folk ikke var tilmeldt folkeregistret.
Man har ikke grebet ind, og det vil sige, at man har givet folk en følelse af, at det var i orden.
At man så behandler folk anstændigt og lige gennem et brev siger: Ved I hvad, I har ret til at søge dispensation - hvis man er imod det, synes jeg ikke, man behandler borgerne anstændigt.
Steen Gade (SF), 1999-04-08:
Et brev fra eller til kan ikke hidse mig op, så hvis kommunerne vil sende det, er det o.k. Men det er mere tankegangen, der ligger bag.
Hvis Venstre tror, at der er nogen af dem, der bor ulovligt i de sommerhuse, som ikke ved det, tager Venstre altså fejl, for det her har vi diskuteret mange måneder.
De ved det alle sammen, og det vil altså sige, at det er barnepigementalitet, hvis kommunen behøver at tage sig mere af det.
Det må dog være borgeren selv, der tager sig sammen og skriver brevet, hvis han vil have den dispensation.
Skulle det også være sådan, at man bare kunne skrive under, altså at den var fortrykt?
Det er lige før, man får det indtryk, når man hører Venstres ordfører, at dispensationsansøgningen også er skrevet på forhånd.
Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Jeg bliver nødt til at tage en kort bemærkning, for jeg tror
ganske enkelt, at fru Jytte Madsen har taget det forkerte forslag med på talerstolen. Den ordførertale, som fru Jytte Madsen holder her, svarer slet ikke til det forslag, som vi behandler i øjeblikket, og det er da lidt skuffende.
Der er ikke ét eneste af de temaer, man her foreslår at sende til folkeafstemning, der handler om, at man skal afskære os muligheden for at hjælpe mennesker i nød,
Fru Jytte Madsen siger også, at forslaget her bærer præg af sådan en holdning om, at Danmark kun er for danskere.
Jeg vil gerne bede fru Jytte Madsen om at konkretisere, hvilket af de fem konkrete spørgsmål vi ønsker at sende til folkeafstemning, der indeholder de elementer.
Ikke ét eneste.
Disse fem elementer er tværtimod en erkendelse af: Der er udlændinge i Danmark, der vil være udlændinge i Danmark, og der vil også i fremtiden komme udlændinge til Danmark.
Men spørgsmålene, som de er formuleret, går på: Hvad skal betingelserne være for de udlændinge, der opholder sig i Danmark? Så jeg vil godt lige høre, om fru Jytte Madsen er sikker på, det var det rigtige forslag, fru Jytte Madsen kommenterede.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-08:
Vi sender jo ikke nogen emner ud, der gælder det enkelte menneske.
Der er tale om valgret: Skal udenlandske statsborgere have valgret eller ej?
Det er ikke ét enkelt menneske, vi taler om her.
Vi taler om et emne, som interesserer mange mennesker.
Selvfølgelig skal de mennesker have lov til at give deres mening til kende, andet kan jeg ikke se skulle være tilfældet. Jeg vil så sige til SF: Man bør på et eller andet tidspunkt overveje sin politik på det her område.
Jeg har i hvert fald hørt udtalelser fra en SF'er, der hedder hr. Aage Frandsen, og som siger: Jamen hvorfor kan vi ikke lave folkeafstemninger på vælgerinitiativ, altså ved, at et antal vælgere i Danmark eller på lokalt plan siger: Vi vil gerne have det her tema ud til folkeafstemning?
Svaret på fru Malene Vestergårds spørgsmål er jo altså så, at SF mener selv, at man fra vælgernes side skal have mulighed for at lave folkeafstemninger og tage initiativ til folkeafstemninger.
Derfor skal man ikke være karrig med de emner, man vælger ud.
Ulrik Kragh (V), 1999-04-08:
Det kan være udmærket med vejledende folkeafstemninger.
Men den afgørende faktor for succes i vejledende folkeafstemninger er spørgsmålenes brugbarhed i den efterfølgende behandling af afstemningsresultatet.
Det må siges, at vejledende folkeafstemninger om politikken for en minoritetsgruppe er et urimeligt emne at bringe frem.
Lovgivning om særlige forhold for minoritetsgrupper skal baseres på de mange nuancer og særlige forhold, der gør sig gældende for den gruppe.
Det kan aldrig blive tilfældet ved simple ja-nej spørgsmål fra en vejledende folkeafstemning.
Danmark har ikke brug for en vejledende folkeafstemning, der skaber kløft i befolkningen.
De eneste tabere i en vejledende folkeafstemning vil blive de udlændinge, der skal bruges i valgagitationen.
Som liberale finder vi tanken meget usmagelig, og Venstre kan naturligvis ikke gå ind for den form for - ja, man får næsten lyst til at sige hetz - mod minoritetsgrupper som de udlændinge, det her skal gå ud over.
Jeg vil fra Venstres side påpege, at udlændingedebatten er vigtig.
Det har Venstre påpeget mange gange, og vi gør det gerne igen.
Der er behov for reguleringer i udlændingepolitikken, for at øge forventningerne til de udlændinge, der er i Danmark, som det også fremgik af den lovpakke, der blev vedtaget på området i efteråret.
Men det skal gøres med skyldigt hensyn til nuancer.
Det skal gøres med respekt for den del af befolkningen, det drejer sig om.
Og derfor kan Venstre ikke støtte det fremsatte forslag.
Fremskridtspartiets ordfører kan ikke forstå, at det her forslag virker som en hetz mod minoriteter, og mener, at det skal være til hjælp for udlændinge.
Jeg mener ikke, at det er til hjælp for nogen som helst, at man giver dem mulighed for at blive dem, der bliver peget fingre ad ved en folkeafstemning.
Jeg sagde i min ordførertale, at vi er imod forslaget, fordi vi mener, at en vejledende folkeafstemning ikke er rimelig, når det er en minoritetsgruppe, der skal udsættes for den.
Der er særlige forhold og nuancer, der skal tages i betragtning, og det kan man ikke gøre på denne måde, og derfor vil jeg gerne holde fast ved det, jeg har sagt.
Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Jeg skal da takke den radikale ordfører for, at hun blev her.
Først til hr. Ebbe Kalnæs fra CD, som mener, at folkeafstemninger vil være en forflygtigelse af demokratiet
Dér tror jeg nok hr. Ebbe Kalnæs skal have revideret sin opfattelse af demokrati og sin viden om, hvad demokrati er for noget, for det er jo tværtimod sådan, at jo flere beslutninger der bliver truffet tæt på borgerne, jo mere demokrati har vi.
Det største demokrati er i virkeligheden dér, hvor hver eneste borger selv kan få lov til at disponere over sit eget liv og sin fremtid. At den enkelte selv kan bestemme, er jo den optimale form for demokrati.
Det kan ikke ske i alle anliggender, men vi kan dog gøre, hvad vi kan for at lægge beslutningerne så tæt på borgerne som muligt.
Til det, Fru Vibeke Peschardt sagde, er der jo kun det at sige, at jeg sådan set er enig i, at Det Radikale Venstre aldrig har støttet Fremskridtspartiets forslag på det her område.
Vi må da håbe, at man på visse andre områder inden for politik er i stand til at træffe nogle hurtige beslutninger i Det Radikale Venstre, for ellers ser det da sløjt ud.
Fru Malene Vestergård fra SF mente, at det her er et forslag, der giver udtryk for fremmedfjendskhed.
Nej, det er det bestemt ikke.
Fremmedfjendskheden opstår først i det øjeblik, hvor politikerne lukker øjnene
for problemerne i stedet for at løse problemerne.
Hvis man bare lader stå til uden at gøre noget ved dem, sker der nemlig det, at befolkningen i stedet for at vende sig imod politikerne, som har sørget for, at situationen er, som den er, desværre vender sig imod dem, som symboliserer eller konkretiserer problemerne.
Sådan er det desværre.
Vi er helt overbeviste om, at hvis vi i Danmark havde en mere konsekvent og præcis lovgivning, som var i overensstemmelse med den danske befolknings ønsker med hensyn til, hvordan den skal se ud, så verden helt anderledes ud.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-04-08:
Jeg har oplevet mange superliberalister i min tid, men det her er dog topmålet.
Et system, hvor det enkelte menneske kunne få lov til at indrette sig for sig selv og stemme for sig selv og på det nærmeste indrette sin egen lovgivning - det var faktisk den tanke, der var i det -
er for mig et samfund, som kunne blive ganske uhyggeligt.
Selvfølgelig ligger der i et demokrati det at pålægge og
indimellem også at påtvinge grupper spilleregler.
Hvis man ikke gør dét, er civilisationen under afvikling, tror jeg.
Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Jeg skal love formanden, at jeg ikke vil bevæge mig alt for langt væk fra forslaget, men blot lige for at runde det her af, vil jeg sige, at mine udtalelser gik ud på at definere begrebet demokrati.
Og jeg understregede med det samme, at på en række områder er vi nødt til at have en lovgivning her i landet.
Men definitionen af det optimale demokrati er, at den enkelte borger, så vidt det er muligt, selv bestemmer over sin hverdag og sit liv og sin fremtid.
Det kan ikke lade sig gøre i alle tilfælde, men det er det optimale demokrati.
Og derfra og til det repræsentative demokrati, som formentlig er den mindst dårlige styreform, man kan have, er der meget langt.
Så det er udelukkende et forsøg på at definere begreberne, fordi hr. Ebbe Kalnæs havde fået dem galt i halsen.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-08:
Vi er grundlæggende af den opfattelse, at vi selvfølgelig skal kunne ekspropriere og planlægge til samfundets vigtige formål.
Modsat har vi også den opfattelse, at det, som vi eksproprierer, og som går ud over nogen, skal behandles rimeligt.
Og det har langt fra været tilfældet.
Lovforslaget her lægger op til forbedringer, og jeg vil gerne bede ministeren bekræfte her, at der for tiden er et særligt ekspertudvalg, der beskæftiger sig med § 69, stk. 2,
om vejlovens relation til landbrugsejendomme i erstatningsspørgsmål
Jeg går ud fra, at når dette såkaldte ekspertudvalg er færdigt, så vil ministeren drøfte dette med Folketinget, således at vi kan tage stilling til en fremtidig erstatningspraksis.
Dernæst vil jeg også gerne have ministeren til at bekræfte, at ministeren årligt vil give Trafikudvalget en skriftlig statusredegørelse for projekter, hvortil der er givet projekteringsmyndighederne mere end 5 år tilbage, som ikke er fulgt op af anlægsloven, og at redegørelsen blandt andet vil præcisere, hvorvidt den pågældende projekteringslov skal søges opretholdt, ændres eller ophæves.
Til sidst vil jeg blot sige, at vi har svært ved at se
det hensigtsmæssige i, at samme landinspektør skal deltage ved såvel første som anden instansbehandling af en ekspropriationssag.
I det hele taget tager lovforslaget ikke meget hensyn til dem, der skal have eksproprieret deres jord
eller ejendom