runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Den danske regerings mantra er, at det, der er godt for USA, er under alle omstændigheder også det, der er bedst for Danmark, og derfor nægter statsministeren konsekvent at forholde sig til det.
Det synes jeg er dumt alene af den grund, at USA jo har sagt, at inden udgangen af denne uge vil de have en afstemning i Sikkerhedsrådet.
Dermed kommer den situation, hvor USA står alene i forhold til et flertal i Sikkerhedsrådet allerede i løbet af denne uge, og på det tidspunkt vil statsministeren jo ikke længere kunne gemme sig bag sit mantra.
Var det så ikke klogt, hvis man vil føre aktivistisk udenrigspolitik, at sige noget, inden en situation faktisk er en situation, man ikke længere er i stand til at påvirke?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-12:
For det første vil jeg sige, at jeg tror slet ikke, situationen er så enkel, som hr. Villy Søvndal beskriver det, når det gælder den kommende afstemning i FN's Sikkerhedsråd,
Det er det første, jeg gerne vil sige. Det andet er, at jeg heller ikke går ind på den leg med spekulative forestillinger om, hvorledes man skal forholde sig til tænkte situationer, som hr. Villy Søvndal kunne finde på at stille op.
Foreløbig foregår der altså bestræbelser i FN's Sikkerhedsråd på at få vedtaget en ny resolution.
Da det hele tiden har været regeringens opfattelse, at videre skridt skal være forankret i FN's Sikkerhedsråd, støtter vi naturligvis også bestræbelserne på at få vedtaget en sådan resolution.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Tak igen for svaret, og jeg er for så vidt meget enig i statsministerens konklusion, nemlig at det er Sikkerhedsrådet, der er bedst til at vurdere, hvor lang tid man har brug for, fair nok.
Når det, hvad alt tegner til, allerede i løbet af den her uge ender med, at et flertal i Sikkerhedsrådet vil sige, at der er brug for mere tid, så er situationen jo også meget klar, hvis statsministeren står ved det, han lige har sagt, nemlig at så er der brug for den yderligere tid, som et flertal i Sikkerhedsrådet beder om.
Og hvis nogen kortslutter den proces ved at sige, at der ikke er brug for mere tid, f.eks. den amerikanske regering ved at starte en krig, så er det i lodret modstrid med det, statsministeren lige har udtalt, nemlig at det er Sikkerhedsrådet, der har fortolkningsretten til, hvornår der er brug for mere tid, og ikke enkelte medlemmer af Sikkerhedsrådet.
Kofi Annan, FN's generalsekretær, sagde det jo meget skarpt i går.
Det sagde Kofi Annan i går ifølge Ritzau.
Jeg vil spørge: Deler statsministeren den vurdering, og var det her et udtryk for, at man slet ikke kan forestille sig Danmark støtte op bag et land, der går enegang i den her situation?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-12:
Der, der først og fremmest er brug for, er, at der bliver sat en klar tidsfrist for Saddam Hussein til nu endelig at leve op til de krav, det internationale samfund har stillet gennem FN.
Det er derfor, vi støtter bestræbelserne på at få vedtaget en ny resolution med en klar tidsfrist.
Hvor lang den tid så skal være, jamen det synes vi, at Sikkerhedsrådet er bedst til at vurdere.
Der ligger den danske regering fuldstændig på den fælles linje, som blev besluttet af stats- og regeringscheferne i enighed i EU den 17. februar på det ekstraordinære topmøde i Bruxelles, hvor vi netop sagde, at det bør være en beslutning, der ligger i FN's Sikkerhedsråd, hvor meget tid våbeninspektørerne har brug for, og hvilke ressourcer våbeninspektørerne har brug for.
Men jeg synes under alle omstændigheder, at der er behov for en klar tidsfrist, således at vi kan få en afklaring på den her situation.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Tak for svaret.
Jeg synes ikke, man kan sige,at det var båret af større klarhed end de forudgående svar, men jeg vil trods alt kvittere for den, synes jeg, imødekommelse, der var fra statsministerens side, nemlig at Blix' afrapportering meldte om fremskridt. Jeg tror også, at statsministeren kan huske, at det, der var hovedbudskabet fra Blix, var, at der var brug for mere tid - ikke år, ikke uger, men måneder - og det var lige præcis også positionen i et flertal af landene i Sikkerhedsrådet, at der skal mere tid til det.
Det er den fransk-tyske position, den fransk-tysk-russiske position, det er Kinas position, det er positionen fra de fem lande, der betegnes som de usikre i den nuværende fase, at der er brug for mere tid. Derfor igen et spørgsmål til statsministeren: Er det så ikke helt fornuftigt, at den danske regering, der normalt er tilhænger af internationale regler, også tilslutter sig den linje hos et flertal af landene i Sikkerhedsrådet, der siger: Vi har brug for mere tid, vi har brug for mere tid for at sikre, at det er afvæbning på fredelig vis, der er alternativet til den krig, der får ufatteligt store humanitære konsekvenser. Der savner jeg sådan set, at statsministeren i klare vendinger tilsluttede sig det flertal i FN's Sikkerhedsråd, der ligger på en linje, der hedder: Der er behov for mere tid, for Sikkerhedsrådets vurdering er, at våbeninspektørernes arbejde skrider frem, at de afslører, at de ødelægger våben, der ellers kunne bruges i en krig.
Derfor ville det være helt uforståeligt, hvis et enkelt land brød de internationale spilleregler ved at kortslutte den her proces ved at indlede en krig.
Derfor synes jeg, at statsministeren i dag meget klart skal give udtryk for, at en sådan kortslutning af det her fra USA's side vil blive mødt af meget markante danske protester.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-12:
Hr. Villy Søvndal har mange spørgsmål indeholdt i sit spørgsmål, og nu vil jeg tage fat på ét af de spørgsmål, som hr. Villy Søvndal har stillet.
Men jeg vil også godt understrege, at det ikke løser det internationale samfunds problem, nemlig at Saddam Hussein ikke lever op til Sikkerhedsrådets krav om afrustning, og at Irak kun samarbejder lidt, kun samarbejder under pres og kun samarbejder i sidste øjeblik.
Det, der står fast, er, at Iraks redegørelse over sine masseødelæggelsesvåben fra den 7. december sidste år er mangelfuld, og i fredags gentog våbeninspektørernes leder, Hans Blix, skuffelsen over denne mangelfulde redegørelse.
Vi må holde fast i, at resolution 1441 kræver, at Saddam Hussein samarbejder øjeblikkeligt, aktivt og betingelsesløst med FN, og det har hidtil ikke været tilfældet.
Regeringens position er nøjagtig den samme i dag, som den har været hele vejen igennem, nemlig at videre skridt i forhold til Irak skal være forankrede i FN, og derfor støtter vi de bestræbelser, der er på at få vedtaget en ny resolution i FN's Sikkerhedsråd.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Jeg blev meget glad, da jeg så statsministerens udmelding i går under overskriften: »Gemmeleg på være slut«, for jeg tænkte, at det da ville betyde, at nu indser statsministeren, at han er nødt til at svare på, hvad den danske situation er.
Jeg har jo i månedsvis efterlyst et klart svar fra statsministeren på, hvad den danske position er i forhold til en krig, der bliver uden for FN, hvor statsministeren som et mantra har sagt, at vi var forankret i FN, og alle andre typer af svar ville han ikke forholde sig til.
Det står jo klart, at USA ikke får et flertal i FN's Sikkerhedsråd for en krig mod Irak, på samme måde som det står klart, at i hvert fald to af de faste medlemmer af Sikkerhedsrådet, nemlig Rusland og Frankrig, vil nedlægge veto.
Derfor ser jeg meget frem til, at statsministeren nu endelig bekræfter, at det er helt utænkeligt, at den danske regering støtter op bag et USA-ledet angreb på Irak, der ikke har noget som helst mandat fra FN.
Jan Petersen (S), 2003-03-12:
»Vil statsministeren med udgangspunkt i beskæftigelsesministerens kommentar til Ritzau den 5. marts 2003 om, at Venstre ikke vil røre ved efterlønnen i denne valgperiode, redegøre for regeringens planer om at ændre efterlønsordningen efter et kommende valg samt for, hvordan disse planer stemmer overens med den aftale, Venstre og De Konservative indgik med den socialdemokratisk ledede regering i 1998 med henblik på at skabe både stabilitet og samfundsøkonomisk sammenhæng i efterlønsordningen?« Skriftlig begrundelse
Der henvises til Ritzaus telegram af 5. marts 2003: »K går til angreb på efterlønnen.«
Som tidligere meddelt er dette spørgsmål udgået af dagsordenen i dag.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-12:
Jeg synes dog, det kunne have været befriende, hvis økonomi- og erhvervsministeren her havde tilkendegivet, at denne her sag må afklares, og økonomi- og erhvervsministeren kunne jo yde et bidrag ved at sikre, at ministerens egen Konkurrencestyrelse gik ind og kiggede på denne her sag.
Men der forstår jeg så, at det bidrag vil økonomi- og erhvervsministeren ikke levere.
Synes økonomi- og erhvervsministeren, det er en rimelig måde at give et svar på?
Det er dog noget, som mange mennesker er utrolig optaget af, og jeg mener også, økonomi- og erhvervsministeren må have en interesse i at få sagen opklaret.
Lene Espersen (KF), 2003-03-12:
Jeg vil hverken be- eller afkræfte oplysninger fra medierne; det har jeg allerede sagt gentagne gange.
Jeg har bekræftet, at der er tale om en dansk statsborger, men jeg vil ikke indgå i nogen som helst form for diskussion af, hvad der har stået i medierne, og hvad der er kommet frem af påstande dér.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-12:
Jeg er klar over, at ministeren har lidt svært ved at sige noget om personfølsomme ting.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at hvis det er sådan, som amerikanerne siger - at vedkommende har været fjende af den kamp mod terror, der har fundet sted, og at det er årsagen til, at vedkommende stadig er på Guantánamobasen - har vedkommende i virkeligheden kæmpet mod danske soldater, i og med at også danske soldater har været sendt ud i kampen mod terror sammen med amerikanske soldater?
Er der ikke tale om, at man er nødt til at melde ud, at der virkelig er alvorlige problemer i, at man kæmper mod danske soldater?
At danske soldater får modstandere, som er danske statsborgere, kan vel ikke accepteres?
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
»Hvad drager den danske regering af konklusioner med hensyn til en løsning af Irakkrisen efter Blix' afrapportering i FN's Sikkerhedsråd den 7. marts 2003, og mener statsministeren, at USA har ret til at starte en krig mod Irak, selv om det sker uden Sikkerhedsrådets opbakning, og vil regeringen trække det danske styrkebidrag tilbage, hvis der ikke foreligger opbakning fra Sikkerhedsrådet?«
Lissa Mathiasen (S), 2003-03-12:
»Er det forhold, at en udbygning af den syd- og sønderjyske jernbane med dobbeltspor mellem Vamdrup og Vojens slet ikke er omtalt i regeringens investeringsplan for de kommende ti år, et udtryk for en simpel forglemmelse, eller er det et udtryk for, at regeringen ikke mener, at der er behov for en sådan udbygning de næste 10-15 år?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet skal ses i relation til de planer, der var allerede i 90`erne om udbygning af dobbeltspor og støjafskærmning omkring Vamdrup.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Ud over de nævnte principielle betragtninger, som jeg lige har gjort rede for i besvarelsen af det forrige spørgsmål, så mener jeg ikke, at jeg på baggrund af oplysninger i pressen kan gå ind i en konkret sag med en vurdering af, om udbudsreglerne er overholdt ved udliciteringen af driften af Lillevang.
Farumsagen bliver jo, som jeg nævnte før, undersøgt i flere forskellige instanser: Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt, statsadvokaturen og en Farumkommission, som Folketinget har bestemt at nedsætte.
I lyset af at Farumkommissionen bl.a. skal undersøge Farum Kommunes aftaler med private virksomheder, finder jeg egentlig, at det vil være dobbeltarbejde, hvis Konkurrencestyrelsen skal undersøge de samme forhold.
Jeg vil gerne tilkendegive her - det er det, spørgeren også spørger om - at Konkurrencestyrelsen selvfølgelig vil bistå Farumkommissionen med ekspertise på det udbudsretlige område, i det omfang kommissionen ønsker det.
Thomas Adelskov (S), 2003-03-12:
Nu kunne jeg forstå, at økonomi- og erhvervsministeren ikke ville forholde sig til, hvad der er foregået mellem Jydsk Rengøring og Farum Kommune i den pågældende sag.
Så vil jeg godt spørge økonomi- og erhvervsministeren, om økonomi- og erhvervsministeren vil drage omsorg for, at Konkurrencestyrelsen så undersøger sagen og ser, om alt er foregået efter bogen; altså om økonomi- og erhvervsministeren vil sikre, at konkurrencemyndighederne går ind og undersøger denne her sag til bunds.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Kan det være sådan?
Kan man forestille sig noget helt tredje?
Alle ved jo - og det kommer vi også ind på i det næste spørgsmål, hr. Thomas Adelskov har stillet om, hvorvidt der er elementer, der skal undersøges i Farum - at vi jo har statsadvokaturen, kommissionen, der er nedsat, der undersøger denne her sag, og andre.
Denne sag løses ikke her i Folketingssalen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thomas Adelskov (S), 2003-03-12:
Jeg har jo ellers oplevet, at økonomi- og erhvervsministeren i sin tid i opposition sagtens kunne forholde sig til, hvad der stod i medierne, også i Folketingets spørgetid, og derfor er det heller ikke unaturligt, at vi andre gør det, nu hvor man har skiftet taburetter.
Når ministeren ikke vil gå ind i den konkrete sag, så lad os tage en hypotetisk sag, lad os tage en tilfældig kommune, vi nævner ikke nogen navne: Man er i gang med et ansættelsesforløb; der kommer en udviklingskonsulent fra et firma; vedkommende har sin daglige gang på rådhuset og er med til at foretage ansættelser af personale inden for et område, som man ganske få måneder senere udliciterer, og vinder licitationen for det pågældende firma.
Synes erhvervsministeren, at dette hypotetiske eksempel, som intet har med Farum at gøre, falder inden for loven om offentligt udbud?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det her ret meget nærmere.
Jeg kan ikke udtale mig om en konkret sag på baggrund af oplysninger i pressen.
Jeg har tilkendegivet mine principielle bemærkninger omkring udbudsreglerne
, og så vil jeg også oplyse, at det er Konkurrencestyrelsen, der påser, at kommunerne overholder udbudsreglerne.
Det er Konkurrencestyrelsen, der løser bl.a. den her opgave ved at rådgive kommunerne om fortolkningen af udbudsreglerne. Det er klart, at der ligger et stort ansvar på ordregiver i enhver henseende for at bevare det regelsæt, der ligger her omkring bekendtgørelser om fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler i Den Europæiske Union.
Det er det regelsæt, som kommunerne har at operere efter, og jeg skal lade være med her i Folketingssalen at begive mig af med insinuationer om det ene, det andet eller det tredje.
Jeg er nødt til at forholde mig til gældende retlige regler på området.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-12:
Økonomi- og erhvervsministeren gennemgik de principielle vurderinger omkring disse spørgsmål, der her er rejst.
Jeg vil godt spørge, om økonomi- og erhvervsministeren ikke har en selvstændig interesse i at sikre, at alt er gået rigtigt til, ved også at sikre, at Konkurrencestyrelsen går ind og vurderer, om der nu ikke er sket noget forkert i den her sag.
Det må ministeren vel alt andet lige også have en selvstændig interesse i, sådan at man også kan sikre, at det, man nu skriver så meget om i avisen, bliver undersøgt, og hvis ikke der er noget om det, så bliver det afklaret, og hvis der er noget om det, de skriver, så bliver det også afklaret.
Det var dog et skridt, ministeren kunne tage, som måske kunne skabe noget klarhed i den her sag.
Thomas Adelskov (S), 2003-03-12:
Jeg vil godt spørge økonomi- og erhvervsministeren, om det er økonomi- og erhvervsministerens indtryk, at det er en general procedure, man anvender i kommunerne i forbindelse med licitationer - altså at man anvender et firma som konsulent i forbindelse med ansættelser; at en konsulent fra et firma, en udviklingschef fra et firma, der også bliver byder senere, har sin daglige gang i kommunen forud for licitation og udarbejdelse af licitationsmateriale.
Er det ministerens indtryk, at det er en normal kutyme og procedure, man arbejder efter i kommunerne?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Som jeg sagde i besvarelsen af det første spørgsmål, kan jeg ikke gå ind i den konkrete sag.
Men generelt kan jeg sige, at det ikke i sig selv er en overtrædelse af ligebehandlingsprincippet, at en tilbudsgiver har et førstehåndskendskab til det personale, der skal udføre opgaven.
Eksempelvis kan en hidtidig leverandør jo afgive tilbud, når opgaven på ny skal i udbud.
Det kan derimod være en overtrædelse af ligebehandlingsprincippet, hvis en kommune på forhånd giver en tilbudsgiver mulighed for at præge personalets kvalifikationer, så de præcis passer ind i de ressourcer, denne tilbudsgiver vil sætte ind i opgaven. Jeg vil blot sige til hr. Thomas Adelskov, at jeg ikke tror, at denne sag løses her i Folketingssalen.
Thomas Adelskov (S), 2003-03-12:
Tak for orienteringen, det er jo det grundlag, vi alle sammen ved eksisterer.
Så vil jeg spørge ministeren: Mener ministeren på baggrund af det, der er refereret i aviserne og også refereret efter det pressemøde, der blev afholdt i mandags af finansministeren, at man har overholdt reglerne om offentligt udbud i den procedure og den fremgangsmåde, man har benyttet sig af i Farum Kommune med Jydsk Rengøring som konsulent i forbindelse med ansættelsessamtaler, hvor en tidligere ældrechef i Farum Kommune til medierne fortæller, at det var ganske almindeligt, at den pågældende medarbejder fra Jydsk Rengøring havde sin daglige gang i kommunen?
Mener ministeren, at det på baggrund af de oplysninger, der foreligger, er foreneligt med loven om offentligt udbud?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Men jeg vil godt give en principiel vurdering af det spørgsmål, der har givet anledning til avisomtalen, nemlig hvorvidt det er i overensstemmelse med udbudsreglerne, at den kommende tilbudsgiver forud for udbuddet deltager i ansættelsessamtaler med det personale, der skal følge med på opgaven til den nye leverandør. Udbudsreglerne har som et af de vigtigste principper, at alle leverandører skal behandles lige.
Af dette ligebehandlingsprincip følger, at ordregiveren ikke må give en tilbudsgiver fordele frem for de øvrige tilbudsgivere.
En tilbudsgiver må ikke få mulighed for at påvirke opgaven eller konkurrencebetingelserne på en måde, der specielt er skræddersyet til den pågældende tilbudsgiver.
Thomas Adelskov (S), 2003-03-12:
Kommune
, ganske kort tid før Jydsk Rengøring vandt en licitation i kommunen.
Mit spørgsmål til økonomi- og erhvervsministeren er: Mener økonomi- og erhvervsministeren, at den procedure, man har valgt i Farum Kommune forud for den licitation af Lillevang, altså ældrecenteret i kommunen, er forenelig med loven om offentlige udbud?
»Mener ministeren, at de oplysninger, der er fremkommet i Jyllands-Posten den 7. marts omkring udbuddet af Plejehjemmet Lillevang i Farum Kommune, harmonerer med reglerne om offentligt udbud?« Skriftlig begrundelse
Spørgeren mener, at finansminister Thor Pedersens engagement i Jydsk Rengøring ved flere lejligheder er inddraget i partifællen Peter Brixtoftes lyssky aktiviteter i Farum, senest med Jyllands-Postens afsløring af, at Thor Pedersens daværende medarbejder deltog i ansættelsessamtaler af nyt personale forud for udbud og licitation af de selv samme opgaver - en licitation, som blev vundet af Thor Pedersens firma Jydsk Rengøring.
Spørgeren ønsker på den baggrund at få ministerens vurdering af det lovmedholdelige i dette specielle engagement og af, om Farum Kommune i udbuddet dermed har overtrådt reglerne for offentligt udbud.
»Vil ministeren drage omsorg for, at Konkurrencestyrelsen undersøger forholdene omkring udbuddet af Lillevang i Farum Kommune og Jydsk Rengørings efterfølgende overtagelse af opgaven?
Skriftlig begrundelse Med udgangspunkt i Jyllands-Postens afsløring den 7. marts omkring finansminister Thor Pedersens tidligere selskab Jydsk Rengøring og virksomhedens dobbeltrolle i ansættelsesproceduren, udbuddet og licitationen i Farum Kommune ønsker spørgeren at få belyst, om ministeren vil foranledige, at konkurrencemyndighederne undersøger sagen.
Lissa Mathiasen (S), 2003-03-12:
Jeg forstår egentlig ikke rigtig det sidste svar, ministeren gav her.
Det svar, jeg syntes, jeg hørte her, var, at man godt kunne tage stilling til et dobbeltspor, længe før en Femernforbindelse var etableret, blot beslutningen var taget. Sådan som jeg læser det, der står i regeringens investeringsplan, så er det jo netop, at der, såfremt de to lande ikke beslutter at etablere en fast forbindelse over Femern, vil blive behov for at udvide kapaciteten og ikke mindst behov for at få fjernet flaskehalsen mellem Vamdrup og Vojens.
Og sådan som jeg må læse det, der står netop her i investeringsplanen, så siger man klart, at hvis Femernforbindelsen kommer, vurderer man, at der ikke er behov for at lave et dobbeltspor mellem Vamdrup og Vojens.
Nu hører jeg ministeren sige, at bare der bliver taget en beslutning om en Femernforbindelse, så kan vi også straks tage en beslutning om behovene i forhold til det syd- og sønderjyske.
De harmonerer ikke, de to svar.
Må jeg ikke godt få at vide, hvad det er for et af svarene, ministeren rent faktisk reelt mener?
Når jeg stiller det spørgsmål her, så er det, fordi det både er med stor undren, men ikke mindst med stor bekymring, at jeg har kunnet konstatere i regeringens investeringsplan, som rækker for den næste halve snes år, at man rent faktisk ikke har afsat midler til at få etableret det, som længe har ligget i pipelinen: dobbeltsporet mellem Vamdrup og Vojens.
Det, jeg godt vil vide, er: Er det udtryk for en forglemmelse, eller er det et udtryk for, at regeringen rent faktisk ikke vil opfylde det ønske og det behov, der er i det lokalområde?
Flemming Hansen (KF), 2003-03-12:
Det, der står i investeringsplanen, er det rigtige.
Og jeg mener også, det var det samme, jeg sagde, men jeg kan have udtrykt mig klodset.
Det medgiver jeg gerne.
Hvis Femernbeslutningen bliver truffet, så går der ca. 10 år, til den er gennemført.
Hvis man beslutter, at der ikke skal bygges nogen Femernforbindelse, så gør man det formentlig allerede i år 2004, og så kan man hurtigt gå i gang med bygningen af den jernbanestrækning, som jeg er enig med fru Lissa Mathiasen om der i så fald vil være ekstraordinært stort behov for.
Og det fremgår af vores investeringsplan.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Først skal jeg til Folketingets formand beklage, at jeg ikke var til stede.
Jeg var der et halvt minut før
, men åbenbart er det gået meget stærkt med spørgsmål 3. Jeg beklager det.
Det er min fejl og alene min.
Svaret til fru Lissa Mathiasen er, at regeringen bestemt ikke har glemt dobbeltsporet til Sønderjylland.
Jeg er opmærksom på, at enkeltsporet mellem Vamdrup og Vojens er en af de vigtigste flaskehalse på det danske banenet.
Det skyldes først og fremmest, at der på banen er en omfattende banegodstrafik til og fra Tyskland.
Trafikken på banen omfatter således dansk import og eksport samt svensk gods i transit gennem Danmark.
Det er også lykkedes at opnå en dansk-tysk forståelse for en koordineret udbygning af banekapaciteten mellem København og Hamborg.
Parterne er enige om, at dobbeltsporet i Sønderjylland sammen med en udbygning af banekapaciteten ved Hamborg har stor betydning, hvis ruten over Padborg fremover er den eneste landfaste forbindelse til og fra det tyske banenet.
Den særlige problemstilling ved projektet er, at transittrafikken med en fast forbindelse over Femern Bælt i nogen grad vil falde bort i Sønderjylland.
Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at træffe beslutninger om gennemførelse af projektet lige nu.
Det er omvendt klart, at en vedvarende usikkerhed omkring Femern Bælt-forbindelsen ikke i al fremtid må stille sig i vejen for at udbygge banestrækningen, som fru Lissa Mathiasen omtaler her.
Udbygningen i Sønderjylland mellem Vamdrup og Vojens er derfor medtaget i investeringsplanen.
Det gør jeg opmærksom på.
Her taler vi om et projekt, der må forventes gennemført som alternativ til udbygningen af banestrækningen til og fra Femern Bælt.
Hvis det ikke inden for meget få år - hvad jeg dog håber - lykkes at opnå aftale om at bygge en fast forbindelse over Femern Bælt, må dobbeltsporet i Sønderjylland forventes at få en meget, meget høj prioritet i investeringsprogrammet.