runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 1999-04-13:
Også jeg er enig i meget af det, som fru Dorte Bennedsen sagde, specielt i og for sig om udgangspunktet, at der i integrationsloven lå mange positive aspekter i forhold til at samle hele indsatsen i én lov, og også jo selvfølgelig at mange af de høringsberettigede svarede positivt tilbage, da lovudkastet blev sendt til høring.
Men derfor er mit spørgsmål så også til fru Dorte Bennedsen, om det ikke gør indtryk, at mange af de samme organisationer, som i og for sig var positivt indstillet over for nogle af elementerne i lovforslaget, nu også er dem, som går forrest i virkeligheden i kritikken netop af de økonomiske konsekvenser, som flygtninge på integrationsydelse oplever i dag.
Og hvis ikke det gør indtryk, gør det så ikke indtryk, at de økonomiske konsekvenser i dagligdagen for de flygtninge, der er på integrationsydelse, nu er så store, så de, der har kendskab til det, virkelig råber vagt i gevær?
Det fører så også til, at jeg i virkeligheden er enig i det spørgsmål, som blev stillet, som fru Pernille Frahm også er inde på: hvor længe skal der gå?
Det synes jeg er et vigtigt spørgsmål at stille her i dag.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-13:
Først vil jeg godt lige rette en misforståelse: Det er skam ikke hensigten, at flygtninge/indvandrere under integrationsloven skal gøres til sociale klienter.
Det håber jeg heller ikke er udgangspunktet for danskere, som af den ene eller anden grund har brug for kontanthjælp i en periode.
Jeg håber sådan set, at udgangspunktet også dér er, at de skal tilbage til arbejdsmarkedet og ind i samfundet igen osv. Så det er bestemt ikke ideen, at folk skal gøres til sociale klienter eller, endnu værre, sociale tabere ved, at de får det, der svarer til kontanthjælpen.
Men mit spørgsmål til fru Dorte Bennedsen er: Når vi nu er enige om, at der skal være en evaluering, hvorfor så ikke vende tingene om og sige: Mens vi venter på evalueringen, så giver vi de mennesker det, der svarer til kontanthjælpen, for så fjerner vi jo risikoen for at diskriminere i den periode?
Så hvorfor ikke vende det om?
Hvad er baggrunden for dét?
Er det ikke trods alt dumt at tage risikoen for, at vi diskriminerer mennesker i en længere periode?
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-13:
Det er jo en rimelig gennemtygget sag.
Jeg skal derfor bare sige til fru Pernille
Frahm: Hvor længe må man bryde principperne om menneskerettigheder: fra 1 måned til 6 år, var jo et flot retorisk spørgsmål, men fru Pernille Frahm ved også udmærket godt - for det er sagt i dag af ministeren, og det er sagt, jeg ved ikke hvor mange gange tidligere - at vi ikke mener, at her er tale om et brud på menneskerettighedskonventionen.
Og jeg tror, ministeren sluttede sin tale med at sige, at hvis vi havde ment dét, havde vi faktisk ikke fremsat lovforslaget.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Der er ikke nogen ende på den undersøgelse, i hvert fald ikke ifølge det notat, som ministeren er kommet med, og den besvarelse, som ministeren kom med i dag.
Og det er den deadline og konklusion, så mange efterlyser, så nu må regeringen og Socialdemokratiet komme ud af busken: Hvor længe vil man leve med det her?
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Selv om det ikke var mig, der var ordfører lige før, vil jeg da godt besvare det sidste spørgsmål: Hvad det er, jeg ønsker?
Jeg ønsker, at vi overholder konventionen.
Og fru Birthe Rønn Hornbech tager altså fejl i, at bare vi stiller alle nyankomne til landet ganske ringe, er det i overensstemmelse med konventionen.
Så der er jo ikke tale om, at vi bare kan behandle alle skidt, så overholder vi konventionen.
Og når fru Birthe Rønn Hornbech siger, at jeg mistænker folk i dette hus for bevidst at diskriminere, vil jeg omvendt spørge, om fru Birthe Rønn Hornbech er opmærksom på, at af de besvarelser, der er kommet fra indenrigsministeren med hensyn til de tal, fremgår det, at man er klar over, at der er forskel på, hvad en person på integrationsydelse får, og hvad f.eks. en over 67-årig dansker får.
Det er man helt klar over, også at det er en helt bevidst handling.
Så jeg har svært ved at se, hvordan det adskiller sig fra bevidst diskrimination.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-13:
Jeg tror, fru Birthe Rønn Hornbech vil være enig med mig i, at alene det, at Folketinget grundigt behandler en lov, ikke nødvendigvis er en garanti for, at den lov så er i overensstemmelse med hverken internationale konventioner eller for den sags skyld grundloven.
Jeg husker da en anden lov - jeg tror, den hed Tvindloven - som blev diskuteret meget grundigt, meget, meget grundigt, overordentlig grundigt, men som jo viste sig at være i strid med grundloven, hvilket fru Birthe Rønn Hornbech ganske rigtigt også havde gjort opmærksom på på forhånd.
Men der var nogle af fru Birthe Rønn Hornbechs kolleger, som under debatten forsøgte at bruge en kattelem.
De sagde nemlig: Det kan jo være svært for et menigt folketingsmedlem at tage stilling til, om den overskrider grundloven, men vi har regeringens ord for, at den ikke gør det, og derfor stemmer vi for.
Derfor vil jeg godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech
: Er det den kattelem, fru Birthe Rønn Hornbech bruger her, nemlig at vi har regeringens ord for, at denne lov ikke overtræder internationale konventioner, eller er det fru Birthe Rønn Hornbechs egen helt klare og bestemte opfattelse, at den er i overensstemmelse med internationale konventioner?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-13:
Nu kan der jo være mange opfattelser af, om Tvindloven blev behandlet grundigt, og det er så noget, hr. Søren Søndergaard synes, men det synes jeg nu ikke.
Men med hensyn til denne lov og alle andre love er det klart, at det normalt er regeringen, der fremsætter lovforslag, regeringen, der har ansvaret for, at lovforslagene er i orden, og regeringen, der under ministeransvar besvarer spørgsmål fra Folketinget.
Men det er det enkelte folketingsmedlem, der har ansvaret, når man stemmer, og det ansvar kunne jeg aldrig drømme om at løbe fra, og skulle Højesteret fortælle mig, at jeg har taget fejl, så bøjer jeg mig naturligvis for det.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Jamen det er jo nok netop det her med, hvor grundig man er i sit forarbejde, der er værd at dykke lidt ned i.
For dengang vi arbejdede med integrationsloven, blev regeringen bedt om at undersøge, hvordan loven stillede sig i forhold til FN's flygtningekonvention.
Og for at vi kunne være helt sikre på, hvordan det forholdt sig, blev regeringen opfordret til at kontakte UNHCR, og det var regeringen 5-6 måneder om at svare på at den absolut ikke havde lyst til.
Mener fru Birthe Rønn Hornbech, at det er udtryk for et grundigt forarbejde? Af regeringen fik vi at vide, at vores juridiske topeksperter havde sagt god for loven.
Og ved nærmere efterforskning af loven viste det sig, at de topeksperter, som har sagt god for den, er de samme embedsmænd, som har siddet i Indenrigsministeriet og udarbejdet loven.
Mener fru Birthe Rønn Hornbeck, at det er udtryk for et grundigt forarbejde?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-13:
Nu bliver jeg næsten tvunget til at være mere venlig over for indenrigsministeren, end jeg har lyst til, for som sagt stemte vi jo ikke engang for loven; vi undlod bare: Så vidt jeg husker, er fru Pernille Frahm til daglig, når vi diskuterer EU, meget optaget af Danmarks suverænitet og Folketingets selvbestemmelse, men jeg husker godt den diskussion i Retsudvalget, hvor fru Pernille Frahm indkaldte indenrigsministeren i samråd om, at man skulle høre UNHCR, og dengang støttede vi ministeren i, at det ikke er UNHCR, der vedtager love i Danmark, det gør det danske Folketing, og det står vi stadig væk ved.
Vi har gjort det med åbne øjne, og så må vi selvfølgelig tage skraldet, hvis det skulle vise sig, at fru Pernille Frahm har ret, men jeg mener ikke, at fru Pernille Frahm har ret i sin udlægning af teksten.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Brian Mikkelsen, og jeg vil gerne rette en misforståelse: Det er en total misforståelse, at det, denne her debat går ud på, er, at flygtninge ikke kan få kontanthjælp.
Det er en fuldkommen misforståelse.
Det, som det drejer sig om, er, at flygtninge har krav på behandling som vores egne borgere i samme situation.
Det vil altså sige: Hvis de er i den situation, hvor de har brug for kontanthjælp, så er det kontanthjælp, hvis de er i den situation, hvor de burde være på folkepension, så er det folkepension
Det er altså ikke et spørgsmål om, at flygtninge skal have kontanthjælp; det er et spørgsmål om, at flygtninge skal have samme behandling, som vi giver vores egne borgere.
Det er lige præcis det, vi har skrevet under på.
Og så spørgsmålet: Hvad er Det Konservative Folkepartis grænse?
Hvor langt ned må vi gå i ydelser, før vi efter Det Konservative Folkepartis mening bryder med konventionen?
Og hvor længe må vi bryde med konventionen, før det påvirker Det Konservative Folkeparti?
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-13:
Hr. Brian Mikkelsen sagde: Der er jo så mange, der ikke får kontanthjælp, og det får pensionister jo heller ikke, og vi er jo alle forskellige.
Det, som er interessant, er, hvor ensartet linjen er i den forskelsbehandling, der foregår.
Hvad er så den linje?
Jo, linjen er jo, hvis vi f.eks. tager de pensionister, som hr. Brian Mikkelsen talte om, og som jeg er helt enig i ikke får for meget, at hvis vi sammenligner, hvad en enlig flygtning over 67 år har tilbage, efter at huslejen er betalt, så svarer det til en tredjedel af, hvad en pensionist får - en tredjedel, ikke to tredjedele, ikke halvdelen, men en tredjedel.
Det er sådan, tallene er.
Ligger det inden for det, som hr. Brian Mikkelsen opfatter som en rimelig forskel mellem forskellige grupper?
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-13:
Det her minder jo lidt om den debat, vi havde, da loven skulle vedtages.
Det, vi skal diskutere her og nu, er jo, må jeg minde ordførerne om, den forespørgsel, som ordførerne selv har stillet, altså om, hvorvidt bestemmelserne i integrationsloven strider mod FN's flygtningekonvention.
Dér har vi jo sagt klart og tydeligt, at vi fra De Konservatives side også i det her tilfælde har tiltro til, at indenrigsministeren varetager sine opgaver forsvarligt og sørger for, at der kommer en ordentlig undersøgelse ud af det.
Når jeg kigger på den handlingsplan, som ministeren har sendt ud, synes jeg, det ser fornuftigt ud, og vi har tiltro til, at det kommer til at foregå på en fornuftig måde.
Til den tid, som jeg også nævnte i min ordførertale, vil vi selvfølgelig tage stilling til, om der skal ske justeringer af loven, for vores vigtigste og primære prioritering er, at vi overholder alle konventioner i Danmark, specielt også FN's flygtningekonvention.
Vi synes da, det er et rimeligt niveau.
Flygtninge skal da også have et ordentligt underholdsniveau, men der er mange aspekter i det her.
Lad os tage sprogundervisning som et eksempel.
Hvis man gør op, hvor meget den koster, og hvordan den bliver finansieret, er jeg sikker på, at en flygtning eksempelvis vil modtage mere end en SU-modtager.
Det var ikke nogen sammenligning, vi hørte fra hr. Søren Søndergaard, det var lige pludselig folkepensionisten. Så der er mange nuancer i det her.
Man kan ikke bare sige, det er sort og hvidt.
Vi synes, at man er nået frem til et rimeligt resultat.
Vi synes godt, man kunne have lavet det lidt anderledes i forhold til den oprindelige lov
, men som det ser ud nu, synes vi, det ser fornuftigt ud.
Og der er ingen overhovedet i det her Folketing, som vil være villig til at gå ind og diskriminere og forskelsbehandle folk, men man har altså også lov til at se lidt realistisk på tingene og ikke bare leve i en eller anden drømmeverden.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-13:
Nej, hr. Brian Mikkelsen tager fuldstændig fejl, hvis han tror, det her er en gentagelse af debatten, fra da vi behandlede loven.
Det er forkert; det er det ikke, for
Men vi har fået tallene siden, som f.eks. viser, at når bolig og skat er betalt, så får en flygtning over 67 år en tredjedel af, hvad en dansk folkepensionist får, og en almindelig flygtning får halvdelen af, hvad en kontanthjælpsmodtager får.
Det er de tal, vi har fået med ministerens egne ord over for Folketinget.
Det er de nye.
Det kunne være interessant at høre hr. Brian Mikkelsen forholde sig til de nye tal, som han ikke kendte før.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Jeg vil gerne spørge hr. Brian Mikkelsen, om det grundige lovarbejde, som han har deltaget i i forbindelse med udarbejdelsen af integrationsloven, består i den fulde tillid til regeringens informationer. Ifald det er således, vil jeg gerne spørge, hvordan hr. Brian Mikkelsen så har det med indenrigsministerens besvarelse af spørgsmål nr. 143, hvoraf det fremgår, at der klart er en negativ forskelsbehandling af flygtninge på integrationsydelsen i forhold til danskere, der får de sociale ydelser, som normale danskere får.
Det er jo også en information, der kommer fra regeringens side.
Er dét et brud med konventionen?
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-13:
Til hr. Søren Søndergaard og fru Pernille Frahm må jeg sige, at i den grundige debat, der var, og som vores kompetente retsordfører, hr. Bendt Bendtsen, deltog i - han deltog i mange møder, ret fortræffeligt - havde jeg indtryk af, at næsten alle aspekter blev belyst. Det er klart, at man i en sådan proces, som der er med en integrationslov, hvor man først bliver nødt til at se på konsekvenserne, efter at loven også er trådt i kraft, jo ikke kan vide alting på forhånd, men som jeg har sagt heroppefra, og som vi har fastholdt fra Det Konservative Folkepartis side, er der nu i Indenrigsministeriet blevet lagt en handlingsplan frem, som man har vedtaget, en stor, tyk handlingsplan, hvor man vil evaluere integrationsloven.
Og når vi ser resultatet af den evaluering, vil vi selvfølgelig tage stilling til, om der er behov for nogle justeringer.
Det kan vi ikke rigtig se nogen som helst grund til nu; vi venter i spænding på resultaterne.
Men der er mange aspekter i det her, og man kan ikke bare sammenligne fra beløb til beløb, for det handler jo altså også om, at der er mange andre ydelser.
Og hvis man er flygtning i det her land, så er det jo ikke med henblik på, at man skal være her stationært, så handler det om at blive integreret mest muligt, sådan at man kan komme tilbage til sit eget land: Det er sprogundervisning, og det er uddannelse, så det virkelig basker, og det kræver utrolig mange ressourcer.
Så det forhold skal man selvfølgelig også have med ind i det.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-04-13:
Forslaget om ændring, i dette tilfælde en forhøjelse, af afgiften på de forskellige typer dieselolie sammen med nogle ændringer af udligningsafgiften er jo en udløber af det forlig, der blev indgået mellem regeringen, SF og Enhedslisten i forbindelse med pinsepakken, og forslaget afløser et gammelt forslag, L 52 fra sidste samling, bl.a. på grund af, at der er sket nogle afgiftsændringer på diesel i Tyskland, nemlig en forhøjelse på 6 pfennig pr. l dieselolie.
Nu er der jo mange måder at skaffe ca. ½ mia. kr. til statskassen på; men jeg synes måske nok, at når man kigger på lovforslaget, er det et af de mere kunstfærdige forslag.
Der opereres med indførelse af en ny type dieselolie - ultra-ultra-let må man vel nærmest kalde den - der højst må have et svovlindhold på 0,005 pct., og uanset hvad Venstre i øvrigt måtte mene om forslaget, er vi bestemt tilhængere af, at man fremmer brugen af de meget svovlfattige dieselolietyper.
Men hvis vi kigger på forslagets indhold, må vi konstatere, at det igen er erhvervslivet, der må stå for skud, også på et tidspunkt, hvor det ikke ligefrem er afgiftsforhøjelser, der er brug for, men tværtimod nogle initiativer, der kunne sikre en bedre konkurrenceevne, især for vore eksporterhverv.
Hvis vi kigger på, hvad den fulde indfasning af dette lovforslag kommer til at betyde for erhvervslivet, giver udligningsafgiften 135 mio. kr. og de stigende priser på diesel 225 mio. kr. i årligt provenu, og når vi samtidig kan se, at den samlede ændring af vort CO2-udslip er beregnet til kun at blive 0,03 pct., synes jeg nok, at hvis vi kigger på det ud fra en miljømæssig synsvinkel, er det en meget høj pris for så lidt.
Hr. Erik Mortensen sagde i sin ordførertale, at vi jo gerne skeler til, hvad tyskerne gør, og at der også er skelet til, at der sker denne forhøjelse på 6 pfennig.
Men vi har ikke skelet til, at den tyske regering tilbagefører de grønne afgifter til erhvervslivet, i dette tilfælde for at nedsætte de arbejdsgiverafgifter, man opererer med i Tyskland.
Da Venstre jo ikke har haft nogen lod og del i pinsepakken, påtager vi os heller ikke noget ansvar for forhøjelse af afgifterne på dieselolie.
Sonja Albrink (CD), 1999-04-13:
Som tidligere ordførere allerede har sagt, er det jo noget, vi har diskuteret adskillige gange i forbindelse med beslutningsforslag, som har været fremsat.
Det går i den rigtige retning.
Også CD vil gerne under udvalgsbehandlingen kigge på, om der er nogle eventuelle problemer, vi skal have kigget nærmere på, sådan at vi kan tilslutte os forslaget ved tredje behandling.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-04-13:
Der har fra flere sider gennem mange år været rejst kritik af den måde, som mindre landejendomme er blevet vurderet og dermed også beskattet på, og med lovforslaget tages der skridt i retning af at lempe ejendomsværdibeskatningen for ejendomme over 5.000 m2, der helt eller delvis er beliggende i landzone.
De første 5.000 m2 indgår i ejendomsværdiskatten.
Herudover skal der kun betales ejendomsværdiskat af boligdelen.
Det er vurderingsrådene, der fordeler ejendomsværdien mellem bolig og restejendom, og det vil selvfølgelig give mulighed for udsving i et eller andet omfang
, eftersom det selvfølgelig vil være baseret på individuelle vurderinger. Det synes vi er fornuftigt, selv om man selvfølgelig må leve med udsving. Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-04-13:
Temaet her har været til debat adskillige gange efterhånden bare i den korte tid, vi har siddet i Folketinget.
Den oprindelige bekymring hos os, der var mest dominerende, var, om man brandbeskattede små landbrugsejendomme, hvor der faktisk blev drevet landbrug, og vi har i debatten fået belyst fra ministeren, at hvis der faktisk drives landbrug, også et meget lille landbrug, så vil de konkrete skøn, der laves fra vurderingsmyndighederne, medføre, at der ikke sker nogen brandbeskatning.
Det vil vi i udvalgsarbejdet have klargjort gennem et spørgsmål, og det kan komme med optrykt som et bilag, så vi har den side helt klaret af.
Den anden del, og det er det, lovforslaget handler om, nemlig at vi behandler folk, der har købt en beboelsesejendom på landet fair i forhold til ejendomsvurderingerne og lejeværdien, er vi selvfølgelig positive over for.
Det er en lempelse af ejendomsværdibeskatningen.
Det er vi sådan set normalt ikke tilhængere af, men her er det i orden. Der er et eneste sted, hvor vi må sige fra.
Det er dér, hvor man vil give en ekstra skattebegunstigelse til nogle vindmølleejere, som i forvejen er blevet begunstiget voldsomt gennem afgifts- og skattelettelser.
Det kan vi ikke støtte.
Men hovedformålet med lovforslaget støtter vi.
Christian Jensen (FP), 1999-04-13:
Fremskridtspartiet er positiv over for skatteministerens fremsatte forslag, og hvis dette i øvrigt undrer skatteministeren, så er det bare bevis på, at når skatteministeren varsler med fornuftige forslag, ja, så er Fremskridtspartiet også at finde som støtter af sådanne forslag.
Og at skatteministeren dog en gang imellem fremkommer med fornuftige forslag, finder vi efter vores bedste overbevisning at dette forslag er et bevis på.
Vi opfatter det i øvrigt som en vis imødekommelse af Fremskridtspartiets forslag om bondegårdsreglen, beslutningsforslag nr. B 28.
Vi finder det både fornuftigt og rimeligt, at der ved vurderingerne appelleres til den sunde fornuft, når man vurderer i de her nævnte sager.
Det vælger vi da i øvrigt at tro på er tilfældet ved alle vurderingsforretninger rundt omkring i landet.
Vi skal dog opfordre til, at man er særlig opmærksom ved vurderingen af de mindre ejendomme, der helt eller delvis er beliggende i landzoner, og især ejendomme med relativt store grundarealer.
Ministerens forslag om, at man fremover medregner maksimalt 5.000 m2 til boligdelen, finder vi egentlig ganske rimeligt.
Det er rimeligt set i lyset af, at familier, der søger at erhverve sådanne ejendomme, ønsker mere plads, end de kan få i almindelige lejligheder eller i almindelige parcelhuse.
Det være sig i såvel selve boligen som i den tilrådighedværende udenomsplads, herunder stor have m.v.
Når dette er sagt, må vi dog appellere til vurderingskomiteerne landet over, at man udviser den allerstørste konduite i sonderingen af, hvornår udhuset skal medregnes til boligdelen, blot fordi et enkelt rum ligner et hobbyrum.
Man må vurdere, om rummet ikke lige så godt kunne have været indrettet i et overflødigt rum i det måske store stuehus, men af praktiske grunde og måske også af økonomiske grunde og for nemheds skyld er anbragt i udhuset. I tilfælde, hvor man alligevel skønner, at det skal medregnes til boligdelen, må man appellere til, at sådanne tilfælde påvirker vurderingerne med et absolut minimum.
Forslaget om, at der i fremtiden sker en opdeling af en ejendom, hvorpå der er en vindmølleparcel, finder vi også rimeligt, således at boligdelen vurderes som normalt og vindmølleparcellen for sig.
disse ting sammen.
Hvordan kan dette at eje en vindmølle påvirke lejeværdien på en anden parcel med beboelse?
Sådan er det selvfølgelig ikke, og sådan skal det heller ikke være, og derfor ser skatteministerens forslag også fornuftigt ud.
Dette sammenholdt med de mange positive høringssvar fra de berørte organisationer og myndigheder gør, at Fremskridtspartiet her skal meddele, at vi er positive over for forslaget og vi ser frem til en positiv behandling i udvalgene.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-04-13:
Her har vi et fornuftigt og godt forslag, som vi gerne vil støtte fra Kristeligt Folkepartis side.
Vores støtte falder jo i forlængelse af, hvad vi har sagt, når de beslutningsforslag på bondegårdsreglens område har været til behandling.
Dog vil jeg som et par andre ordførere også lige høre, hvorfor skatteministeren netop har sat boligdelen til 5.000 m2. Er der en særlig objektiv grund til det?
Det kunne jeg have lyst til at høre lidt om.