runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2003-02-27:
Det er jo rigtigt, at fru Louise Frevert skuffer ikke, når vi taler om idræt.
Jeg vidste, at det ville komme.
Jeg skal sige, at vi er sådan set også optaget af, at det hører med.
Men det er jo rigtigt, som hr. Aage Frandsen sagde, at hvis vi kobler det over på hhx og htx, burde konsekvensen jo være, at man ikke kunne bygge en erhvervsskole, hvor der ligger hhx og htx, uden at der var en idrætshal, uden at de fik idræt også her.
Så begynder vi jo også at tage erhvervsuddannelserne med ind.
Hvorfor skal en smedesvend eller en smedelærling eller en tømrerlærling ikke have idræt, hvis det er vigtigt for dem i det fine gymnasium?
Men jeg vil spørge fru Louise Frevert: Er det ikke sådan, at vi kunne brede det dér idræt en lille smule ud?
Hvis man f.eks. vælger danselinjen på Sankt Annæ Gymnasium, er det så nødvendigt, at de skal tvinges til at have 2 timers idræt oveni?
Altså kunne man forstå det en lille smule bredere?
Så fik jeg ikke noget indtryk af, hvad fru Louise
Frevert mente omkring hf-reformen og det, der ligger.
Kunne fru Louise Frevert ikke uddybe, om hun er enig i de intentioner, der ligger, med en nedvurdering og nedklassering af hf på den måde, det er lagt op til?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-27:
Ja, men jeg gentager da meget gerne mine spørgsmål.
Fru Louise Frevert brugte det meste af sin ordførertale på at klandre undervisningsministeren og regeringspartierne for, at man ikke har meldt ud med hensyn til fagenes fest.
Jeg lagde meget vægt på i min ordførertale, at det, der er vigtigt, er at diskutere, om vi tør gå tilbage til enhedsgymnasiet.
Derfor vil jeg gerne stille fru Louise Frevert to spørgsmål.
Det var det ene spørgsmål.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Jeg skal da ikke nægte, at en del af dem, der går i gymnasiet i dag, er fejlplaceret, altså burde have truffet et andet valg end det, de gjorde.
Dem vil der selvfølgelig altid være en gruppe af.
Men jeg tror for en meget stor dels vedkommende af dem, som fru Louise Frevert siger bruger gymnasiet som en holdeplads, eller hvad det var, frasen var, er det faktisk, fordi de er i tvivl om, hvad de skal. Og til det vil jeg bare spørge fru Louise Frevert: Hvad skal de så i stedet?
Er det meningen, at de så bare skal gå ud fra 9. klasse uden at få en videre uddannelse?
Louise Frevert (DF), 2003-02-27:
i, at det vil være fatalt, hvis de unge mennesker skulle ryge ud efter 9. klasse, fordi de ikke ville kunne klare en gymnasial uddannelse eller kunne komme ind på andre uddannelser. Det er her, hvor jeg er meget, meget, meget sympatisk indstillet over for det halvårige introforløb i gymnasiet
, idet fordelen ved det er, at det giver merit til at kunne flytte over til en af de andre uddannelser.
Det kan jeg se en fordel i, men jeg har bare ikke kunnet læse ud af reformbeskrivelsen, hvordan det kunne lade sig gøre, når introforløbet skal være så bredt funderet, at det skal kunne dække så mange forskellige uddannelser.
Hvordan kan man varetage både hhx, htx og den almene gymnasiale del af det?
Men det får jeg vel løftet sløret for, når vi begynder at komme ind i diskussionen om det her.
Jeg kan nemlig se, at der er en meget stor fordel i, at man lige præcis kan flytte over, hvis man ikke føler sig tilpas i gymnasiet, så man ikke bare mister det ene eller de to år, hvor man har gået der, som man ville miste tidligere.
Det var faktisk også lidt af et svar til Venstres ordfører.
Der ligger jo meget til grund for det, og jeg kan da ikke melde ud lige her, om det er ja eller nej.
Tingene er ikke sorte og hvide, der ligger jo mange aspekter i det.
Som jeg bl.a. også svarede Enhedslistens ordfører, ligger der her noget meritoverførsel, som er meget positivt. Men så længe man ikke er gået ind og decideret har diskuteret den faglige del, og der taler jeg ikke om fagenes fest, men det faglige indhold, og hvordan man kan differentiere den undervisning, og hvordan man bygger det op, så det tilgodeser alle grupperne, har jeg svært ved at binde mig op på noget.
Det ville også være fuldstændig ude i
tovene, at man begyndte at binde sig op på noget her
Jeg vil bare pointere, at Dansk Folkeparti er meget positiv over for tanken, idet det giver mange muligheder på længere sigt at kunne fordele over de tre forløb.
Ja, jeg har vist ikke mulighed for at svare mere, men jeg vender så tilbage.
Aage Frandsen (SF), 2003-02-27:
Jeg glæder mig over, at Dansk Folkeparti er klar over, at det ikke er kun er det almene gymnasium og hf, der har brug for et fag som idræt eller et bevægelsesfag, eller hvad vi skal kalde det.
Så håber jeg også, at fru Louise Frevert vil være opmærksom på dette, når Dansk Folkeparti sammen med Det Radikale Venstre og regeringen skal forhandle erhvervsuddannelser nu, for der må man jo sige, at fru Louise Frevert har en mulighed, som ikke ligger mig for.
Når det drejer sig om de gymnasiale uddannelser, kan vi gøre det i fællesskab, kan jeg forstå, men når det drejer sig om erhvervsuddannelser, håber jeg, at fru Louise Frevert slås for den fælles sag.
Så til spørgsmålet om det almendannende, hvor fru Louise Frevert lagde meget vægt på noget, som var grundlaget for det danske folk.
Men er det ikke sådan, at noget af det, der er det grundlæggende for det danske folk, også er noget, som er uden for det danske samfund, en historie og en kulturarv, som er kommet til os, og som vi har præget, men som er kommet til os udefra?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Også jeg kan se fordelen i, at man kan flytte over fra den ene uddannelse til den anden efter et forløb; det er for stive regler, der er på området i øjeblikket.
Jeg tror, det er rigtigt, at en del vil finde sig bedre til rette dér med det halve års introduktion og så kunne flytte over, men jeg tror desværre ikke, at man får fingrene i hele denne gruppe.
Så vil jeg sige, at jeg synes, der er noget usammenhæng i det, fru Louise Frevert siger, for
hvis sorteringen, som Dansk Folkeparti lægger op til, skal ligge efter folkeskolen, får eleven jo ikke engang muligheden for at starte på det introducerende halve år; man vil jo være blevet sorteret fra inden da.
Så er det ikke rigtigt, at hvis man går ind og skal lave den sortering, Dansk Folkeparti lægger op til, vil man faktisk nægte folk adgang til overhovedet at tage det første halve år, der kunne være med til at afklare deres fremtidige uddannelsesvalg?
Carsten Hansen (S), 2003-02-27:
Jamen jeg glæder mig til at høre svaret vedrørende idræt på erhvervsskolerne, men tilslutter mig hr. Aage Frandsen.
Det bliver spændende at følge udviklingen på erhvervsuddannelserne og indføre bevægelsesfag også her. Det, jeg egentlig kom herop for at spørge om, er i virkeligheden, at sådan som jeg måtte høre fru Louise Freverts tale, var fru Louise Frevert og Dansk Folkeparti i virkeligheden meget kede af at ophæve linjedelingen.
I virkeligheden skal alt være, som det var, plus at der skal være lidt skrappere krav for at komme ind på gymnasiet, sådan at vi forinden sorterer nogle flere fra, end vi gør i dag.
Er det det, der menes, eller hvordan må jeg have lov at tolke talen?
Er det sådan, at man i virkeligheden gerne vil have fastholdt sproglig og matematisk linje skarpere delt op og en skrappere sortering, inden gymnasiet går i gang?
Louise Frevert (DF), 2003-02-27:
Det skal da ikke være nogen hemmelighed, og Dansk Folkeparti ikke har lagt skjul på, at vi synes vældig godt om den form for grengymnasium, som vi har nu.
Vi ville også gerne have haft det udvidet med en samfundsmæssig linje.
Men vi er meget positive over for det her, fordi vi har erfaret, at der vil være mulighed for - og det har der jo ikke været en decideret diskussion om på nuværende tidspunkt, det ligger stadig væk åbent, og det er meget diffust det hele - at når man har taget det her mellemforløb efter introforløbet, vil man alligevel blive specialiseret, kanaliseret ud i de specialer, som man har taget af fagpakker.
Derfor er vi jo endnu ikke færdige med diskussionen om, hvorvidt man egentlig har et indirekte linjevalg ved, at man gør det på denne her måde.
Det vil jeg gerne have lov til at lade stå åbent, for det synes jeg er en meget relevant diskussion, om det er en indirekte form for linjevalg, man egentlig vælger.
Jeg vil godt have lov at sige til hr. Aage Frandsen og hr. Carsten Hansen: Lad os nu lige skille tingene ad, for her er det altså ikke hhx og htx, vi diskuterer.
Lad os holde os til emnet som sådan med det almene gymnasium og reformen.
Men jeg vil meget gerne have lov til at tage det med i de videre forhandlinger med Socialdemokraterne, regeringen og Det Radikale Venstre, når vi skal til at forhandle erhvervsskoler.
Vi er altid åbne for diskussion, man kan altid lægge hvad som helst op til diskussion i en ordførerkreds; så det vil jeg gøre.
Med hensyn til Sankt Annæ Gymnasium - det er til hr. Carsten Hansen: Nu er vi jo inde på ligesom at tage noget gymnasiespecifikt, og jeg synes, det er at sagsbehandle ét gymnasium som sådan, og det kan godt være lidt problematisk.
Tilfældigvis kender jeg lidt til gymnasiet, for det ligger i min egen kommune, hvor jeg sidder i Borgerrepræsentationen, men jeg synes, at det vil være lidt unfair at gå ind og sagsbehandle ét gymnasium frem for et andet, når vi ikke kan tage diskussionen som helhed.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-27:
Jeg er nødt til at spørge fru Louise Frevert: Mener fru Louise Frevert ikke, at det er sundt at have kendskab til alle videnskaber, for at man faktisk kan forstå og forholde sig til sin egen, og at det derfor faktisk er meget fornuftigt, at man tænker et samlet gymnasium, hvor eleverne som en del af deres almene dannelse får kendskab til fag og tanker inden for alle videnskaberne, frem for at man har et sprogligt gymnasium, som primært er præget af den humanistiske tankegang, og at man har et matematisk gymnasium, som primært er præget af den naturvidenskabelige tankegang, og endelig, som fru Louise Frevert kort var inde på at Dansk Folkeparti havde overvejet, at man så også har et samfundsfagligt gymnasium, som primært er præget af den samfundsfaglige tankegang?
Er det ikke meget sundt, at vores unge mennesker som en del af deres almene dannelse faktisk forstår og kan forholde sig til alle videnskaber, fordi det er den eneste måde, man kan forholde sig til sin egen?
Aage Frandsen (SF), 2003-02-27:
Jeg vil også godt lige opholde mig ved det dér begreb almen dannelse, og hvorfor det er så vigtigt for det danske folk, om ikke det dér også er vigtigt at understrege, at en række ting, som er vigtige for os som almen dannelse, er noget af det, som er kommet til os udefra, en kulturarv osv., osv.
Det er ikke uvæsentligt at vide, hvorfor der er noget, der hedder arabertal.
Det er lige så vigtigt, som det er at vide, hvorfor det hedder romertal.
Og så til spørgsmålet om idræt som en del af, hvad man jo også kunne kalde almen dannelse.
Vi diskuterer i dag de gymnasiale uddannelser, de fire, hvoraf kun de to har idræt, som man altså påtænker at reducere eller fjerne.
De to andre har det ikke i dag.
Og ud over disse gymnasiale uddannelser er der så de erhvervsfaglige uddannelser, som fru Louise
Men altså i dag må vi konstatere, at for de gymnasiale uddannelser er der to, som ikke har faget idræt, åbenbart fordi de ikke trænger til at røre sig - eller hvad?
Carsten Hansen (S), 2003-02-27:
Først en serviceoplysning: Jeg synes, det er dejligt at høre, at fru Louise Frevert gerne ville have haft os med i erhvervsuddannelsesforliget, men vi er ikke med.
Det er Dansk Folkeparti, der må kæmpe idrættens sag her, og det forventer vi så at fru Louise Frevert gør.
Det andet er, at jeg spurgte sådan set ikke specifikt til Sankt Annæ Gymnasium, jeg spurgte bare, om fru Louise Frevert og Dansk Folkeparti kunne forestille sig, at man bredte idrætsbegrebet lidt mere ud, så det blev et bevægelsesfag med nogle andre ting koblet ind, sådan at de stakkels mennesker, som måske har dans som en del af deres linje på et gymnasium, skal være fri for at have idræt oveni i 2 timer, eller hvad det er, fru Louise Frevert forestiller sig. Det næste, jeg vil tage fat i - og det var i virkeligheden min adgangsbillet til at gå herop denne gang - er: Det introforløb eller grundforløb, som fru Louise Frevert syntes skulle være en god idé, mener Dansk Folkeparti, at man på et halvt år kan nå at blive introduceret til de tre hovedlinjer, kan man sige, i gymnasiet?
Valget skal jo foretages med hensyn til, hvilken fagdeling eller studieretning man vil vælge efter 2-3 måneder, hvis det skal fungere.
Mener Dansk Folkeparti det?
Louise Frevert (DF), 2003-02-27:
Nu begynder det jo at blive rigtig spændende, det her, for Venstres ordfører spørger mig, om Dansk Folkeparti ikke mener, at det må dreje sig om at få så stort et indblik i alle de naturvidenskabelige fag som muligt og kendskab til videnskaberne.
Det var nøjagtig det, Venstres ordfører sagde: kendskab til alle videnskaber.
Jo, det vil da være meget sundt.
Men det hænger jo ikke helt sammen med, at man egentlig ville kunne få den brede indførsel i alle emnerne på det halve år, og det vil jeg godt sætte et spørgsmålstegn ved, når vi kommer så langt.
Derfor siger jeg, at der er en divergens imellem at kunne blive introduceret til alle fagene i et halvt år, og et halvt år er jo ikke decideret et halvt år, for det er jo ikke 6 måneder, det er jo så et halvt skoleår, kan man så sige, eller et semester.
Det vil måske være 5 måneder eller 4 måneder, det introforløb vil være.
Så det dér med et halvt år er jo i virkeligheden lidt misvisende, når vi siger det, for det er i princippet meget kortere. Men jeg er meget åben over for diskussionen, men jeg vil faktisk vende mig til hr. Carsten Hansen og sige, at det er et spørgsmål om, hvor meget man kan tillade sig at fylde ind, hvor meget de unge mennesker kan rumme i sådan et introforløb; det er det, jeg sætter spørgsmålstegn ved.
Og så er jeg tilbage ved min tidligere tanke, nemlig at sige, det havde været vidunderligt, at vi havde haft mulighed
for at diskutere, hvad fagene skulle være i det introforløb, sådan at man lige netop kunne anskue det ud fra: Hvor meget bliver der fyldt på, er der kapacitet i hovederne på de unge mennesker simpelt hen til at kunne indtage al den læren? Med hensyn til idræt - det er til hr. Carsten Hansen - har det aldrig nogen sinde været Dansk Folkepartis tanke, at de skal rende rundt og spille bold på den måde.
Altså vi har løftet os op også aldersmæssigt på et lidt højere niveau end folkeskoleniveauet, men princippet er det samme.
Det er meget, meget, meget vigtigt, at man får indblik i, hvordan fysikken og hvordan kroppen fungerer.
Her er det jo et spørgsmål om at undervise i de dele, som der også bliver undervist i i dag, nemlig anatomi, fysiologi og fysiognomi.
Så det er vigtigt, at man bevarer det, så de unge mennesker ikke glemmer kropsbevistheden, sådan at man får et hul og først begynder at motionere, når man måske er over de 50.
Så er det måske nogle gange for
Louise Frevert (DF), 2003-02-27:
Jeg vil da gerne have lov til at kvittere for De Konservatives udmelding som et af regeringspartierne om fag.
Det er jo helt i tråd med, hvad Dansk Folkeparti mener, at oldtidskundskab, religion og idræt er primære fag.
Så det vil Dansk Folkeparti meget gerne kvittere for. Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Helle Sjelle, hvad fru Helle Sjelle egentlig mener med faglighed, hvilke fag.
af regeringspartierne, vil jeg gerne have at vide, hvilke fag fru Helle Sjelle egentlig mener ville optimere fagligheden i det almene gymnasium.
Helle Sjelle (KF), 2003-02-27:
De fag, som jeg nævnte i mit indlæg, var nogle fag, som jeg følte det var helt naturligt at nævne i forbindelse med f.eks. en opdatering af almendannelsen, og det var derfor, jeg nævnte de fag, som jeg syntes var vigtige i den forbindelse.
Derudover synes jeg også i forhold til netop opprioriteringen af det faglige niveau i gymnasiet, at det er vigtigt, at vi netop får set nærmere på naturvidenskaben, og også, at vi får opgraderet niveauet i engelsk for alle elever, for at tage noget meget konkret, altså f.eks. engelsk, som jeg nævnte før.
Jeg tror, det er meget vigtigt, og det er også derfor, at jeg synes, det er en meget god idé, at vi har en fælles introduktion til gymnasiet, et fælles basisforløb, netop at man sørger for, at uanset om man faktisk er sproglig minded eller man er matematisk minded eller samfundsvidenskabelig minded, at man så faktisk har en fælles tilgang til tingene, at man kommer ud med et godt og solidt niveau, når man er færdig med sin studentereksamen.
Det er det, der er målet med den her reform.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-27:
Jeg vil sådan forsøge at sætte mig ud over fagenes fest, for jeg synes faktisk, at det, som vi skal diskutere i dag, er lige præcis det oplæg til struktur, der hedder ½ + 2½ år.
Det er forslaget om, at man kan tage sine frie valgfag på andre ungdomsuddannelsesinstitutioner end lige præcis den ungdomsuddannelsesinstitution, man går på.
Derfor vil jeg spørge fru Louise Frevert fra Dansk Folkeparti, om vi ikke kan få sådan lidt mere konkret
: Hvad er Dansk Folkepartis holdning til, at eksempelvis de frie valgfag kan tages andre steder?
Hvad er holdningen til, at man arbejder med en struktur, der hedder ½ + 2½ år?
Og hvis det, som jeg forstod på de tidligere korte bemærkninger, ikke var noget, som Dansk Folkeparti var så begejstret for, hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig så, at gymnasiet skal se ud?
Er vi så tilbage ved en matematisk og en sproglig linje
, og vil det sige, at Dansk Folkeparti faktisk ikke tør tage det skridt, som er, at vi tør lave et gymnasium, som er det mest revolutionerende siden 1871?
Endelig et sidste spørgsmål: Vil fru Louise Frevert ikke give mig ret i, at en del af almen dannelse er altså også en naturvidenskabelig dannelse, ligesom en humanistisk og samfundsvidenskabelig dannelse er?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Jeg synes altså nærmest, at man bliver helt forskrækket over denne her debat.
Jeg skal spørge fru Louise Frevert om, hvor stor en procentdel Dansk Folkeparti mener skal gå i gymnasiet.
Altså hvor mange af dem, der i dag går i gymnasiet, skal sorteres fra i fremtiden?
Louise Frevert (DF), 2003-02-27:
Nye tider, nye skikke og ikke mindst nye reformer.
Undervisningsministeren har lagt op til, at der mildest talt skal ske en revolution på gymnasieområdet.
Det er et flot værk med retorik på et højt plan og ikke mindst en skitse til en ny struktur for i særdeleshed det almene gymnasium.
Det er lidt sørgeligt, at specielt hhx og htx ikke også er med i dette nye reformoplæg med samme volumen som det almene gymnasium, ikke mindst når man tager i betragtning, at 58 pct. af en årgang søger en gymnasial uddannelse, men deraf er det kun 7 pct., der er på hhx, og 9 pct. er på htx.
Der kan også være en anden årsag, og den kan være, at vurderingen i folkeskolen af den enkelte elev ikke er kategorisk nok, og derfor vil nogle komme igennem, som egentlig ikke burde være kommet ind på en gymnasial uddannelse, men burde have været placeret på hhx eller htx.
Mange fine akademiske teser kan flyve rundt i luften, og man kan sagtens få en fjer til at blive fem høns.
Det er jo hørt tidligere.
Derfor kan jeg ikke forstå, at ministeren har været så bange for at åbne for fagenes fest.
Unge mennesker har tværtimod et naturligt behov for at høre hjemme i et kulturfællesskab i tid og sted.
Derfor er det også vigtigt at fastholde, at ordet almendannelse faktisk betyder, at noget er alment, dvs. har rod i en fælles kultur og er alment for det danske folk.
Almendannelse er altså både indsigt og rodfæstethed.
Derfor kan man være nervøs for, at det almene gymnasium kan blive for erhvervsrettet a la hhx og htx, og derfor vil vi gerne snarest have denne såkaldte fagenes fest-diskussion.
Afslutningsvis vil Dansk Folkeparti slå et slag for bevarelsen af faget idræt, selv om det næsten skal være bandlyst fra denne her talerstol at tale direkte om fag.
Der er et forfærdeligt misforhold mellem den viden, der eksisterer om betydningen af kropslig udfoldelse, og den ansvarlighed, det politiske system udviser.
Det er gået støt ned ad bakke siden 1950'erne.
Nu, hvor man har gode faciliteter, veluddannede lærere samt mange forskningsmæssigt sikre belæg for betydningen af fysisk aktivitet, har idrætsfaget det laveste timetal nogen sinde, som det hedder i selveste Undervisningsministeriets kvalitetsudredning fra 1993.
For at føje spot til skade kommer der nu et oplæg fra undervisningsministeren, hvor hun gør faget valgfrit for hf-kursister og kun obligatorisk for gymnasieelever i et halvårligt introforløb.
Alle eksperter på området advarer på det kraftigste imod denne nedprioritering.
Trods alt ser Dansk Folkeparti frem til nogle meget spændende måneder, hvor indholdet af reformen skal diskuteres, for det er jo trods alt ikke bare de unge menneskers uddannelse, det drejer sig om, men Danmarks fremtid.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Jeg skal starte med at sige, at jeg synes, vi skal hilse det velkomment, at der kommer en reform af gymnasiet.
Det har i for mange år kørt efter samme præmisser, selv om antallet af mennesker, der tager uddannelsen, har ændret sig radikalt.
Så langt så godt.
Så har jeg nogle opklarende spørgsmål.
Det kan godt være, at det er, fordi vi ikke er længere i processen, men jeg ville gerne, hvis fru Gitte Lillelund Bech kunne sige et par ord om, hvad der sker i forhold til stamklasser.
Bliver man brudt op igen efter det halve år, eller er det meningen, at man skal fortsætte med at have nogle fag sammen med dem, man startede med, altså om det er studieretningen, der afgør stamklassen, eller om man skal have flere stamklasser, eller hvordan man har tænkt det?
Min nervøsitet går lidt på, om man får splittet eleverne for meget op, så de har meget få timer sammen med den samme gruppe og mange timer sammen med mange forskellige.
Men jeg er ikke helt sikker på, hvad meningen er med udspillet
, fordi det er i en begyndende fase.
Louise Frevert (DF), 2003-02-27:
Der er mange uafklarede spørgsmål i denne her rapport og redegørelse.
Jeg synes altså på det nærmeste, at det er lidt af en gætteleg, vi er i gang med her.
Og jeg skal være en af de første til at sige, at jeg faktisk er meget ked af, at vi ikke kan starte en fagenes fest her.
Det har jeg ikke lagt skjul på, for jeg synes, at man skal behandle det som en helhed, men det vil jeg vende tilbage til.
Jeg vil godt helt konkret spørge Venstres ordfører: Når man skal have denne her introperiode, hvordan kan man så være sikker på, at man ikke reducerer elevernes faglige udbytte?
Jeg har simpelt hen så svært ved at forestille mig, at både sproglige og matematikere skal gå samlet i ét forløb, hvis man ikke differentierer allerede på det tidspunkt, og at man ikke senere hen vil komme til at miste en del af de uddannelser, som vil være meget fagligt betonet.
Carsten Hansen (S), 2003-02-27:
Jeg synes, at Venstres ordfører lagde op til en åben forhandlingslinje, og det vil jeg gerne kvittere for.
I forhold til hf-delen vil jeg spørge Venstre og Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech, om Venstre ikke er betænkelig ved den deklassering, der sker med de meldinger, der er i redegørelsen.
Er det med at sætte dansk ned på et B-niveau og samtidig fylde flere timer på ikke et spørgsmål om, at man med retorik siger det ene, nemlig lidt flere timer, men på et andet niveau siger, at man sætter dansk ned på et B-niveau, hvor det jo i dag er på A-niveau? Så kan man tage det som ekstra valgfag, og så tvinger man nogle den anden vej rundt.
Er det ikke et spørgsmål om, at vi tvinger de videregående uddannelsesinstitutioner til at sikre, at niveauet er i orden på de niveauer, man melder ind på, i stedet for at man melder ind, at alle bare kan komme ind på et C-niveau og i virkeligheden lider et nederlag senere?
Er det, man har gang i her, ikke at rette bager for smed?