runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2006-10-10:
Det er jo sådan, at de mange fødevareskandaler, vi har oplevet over temmelig lang tid, er helt uacceptable.
Det mener vi i Socialdemokratiet.
Men desværre er der for os ikke nogen tvivl om, at nedskæringerne i budgetterne hos forbrugerministeren og i Fødevarestyrelsen i høj grad er årsagen til, at kontrollen ikke har været tilstrækkelig.
112 mio. kr. mindre til fødevarekontrol siden regeringsskiftet i 2001 og en betydelig personalereduktion, 200 medarbejdere, har en konsekvens.
At tro andet vil være naivt.
Den debat, der har været i lyset af de mange skandaler, har vist, at arbejdet i Fødevarestyrelsen og hos forbrugerministeren kan gøres meget bedre.
Når Fødevarestyrelsen på sine kontrolbesøg finder falske colaer og der derefter ikke er et samarbejde med skattemyndighederne om udveksling af oplysninger, er det jo helt galt.
Og når der i fødevarebranchen er brodne kar som engrosvirksomhederne Thulin og Tannis Food – de virksomheder er jo først og fremmest kendt, fordi de fødevarer, de har solgt, ikke har levet op til lovgivningens krav – er det jo nødvendigt at stramme lovgivningen og kontrollen.
Socialdemokraterne fremsatte i foråret sammen med Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten et forslag om, at overtrædelse af lovgivningen skulle medføre, at ejeren ved gentagne tilfælde skulle miste retten til at drive virksomhed.
Det kom vi ikke igennem med.
Vi havde et tilsvarende forslag tilbage i 2002, og det kom vi heller ikke igennem med.
Men forbrugerministeren gav tilsagn om, at han ville vende tilbage med et lovforslag, der kunne løse problemet, hvis der altså var et problem med den manglende fødevarekontrol; det skulle han først lige tænke over.
Vi fremsatte også sammen med Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten et forslag om at tilføre Fødevarestyrelsen yderligere ressourcer.
Det kom vi heller ikke igennem med.
Men ministeren har dog lovet at vende tilbage, hvis han en dag bliver overbevist om, at de nedskæringer, der har fundet sted, reelt har konsekvenser.
Det er vi jo ikke i tvivl om at nedskæringerne har.
Vi ser det hver dag, vi læser det i avisen, vi behøver ikke så mange undersøgelser af det.
Forbrugerministeren har fremsat det her lovforslag, L 28, om strafskærpelse, næringsbrev og inddragelse af næringsbrevet.
Vi synes, at det er meget positivt, og selv om vi har set, at der er kommet nogle indsigelser i høringssvarene, mener vi altså stadig væk, at det her er vejen frem.
Og en engrosvirksomhed med under ni ansatte kan faktisk have en ganske betydelig omsætning og er derfor en risiko for fødevaresikkerheden.
Derfor må det afklares, hvor mange af de virksomheder med fødevareskandaler, vi har set oprullet i den senere tid, der har haft mere eller mindre end ni ansatte.
Det er naturligvis afgørende, når vi bidrager til restriktionerne, som der vitterlig er tale om her, og som vi selv har efterlyst, at vi så også rammer fuldstændig rigtigt med den her lovgivning.
Derfor må spørgsmålet om mindre engrosvirksomheder altså afklares.
Men ellers må jeg sige, at Socialdemokraterne er enige i lovforslaget, og vi går meget konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
Det er ganske interessant at høre fru Mette Gjerskov i denne sal.
Nu skal fru Mette Gjerskov jo ikke drages til ansvar for de gerninger, som den tidligere ordfører på området, fru Ritt Bjerregaard, står for, men når nu fru Mette Gjerskov flere gange fremhæver det forslag, som Socialdemokraterne fremsatte i 2002, mener jeg, det er på sin plads med nogle opklarende spørgsmål i den forbindelse.
Faktum er jo, at godt nok fremsatte Socialdemokraterne det forslag, men kan fru Mette Gjerskov så ikke forklare mig – nu var jeg ikke i Folketinget på det tidspunkt, så derfor vil jeg gerne have udvidet min horisont lidt – hvorfor Socialdemokraterne så endte med at indgå en aftale, hvor man kun ønskede regler på det her område gældende for detailvirksomheder og altså ikke for engrosvirksomheder, som det her lovforslag indeholder.
Jeg vil også gerne lige stille et kort spørgsmål.
det i samarbejde med fødevareregionen i Ringsted finder 65 t gammelt kød?
Jeg synes, det er godt.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-10:
Det var et godt spørgsmål.
Jeg vil sige, at nu var jeg her heller ikke tilbage i 2002, men jeg har faktisk været lidt i historiebøgerne, og det er faktisk sådan, at vi i forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 66 i 2002 stillede forslag om skærpede bøder, og vi stillede også forslag om, at det skulle være muligt at fratage virksomhedsejere retten til at drive virksomhed.
Det synes jeg sådan set står meget klart.
I forhold til ordførerens andet spørgsmål ... nu begynder lampen at lyse, så det vender jeg tilbage til i mit andet svar.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
Fru Mette Gjerskov får så igen en mulighed for at svare på, hvordan man kan kalde det, at man opklarer en situation, for en skandale.
Fru Mette Gjerskov siger, at der er kødskandaler hver dag, men skal vi da ikke i stedet for glæde os over, at kontrollen faktisk også virker?
Jeg synes ikke, det var et klart svar, vi fik fra fru Mette Gjerskov om det forslag, som hun i dag i forbindelse med den her forhandling bryster sig så meget af, og som blev fremsat i 2002.
Det er et faktum, at Socialdemokratiet i 2002 valgte at fritage engrosvirksomhederne netop for de her ting, som vi skal behandle i dag, og derfor håber jeg da, at der er en kvittering over for regeringen for, at man nu tager fat ikke bare med vores rejsehold, men også med de her sanktionsskærpelser osv., så vi kan komme de brodne kar til livs.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-10:
Nå, det var det, der var pointen!
Regeringen ville gerne have en cadeau for, at de fremsætter det her forslag.
Jamen det synes jeg faktisk jeg har givet.
Jeg har jo støttet det.
Jeg synes, det er fantastisk.
Jeg kunne næsten have skrevet det selv.
Jamen altså, hvor meget ros skal regeringen have?
Men her kommer den, for jeg kan godt se, at ordføreren gerne vil have lidt mere, men nu strammer vi den også lidt, ikke?
Med hensyn til om jeg synes, det er en skandale, at der bliver opdaget 65 t klamt kød: Det er da ikke det, at det bliver opdaget, der er en skandale.
Det er det, at kødet er der, der er en skandale.
Det, vi så håber at rette op på med bl.a. det her og yderligere midler til Fødevarestyrelsen, er, at det bliver opdaget hver gang, der ligger sådan nogle 65 t klamt kød.
For det er jo det, der er problemet.
Det er det, at det ikke bliver opdaget, der er en skandale.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Jeg forstår ganske simpelt ikke, hvorfor det er en god idé med en totalharmonisering på det her område.
Jeg går ud fra, at når man fremsætter det her forslag, er det, fordi man har et ønske om i et eller andet omfang at beskytte forbrugerne.
Og så er det, jeg ikke begriber, hvorfor en totalharmonisering er en god idé, for det betyder jo, at hvis et eller andet land får en genial idé til, hvordan man kan beskytte forbrugerne, må det kun gennemføre den, ifald samtlige EU-lande er enige – der er altså ikke nogen tilladelse til at gå foran.
Inger Beinov Støjberg (V), 2006-10-10:
Der er jo tydeligvis stor forskel på, hvordan fru Rosenkrantz-Theil og fru Rosenkrantz-Theils parti ser på EU, og hvordan vi i Venstre ser på EU.
Jeg synes, at det, at vi får fælles regler for markedsføring, er utrolig godt.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Da det her lovforslag omhandler en ændring af markedsføringsloven, kan man vel ikke sige andet, end at det er et relevant spørgsmål at inddrage i forhandlingerne om markedsføringsloven.
Så derfor synes jeg egentlig, at det må være rimeligt nok at afkræve Venstre et svar på, om man i forbindelse med den her lovgivning og i de igangværende finanslovsforhandlinger vil være positivt indstillet over for at styrke Forbrugerombudsmandens mulighed for at håndhæve markedsføringsloven.
John Dyrby (S), 2006-10-10:
Det bliver så i virkeligheden to små spørgsmål.
Det ene er: Kan ministeren oplyse, hvad det er for lande, der er tale om?
Det andet: Nu undrer jeg mig såre.
Altså, at Danica Pension har en interesse i at sælge det, de nu engang sælger, er jeg helt med på, men når deres cheføkonom går ud og siger, at tallene viser, at de danskere, der tjener mest, har meget stor fordel af det her, så slår skatteministeren det hen som i virkeligheden en markedsføringsgimmick fra Danica Pensions side.
Det kunne da godt være, man skulle spørge Danica Pension, om det er tilfældet.
Men jeg bliver endnu en gang nødt til at bede skatteministeren bekræfte, at han mener, at der overhovedet ikke – for nogen dansker – er en ret stor fordel i det her.
Er det sådan, vi skal forstå det?
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at vi i gentagne beregninger, hvert år, når Socialdemokratiets forslag kommer, kigger efter, om beregningerne stadig væk holder vand, og konkluderer, at der rent faktisk ikke er nogen varig gevinst ved forslaget; hvor Socialdemokratiet, afhængigt af hvilket beløb man mangler på sit finanslovforslag, vurderer, at det kan give mellem 1 og 2-3 mia. kr. i kassen.
Hr. John Dyrby spurgte tidligere, om ikke der er en rentegevinst.
Jovist, der er selvfølgelig en forskel på, om man modtager pengene i dag, i morgen eller næste år.
Men med den rente, vi har i dag, er rentegevinsten et meget lille beløb, slet ikke de meget, meget astronomiske summer, som Socialdemokratiet skriver ind for at få deres finanslovforslag til at hænge bare nogenlunde sammen på papiret.
Så skal jeg endelig sige: Ja, der er to lande, og hvis jeg nu skal stå her og lave reklame for, hvor man skal flytte hen, kan jeg godt sige, at det er Frankrig og Spanien, som vi endnu ikke har fået tilrettet dobbeltbeskatningsoverenskomstaftalerne med.
Men ideen er jo, at vi får lavet aftaler med de lande, ligesom vi har med andre, hvor vi vurderer, hvad man bliver beskattet af i det land, hvor man bor, og så laver en tillægsbeskatning, sådan at man kommer op på den beskatningsform, der ville have været, hvis man boede i Danmark med det beskatningsniveau, der er.
For det er ikke rimeligt, at man har den høje fradragsret i Danmark og så ikke har en tilsvarende beskatning, når man får pengene udbetalt.
Derfor er der naturligvis både under den tidligere regering og også under denne regering gjort store bestræbelser på at få både Frankrig og Spanien til at ændre deres dobbeltbeskatningsoverenskomster, sådan at beskatningen bliver rimelig.
Det ønske tror jeg faktisk vi kan være fælles om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-10:
Jeg vil godt fortsætte i spørgsmålet om pensionerne og høre, om skatteministeren kan oplyse, om der i den tid, regeringen har siddet, altså siden 2001, har været en stigning eller et fald i de frivillige pensionsindbetalinger, og om en eventuel stigning har været markant.
Jeg vil godt have skatteministerens vurdering af, om disse meget store indbetalinger kan være en fordel eller en ulempe i forhold til regeringens og støttepartiernes ønske om, at befolkningen skal blive længere på arbejdsmarkedet.
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Nu vil jeg allerførst sige, at jeg tror, at ønsket om, at danskerne kan blive længere tid på arbejdsmarkedet, er et ønske, som deles ganske bredt i Folketinget, fordi vi netop har brug for, at der er hænder, som er aktive på arbejdsmarkedet i længere tid over de kommende år.
Jeg tror også, at noget af det, som der er bred tilslutning til i Folketinget, er et ønske om at fremme en opsparing, fordi det at fremme opsparing gør, at vi har et kapitalmarked, der er aktivt og velfungerende, og som også kan være med til at udgøre de stødpuder, der skal til med de konjunktursvingninger, der er.
Jeg har ikke tallene sådan friskt i hukommelsen på, hvordan det præcis er gået.
Men ud fra hukommelsen vil jeg gerne konkludere, at der er sket en stigning i indbetalingerne til pensionsopsparing under den nuværende regering.
Jeg vil heller ikke kunne afvise, at nogle, fordi det går godt i Danmark på grund af en høj økonomisk aktivitet, vil kunne lægge så meget til side til sig selv, at de ville kunne lade sig pensionere tidligt, så at sige.
Jeg tror nu også på, at mange af dem, som har et personligt drive og engagement og lyst til at være aktive på arbejdsmarkedet, i og for sig ikke så meget er drevet af de økonomiske muligheder for at gå på pension, men mere af lysten til at være aktiv og skabe noget og sætte virksomheder i gang.
Vi kan i hvert fald se, at nogle af dem, som har succes, og som vi i medierne kan læse har afhændet deres virksomhed med en pæn fortjeneste, fortsat er aktive med at etablere nye virksomheder eller være rådgivere for andre.
De har ikke ladet sig friste til at bruge pengekassen til en tidlig pensionering.
Derfor tror jeg, at bevægelserne trækker i begge retninger.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-10:
Skatteministeren har ret i, at pensionsopsparingens positive virkning selvfølgelig er at fremme opsparingen, som kommer store dele af samfundet til gavn; deri er vi ikke uenige.
Men jeg vil gerne spørge, om ministeren ikke også deler min uro over, at disse store pensionsindbetalinger reelt også er en forbrugsudskydelse, nogle beløb, som så kommer til indfrielse på et tidspunkt, hvor der er færre erhvervsaktive, således at man på det tidspunkt får disse færre erhvervsaktive til at betale regningen for de der meget store pensionsindbetalinger, som sker i disse år.
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Det er jo klart, at al opsparing sådan ud fra en økonomisk teori bare er et udskudt forbrug.
På samme måde kan man sige, at lånoptagningen er et fremrykket forbrug.
Så der er ingen tvivl om, at de penge, der kommer ud, vil gå til forbrug.
Det, der er særlig interessant ved pensionsopsparingen, er, at det er opsparing, altså et forbrug, der er udskudt til et tidspunkt, hvor man traditionelt ikke har så mange penge til rådighed, og derfor er det en opsparing, som kan være med til at gøre, at man har en levevis, som ikke ændrer sig markant, når man går ud af arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er meget positivt.
Jeg synes, det er godt, at Folketinget gennem flere år og politisk bredt har været med til at frem me opsparingen målrettet mod ens egen pensionering.
Når der så bliver spurgt, om ikke det kan være med til at gøre, at man får et større forbrug på et senere tidspunkt, må jeg svare: Jo, det kan det godt.
Men i øjeblikket, i de her år, har vi på grund af ikke bare den førte politik, men også de internationale konjunkturer, en meget aktiv økonomisk situation i Danmark.
Det er ikke sikkert, vi altid vil have det, og derfor kunne det også være godt, at vi i de år, hvor der er høj økonomisk aktivitet, lægger til side, så der også er mulighed for forbrug de år, hvor aktiviteten ikke er så høj.
Jeg synes, det er godt, at private på den måde er med til at lave en udjævning.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-10:
Når nu skatteministeren sidder og glæder sig over, at det går så godt i Danmark, kunne skatteministeren så ikke prøve at se i sin krystalkugle, om han ikke også der kan se, at der netop er nogle små årgange, som kommer til at betale for, at vi nu har så stor en økonomisk vækst i disse tider, og om han kan se, at det vil give et problem, som dermed kunne få skatteministeren til at indføre et loft over pensionerne?
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Det er interessant, at vi nu kom frem til emnet for spørgsmålet, nemlig at indføre et loft, at afskære nogle muligheden for at spare op til deres egen pension ud over en vis grænse.
Det var jo godt, at vi havde så mange spørgsmål og svar, at vi kom frem til, at det er det, Det Radikale Venstre vil, altså bestemme, hvor meget man må spare op til pension.
Det er helt korrekt, at der bliver færre unge i de kommende år.
Vi kan jo se på folks dåbsattester og fødselsattester, hvornår de er født, og vi kan se, at de årgange, der går ud af arbejdsmarkedet, er større end de årgange, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det, vi ikke kan se, hverken i min eller andres krystalkugler, er, hvordan den økonomiske aktivitet vil bevæge sig på 4-5 års sigt.
Vi kan lave nogle vurderinger, vi kan endda lave ganske glimrende vurderinger, men vi kan ikke sige, hvordan den vil bevæge sig.
Men historisk set afløser højkonjunktur og lavkonjunktur hinanden i en cyklus, og derfor skal man ikke kunne afvise, at det er en ganske glimrende idé at spare op i en højkonjunktur, sådan at der er et forbrug, man kan trække på i en lavkonjunktur, så man også ved lavkonjunktur kan sætte gang i hjulene.
Derfor er det en positiv idé, at danskerne sparer op til deres egen pensionsordning, og jeg håber, at vi kan fortsætte med at se en fremgang i antallet af danskere, der gør det.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-10:
Det sidste, jeg vil spørge om, er, om det alligevel ikke kan få skatteministeren til at vurdere, om der bør være et loft over, hvor meget der må indbetales.
Vi må jo sige, at disse indbetalinger har en stor social skævhed, idet det oftest er de meget højtlønnede og dem, der står med store topskattebetalinger, som indbetaler disse penge.
Så kunne skatteministeren ikke se fornuften i, at der var et loft et eller andet sted i systemet?
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Det er jo interessant, at de regler, vi har for skattefradrag på det her område, har været kendte og bredt accepterede i en årrække, både under denne regering, under den tidligere regering, og – så vidt jeg er orienteret – også under den borgerlige regering, der sad før den igen.
Der er altså ikke noget nyt i skattereglerne.
Det eneste, man kan sige er nyt, er, at det forslag til ændring af efterlønsordningen, som den tidligere socialdemokratisk-radikale regering kom med i 1998, faktisk var med til at fremme, at folk flyttede deres opsparing over på ratepensionerne, fordi det blev sagt: Hvis du sparer op på en kapitalpension, så modregner vi det, når du får din efterløn udbetalt.
Så det, den tidligere regering foreslog med mit partis medvirken, var, at man faktisk skulle fremme, at man sparede op på ratepensionerne, og så virker det faktisk pudsigt, at det er de selv samme partier, der nu ønsker at lægge loft over og gøre det mindre interessant at spare op på ratepensionerne.
Regeringen har ingen planer om at ændre skattereglerne og dermed øge beskatningen af folk, der egentlig gerne vil spare op til deres egen alderdom.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 6
Morten Homann (SF), 2006-10-10:
Jeg synes, det er en ret interessant debat om pensionsindbetalingerne, vi har fat i her, og jeg synes også, at det meget godt illustrerer, både hvad det er for nogle politiske forskelle, der er, og også nogle selvmodsigelser i regeringens politik.
F.eks. har vi her i foråret været vidner til, at regeringen har lagt meget vægt på, at det for enhver pris skulle kunne betale sig at arbejde, og dermed også bragt en meget stor gruppe potentielle efterlønsmodtagere i en meget, meget uheldig situation ved at bruge den økonomiske skruetvinge på dem.
Nu kan man så bagefter høre skatteministeren her tale om, at når det drejer sig om nogle af de meget velbeslåede danskere, som kan bruge de her opsparingsordninger til at få endog meget store pensionsudbetalinger, jamen så er det ikke et problem, om det kan betale sig for dem at blive på arbejdsmarkedet eller ej, så er ministeren helt sikker på, at de vil finde så meget glæde ved deres job, at de vil blive der alligevel.
Jeg synes, det er en meget bekymrende forskelsbehandling, ministeren lægger op til, på folk, der er på samfundets bund og virkelig knokler for at få penge, og så dem, som har gavn af den her ordning og virkelig kan hæve ved kasse et.
Mit spørgsmål er: Hvis ministeren vil fastholde, at der ikke er nogen som helst fordele ved at benytte den her ordning, når man kommer op i de høje luftlag, over 100.000 kr. om året, hvorfor så opretholde den?
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Jeg vil først og fremmest komplimentere SF.
SF har jo i lang tid ønsket at få oppositionen til at stå samlet på politikområder for ligesom at danne et klart alternativ til regeringen, og vi kan se her i dag, at oppositionen nu virkelig begynder at arbejde sammen om en ny skattepolitisk linje.
Vi vil glæde os til at se, hvordan det fremover vil lykkes SF at trække Socialdemokratiet mere og mere væk fra tilslutningen til regeringens skattestop, og vi vil også glæde os til at se, hvor langt hr. John Dyrby vil fortsætte sine bestræbelser, både i dag og i Børsen i går og andre steder, på at løbe fra regeringens skattestop.
Men det var en næsten lige så lang indledning som hr. Morten Homanns indledning til spørgsmålet.
Det, der er kernen i min vurdering af den økonomiske virkning, er, at når vi går ind og regner på, hvad det er for et skattefradrag, man får i dag, og hvad det er for en situation, man står i, når pengene kommer til udbetaling igen, ja, så viser Skatteministeriets beregninger gennem flere år, at der ikke er nogen varig provenueffekt.
Der vil være en kortsigtet provenueffekt, fordi man får indbetalt skattekronerne tidligere, men ikke senere.
Jeg må bare forholde mig til de tal, som også hr. Morten Homann er godt bekendt med, for vi har også sendt dem til hr. Morten Homann nogle gange, og når vi vurderer, om man kan få et større skatteprovenu varigt ved at lægge det her loft ind over indbetalingerne, så er vurderingerne for gentagne år, at der ikke vil være noget varigt provenu.
Morten Homann (SF), 2006-10-10:
Jeg er glad for, at ministeren ikke bestrider det indlysende dobbeltmoralske, der er i, at man på den ene side svinger pisken over folk, som er nedslidte som slagteriarbejdere og rengøringsassistenter, så de ikke kan gå på efterløn, mens man på den anden side ikke bekymrer sig for vilkårene for folk, der har millionstore pensionsopsparinger.
Men så langt så godt.
Det er nu ikke helt rigtigt, når skatteministeren fastholder, at man har givet et helt entydigt billede af, hvilke fordele der er ved det.
Så ministeren anfægter jo ikke, ja, han har sådan set på det seneste indrømmet, at der er en skattebegunstigelse i det her.
Det kan selvfølgelig være, at ministeren vil foretage et tilbagetog og sige, at det var en fejltagelse, at det mente man ikke.
Det var kun en skattefordel, der eksisterede for 3 uger siden.
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Når jeg ikke kom ind på den første del af hr. Morten Homanns lange åbningstale, var det jo, fordi indholdet nærmest var så vanvittig forkert, at det ville hr. Morten Homann fortryde, når han så det på skrift.
Der er naturligvis ingen sammenhæng mellem, at vi skal sikre gode retningslinjer for den private opsparing, og så de nødvendige opstramninger af efterlønsordningen, som et meget, meget bredt flertal i Folketinget her har stået bag.
Jeg håber for hr. Morten Homanns skyld ikke, at han fremturer med den vinkel, for det tætte samarbejde på skatteområdet, han nu har fået med Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet vil så begynde at slå sprækker igen, idet både Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet meget klogelig har indset, at en nænsom justering af efterlønsordningen vil være med til at sikre velfærden på lang sigt.
Når vi har nævnt, at der ikke er nogen skattemæssig provenuvirkning af at lægge loft over, går det på den del af det, der hedder: Hvad er fradragsmulighederne?
Som jeg sagde i mit første svar til hr. Morten Homann, skal vi jo ikke kunne afvise, at nogle synes, det er interessant at få nogle penge ind og få dem til at arbejde i forbindelse med de skatteregler, der nu gælder for pensionsindbetalte midler.
Men det kunne være, at hr. Morten Homann også ønsker at hæve beskatningen på pensionsindbetalte midler fra de 15 pct., der er i dag, til et højere niveau.