runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Når det drejer sig om tilliden til, hvad kommunerne magter, og hvad kommunerne kan, er det min opfattelse efter de forhandlinger - eller hvad man nu skal kalde dem - vi har været igennem, at den er væsentlig større hos Venstre, end den tilsyneladende er hos nogle af de andre partier, der sad med ovre i Indenrigsministeriet.
Vi har faktisk tillid til, at kommunerne kan en lang række ting, så vi er meget åbne over for at drøfte at lægge yderligere en lang række opgaver hos kommunerne, fordi vi stadig mener, at opgaverne skal løses så tæt på det enkelte menneske som muligt.
Vi erkender selvfølgelig, at der er nogle opgaver, som kommunerne selv siger, at de vil have vanskeligt ved at klare.
Der er også bekymring andre steder, bl.a. i nogle organisationer, så derfor har vi valgt at sige, at på nogle områder er det staten, der må tage over, i hvert fald med hensyn til de overordnede rammer.
Men vi vil meget gerne diskutere at lægge yderligere opgaver ud i kommunerne, og så må jeg i øvrigt sige, at for mig at se repræsenterer amterne ikke en specifik nærhed.
Aage Frandsen (SF), 2004-06-03:
Der svares jo ikke på spørgsmålet.
Er det udtryk for det nære samfund at flytte miljø- og naturopgaver til staten?
Er det udtryk for det nære samfund, at flere trafikopgaver skal ligge i staten?
Er det udtryk for det nære samfund, at ansvaret for alle ungdomsuddannelserne skal placeres i staten?
Og er det udtryk for det nære samfund, at en række opgaver på det sociale område også skal ligge i staten?
Er det udtryk for det nære samfund?
Det er i hvert fald ikke det nære samfund, som Venstrefolk tidligere, også før hr. Jens Rohdes tid, talte meget om.
I det nære samfund kendte man sine politiske repræsentanter, og man kunne også henvende sig til dem og have en dialog med dem.
Det var en del af folkestyret.
Nu bliver der langt færre kommunalbestyrelsesmedlemmer, hvis Venstre får sit ønske opfyldt, nemlig at kommunerne skal have en størrelse på mindst 30.000 indbyggere.
Samtidig er konsekvensen af store kommuner og nedlæggelse af amterne jo, at staten skal spille en større rolle, men det er jo en liberalistisk statsmodel, hr. Jens Rohde normalt taler for.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Nej, vi ønsker at give kommunerne en vitalitet, en muskelkraft, der gør, at de ikke er så sårbare, som de er i dag.
Hr. Aage Frandsen ved jo godt, at når der er tale om en lille kommune, kan bare en tvangsanbringelse eller en tvangsfjernelse vælte hele budgettet, og det er det, vi gerne vil komme ud over.
Vi vil sikre en mere ensartet og høj kvalitet af servicen over for den enkelte borger, og vi vil sikre, at ansvaret er lagt ét sted.
For mig at se
er det altså en lidt sjov diskussion.
Man må antage, at der er mere demokrati i de små kommuner end i de store kommuner, hvis man skal følge hr. Aage Frandsens synspunkt, men det mener jeg faktisk ikke der er.
Det behøver der i hvert fald ikke at være, for i dag er det jo ikke nødvendigvis sådan, at man lige støder på hinanden i Brugsen eller går op på kommunekontoret og får ordnet sagerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-06-03:
Det er jo en uhyre interessant faneflugt fra Venstres politik, vi her oplever fra hr. Jens Rohdes side.
Når hr. Jens Rohde skal besvare hr. Aage Frandsens spørgsmål om det nære samfund, svarer han som en eller anden bureaukrat i Kommunernes Landsforening.
Det er jo sandheden.
Men ved hr. Jens Rohde overhovedet, at Venstre engang stod for visionen om det nære samfund?
Og er han overhovedet klar over, hvad det er, man mener med det?
Det er jo netop noget med, at demokratiet skal forbedres, og at demokratiet skal ligge tæt på borgerne.
I stedet snakker hr. Jens Rohde om muskelkraft, og jeg ved ikke hvad.
Det er et teknokratisk udtryk, og det har jo også vist sig - det er sagt af hr. Rohde selv og af beskæftigelsesministeren - at det handler om, at der skal ske privatiseringer i den offentlige sektor.
Jeg tillader mig at stille hr. Aage Frandsens spørgsmål en gang til: Svarer denne kommunalreform til Venstres gamle idé om det nære samfund?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det gør den i allerhøjeste grad.
Vi har set gennem de seneste mange år, at inden for rammerne for den offentlige service er der sket en stadig stigende centralisering, og det skyldes jo ikke mindst, at hver eneste gang der opstår det mindste problem ude i en lille kommune, kommer vi herindefra Folketinget med krav om minimumsstandarder, krav om hvordan man skal gøre tingene og alt muligt, og det er netop centralisering.
Kommunerne oplever, at det hele bliver styret herindefra.
Der ryger godt fem breve fra staten ud til kommunerne hver eneste dag, og kommunerne skal forholde sig til den ene form for bekendtgørelse og den anden form for bekendtgørelse osv.
Der er ikke nogen, der har noget at lade hinanden høre på det punkt.
Det håber jeg hr. Holger K. Nielsen og jeg kan være enige om, for det er sådan set nærmest inertiens lov, der træder i kraft her i Folketinget, lige så snart der er det mindste problem.
Det er den centralisering, vi har set, og hvis kommunerne skal have et reelt selvstyre, og hvis der skal være reel mening med det kommunale selvstyre, skal de derfor have en større muskelkraft.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-06-03:
Jeg tillader mig at stille de meget enkle spørgsmål igen:
Mener hr. Jens Rohde, at det er udtryk for det nære samfund, at der overføres flere opgaver til staten, så staten skal styre flere ting?
Og mener hr. Jens Rohde, at lokaldemokratiet udvikles bedre i storkommuner på mindst 30.000 indbyggere, som visse steder i Jylland vil få et geografisk omfang, der er så voldsomt, at hr. Jens Rohde udmærket godt ved, at demokratiet aldrig nogen sinde vil kunne fungere i de områder?
Jeg ved godt, at hr. Jens Rohde har skiftet valgkreds.
Men han er vel stadig klar over, at der visse steder i Jylland bliver mammutkommuner ud af det, og at Venstres gamle idé om det nære samfund ikke har en kinamands chance for at blive udviklet i de rammer, ligesom det forhold, at der bliver overført opgaver til staten, heller ikke er udtryk for, at lokaldemokratiet skal udvikles.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Nu er det jo sådan, at vi flytter flere opgaver ud til kommunerne end ind til staten.
Det er jo virkeligheden.
Noget af kritikken og bekymringen går på, at kommunerne kan ingenting, så det duer ikke, og derfor skal det hele lægges i enten amtsligt regi eller hos staten.
Jeg vil derimod meget gerne være med til at diskutere at lægge endnu flere opgaver ud til kommunerne end dem, regeringen har spillet ud med.
Det vil vi meget gerne være med til at diskutere.
Jeg kan ikke forstå, hvordan hr. Holger K. Nielsen kan mene, at amterne skulle repræsentere noget specielt demokratisk, når han samtidig siger, at man ender med nogle kommuner, som på grund af deres geografiske størrelse vil være fuldstændig ude af trit med det hele.
Jeg inviterer gerne endnu en gang hr. Holger K. Nielsen til Viborg Amt, så skal vi tage en rundtur i Viborg Amt, og så kan hr. Holger K. Nielsen se, hvor dårligt det egentlig fungerer.
Her er der i hvert fald tale om, at amtet har en sådan størrelse, at der ikke rigtig er nogen speciel harmoni.
Jacob Buksti (S), 2004-06-03:
Både statsministeren og hr. Jens Rohde og for den sags skyld også store valgannoncer i Jyllands-Posten i dag oplyser, at skatterne bare steg og steg under den tidligere regering, og at der kom en ny skat hver måned.
Før misinformationen og de direkte løgnagtigheder bliver alt for vidt udbredt, vil jeg bare stilfærdigt bede
Venstres ordfører
bekræfte følgende kendsgerninger:
Hvis der var en månedlig stigning, var der altså også en månedlig lettelse.
Jeg vil også gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at finansministeren i sit svar på spørgsmål S 2102 af 19. februar 2004 bekræfter, at SR-regeringen var den første regering i efterkrigstiden, som stort set formåede at holde skatten i ro, idet skattetrykket kun steg med 0,8 procentpoint i perioden fra 1993 til 2001, medens det f.eks. under Schlüterregeringen steg med 6 procentpoint og under VKR-regeringen med hele 10 procentpoint.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg tror ikke, der er nogen borgere i dette land, der er i tvivl om, at skatterne steg under SR-regeringen.
Afgifterne fik et ordentligt nøk opad.
Det hænger jo heller ikke rigtig sammen, når Socialdemokraterne hele tiden siger, at det, at skatterne bliver holdt i ro under denne regering, betyder nedskæringer, og at det er asocialt osv. osv.
Det er måske derfor, at hr. Jacob Buksti i Børsen i dag afslører lidt af Socialdemokraternes plan.
Når langt de fleste af ens forslag og ens egen Georg Gearløs-skatteordning er underfinansieret med godt 20 mia. kr., skal der jo hentes nogle penge hjem, og vi kan se, at boligejerne igen skal holde for med en ekstra avancebeskatning ved salg af boligen. Hr. Jacob Buksti er kommet til at løfte sløret for den socialdemokratiske politik, og vi ved jo godt, og borgerne ved jo godt, at hele den socialdemokratiske retorik hænger ikke sammen.
Virkeligheden er jo, at borgerne oplevede, at skatterne steg.
Man lavede en skattereform i 1993, som betød,
at man kunne hæve og hæve og hæve afgifterne, uden at det reelt kunne ses på skattetrykket, og det ved hr. Jacob Buksti godt.
Jacob Buksti (S), 2004-06-03:
Venstres ordfører kan altså ikke komme uden om de oplysninger, der gives i officielle svar fra henholdsvis skatteministeren og finansministeren.
De afkræfter til fulde det, Venstres ordfører står og siger, og jeg kan igen henvise til finansministerens svar på spørgsmål nr. S 2102 af 19. februar 2004, hvoraf det fremgår, at samtlige de afgiftsstigninger, der kom under SR-regeringen, blev fuldt og helt modsvaret af sænkninger af selskabs- og ejendomsskatter og især af statslige personskatter.
Jeg vil også gerne bede hr. Jens Rohde bekræfte det, som fremgår af svaret fra finansministeren på spørgsmål nr. S 3238 af 15. april 2004, nemlig at den samlede konsekvens af regeringens skatte- og afgiftsinitiativer isoleret set skønnes at være, at der er afdraget 20 mia. kr. mindre på gælden, end der ellers ville være.
Når Venstres ordfører har så travlt med Børsen, har hr. Mogens Lykketoft jo afkræftet den historie.
1,4 millioner danskere får skattestigninger som følge af pakken«.
Hvordan har hr. Jens Rohde det med det?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Skal vi lige tage den historie om skattestigninger.
Jeg har set, at hr. Jacob Buksti rejser rundt og siger,
at det, at vi suspenderer den tvungne SP-opsparing, betyder skattestigninger for den danske befolkning.
Reelt set
har vi lavet skattelettelser.
Vi har annulleret den tvungne SP-ordning i 2 år, og det er jo klart, at hvis man vælger at få sine penge udbetalt i stedet for at spare dem op, kommer man til at betale lidt mere i skat; det er rigtigt.
Men det er fuldstændig op til den enkelte borger, om man vil putte pengene ind på en opsparingsordning, så man holder skatten nede på den måde.
Det, vi gør, er at sige til den enkelte dansker: Det er op til dig selv, om du ønsker at betale noget mere i skat, fordi du får pengene udbetalt nu, eller om du vil placere dem et eller andet sted i en opsparing.
Reelt er det jo et frit valg for den enkelte borger, og derudover er det svært for hr. Jacob Buksti at komme uden om, at regeringen har præsenteret skattelettelser.
Jeppe Kofod (S), 2004-06-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Rohde, om regeringens udenrigs- og Irakpolitik.
Hr. Jens Rohde bragte jo selv emnet op, og det gjorde statsministeren sådan set også.
Man kan stille sig selv det spørgsmål, om det fik en lignende gennemslagskraft i USA, for det har jeg i hvert fald ikke set.
Jeg vil gerne række hånden frem til hr. Jens Rohde og hr. Jens Rohdes parti i Irakspørgsmålet, og jeg vil gerne spørge hr. Jens Rohde: Ville det ikke være en god idé at samles i Folketinget på tværs af blokkene - også for at modgå diskussionen om blokpolitik - om at lave en uvildig og uafhængig undersøgelse af grundlaget for og følgerne af
regeringens beslutning om at gå med i Irakkrigen
Jeg vil ikke stille nogen ultimative krav, jeg vil række hånden frem til regeringen og foreslå, at vi sætter os sammen, udarbejder et kommissorium og får kigget på grundlaget for og følgerne af den krigsbeslutning, som jo har betydet så meget rent udenrigspolitisk.
Kan hr. Jens Rohde gå med til det?
Det er en håndsrækning, og jeg håber ikke, hr. Jens Rohde slår hånden af mig.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Hvad skulle den føre til?
Vi er nødt til at vide, hvad vi skal bruge den til, og hvilke nye oplysninger forestiller hr. Jeppe Kofod sig, at en sådan undersøgelse skulle kunne bibringe den danske befolkning og det danske Folketing?
Da vi gik i krig, var beslutningsgrundlaget helt åbent.
Kilderne var helt åbne, og det har vi jo gentaget gang på gang.
Det handlede om, at Saddam Hussein ikke overholdt FN's resolutioner og gang på gang trak verdenssamfundet rundt i manegen.
Det ligger fuldstændig åbent, det var beslutningsgrundlaget, det var baggrunden.
Vi kender alle sammen udviklingen i Irak, så den behøver vi ikke lave nogen undersøgelse af.
Der er en udvikling, som er god, men der er også en udvikling, som ikke er god.
Det er jo desværre klart, at de, som er imod demokrati og frihed, vil her og nu, hvor der skal overgås til irakisk selvstyre, gøre alt, hvad de kan for at lave terrorangreb og optrappe hele konflikten, så de kan få koalitionen til at vakle. Det vil de selvfølgelig gøre alt hvad de kan for.
Det er jo meget logisk, men det får altså ikke os til at vakle, og der er ikke nogen grund til nogen undersøgelse.
Jeppe Kofod (S), 2004-06-03:
Man skal altså være både blind og døv for ikke at opdage, at der næsten dagligt kommer nye afsløringer af omstændighederne i forbindelse med Irakkrigen.
Men senere dokumenterede et dokument fra Forsvarets Efterretningstjeneste sort på hvidt, at det var usand tale - det var usand tale?
Andre lande, der deltog side om side med Danmark i krigen, har besluttet sig for det, Bush har gået med til det, så det kan ikke være rigtigt, at Venstre og regeringen i Danmark ligger til højre for Bush i det spørgsmål og ikke er parat til at kigge på grundlaget for Irakkrigen.
Hvis det virkelig er rigtigt, må det være, fordi man har noget at skjule i hr. Jens Rohdes parti, og det synes jeg er dybt bekymrende.
Jeg synes, det er bekymrende, at vi ikke kan samles bredt i Folketinget i et så vigtigt spørgsmål som dette og ikke kan få undersøgt omstændighederne i forbindelse med, at det blev besluttet, at Danmark skulle gå i krig.
Vi skal jo lære af det, vi skal se fremad, så jeg håber ikke, man afviser med en eller anden arrogant bemærkning og ved at tale udenom.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Der ligger ikke nogen arrogance i, at jeg prøver at forklare, hvorfor vi ikke vil være med til en undersøgelse.
Det er rigtigt, at statsministeren har sagt, at det er ikke noget, vi tror, det er noget, vi ved.
Men hr. Jeppe Kofod glemmer helt bevidst det, der fulgte efter, nemlig at vi ved, at Saddam Hussein har haft disse våben, fordi vi har set, at han har brugt dem.
Hvad er det, der står i resolution 1441?
Hvorfor ville han ikke bevise det, når det stod i resolutionen, at det var det krav, han skulle efterkomme?
Så måtte man jo antage, at det var, fordi han stadig væk havde dem.
Vi ved i øvrigt heller ikke, om han virkelig havde dem.
Så er der en ting, der undrer mig ganske meget: Når nu
hr. Jeppe Kofod og Socialdemokraterne åbenbart synes, at Saddam Hussein var så ufarlig for verdenssamfundet, som han tilsyneladende var, siden det ikke var nødvendigt at befri verdenssamfundet og ikke mindst irakerne for ham, hvorfor i alverden ophævede man så ikke de økonomiske sanktioner, dengang man sad i regering? Hvorfor argumenterede man ikke for det?
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Hr. Jens Rohde sagde i sin ordførertale, at der kommer en kommunalreform, og man kan forstå på de meldinger, der er kommet, at der ikke er megen tvivl om, at regeringen vil gennemføre denne totale omlægning af det danske samfund sammen med Dansk Folkeparti.
Mener man slet ikke fra Venstres side, at det havde været væsentligt at diskutere med vælgerne, hvorvidt det danske samfund skal ændres så grundlæggende, som man vil gøre nu?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Regeringens børneudvalg er slet ikke nogen syltekrukke.
Det er et spørgsmål om at prøve at samle nogle forslag, så man kan se tingene i en sammenhæng.
Det hele skal hænge sammen økonomisk, men det skal også hænge sammen med arbejdsmarkedets parters interesser, og det ved fru Lotte Bundsgaard da alt om.
Så kan jeg kun gentage, at vi kan ikke støtte et forslag, der forringer barselorloven, sådan som fru Lotte Bundsgaards forslag reelt gør, fordi man går fra 230 dage til 190 dage, og at fru Lotte Bundsgaard overhovedet ikke forholder sig til den virkelige verden i erhvervslivet, hvor man snakker sig til rette om tingene.
Man kan inden for barselorlovens rammer konvertere nogle af de 230 barselorlovsdage til omsorgsdage.
Det er noget, man taler sig til rette med sin arbejdsgiver om, og det er da langt den bedste måde at gøre det på.
I øvrigt er hele vores arbejdsmarkedssystem jo bygget op på, at man prøver at tale sig til rette om tingene, og det troede jeg ellers, at Socialdemokraterne generelt støttede, for der skal jo ikke ret meget til, før Socialdemokraterne hidser ...
Ifølge de såkaldte flashtal fra nationalregnskabet er beskæftigelsen steget med 4.000 personer fra fjerde kvartal sidste år til første kvartal i 2004.
Det er de virkelige tal, som hr. Nicolai Wammen skulle tage at forholde sig til. Derudover er der det at sige til det, at regeringens forårspakke jo først ventes at slå igennem for alvor til efteråret.
Vi synes også, det går for langsomt, og det er derfor, vi har sat forårspakken i gang.
Vi ønsker at øge beskæftigelsen yderligere.
Forventningen er, at beskæftigelsen øges med yderligere 25.000 inden dette års udgang, og vi har altså ønsket at sætte gang i udviklingen med forårspakken i stedet for at vente, som vismændene har anbefalet.
Vismændene anbefalede jo, at vi ventede, og at det ikke var nødvendigt at sætte noget i gang, men vi sagde, at vi ønskede ikke, at de mennesker, som kunne komme i arbejde i år eller næste år, skulle vente 3 eller 4 år ekstra på at komme i arbejde.
Det er baggrunden for, at vi har lavet forårspakken, og den ventes altså først at slå igennem for alvor fra 2004, Så må jeg vende tilbage til det andet spørgsmål om et øjeblik.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-03:
Jeg kan godt forstå, at hr. Jens Rohde havde behov for meget tid til at prøve at forklare sig ud af spørgsmålet om arbejdsløsheden, men hr. Jens Rohde kommenterede ikke - og det må jeg jo tage som en bekræftelse på - at der under denne her regering er tabt mellem 40.000 og 50.000 job, og at de allerseneste tal, der kom i dag, mens statsministeren talte, viser, at arbejdsløsheden igen er steget, og at beskæftigelsen falder markant.
Det kunne jo være interessant at høre, om hr. Jens Rohde er enig med sin finansminister, der har betegnet kritikken fra vismændene som det glade vanvid.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Hverken jeg eller regeringen har jo lagt skjul på, at der har været en stigning i arbejdsløsheden over de seneste år, for det kan man jo ikke løbe fra.
Men det afgørende er, at udviklingen er vendt, og det, vi gjorde med forårspakken, var at stimulere væksten i det danske samfund yderligere, så opsvinget for alvor kunne bide sig fast, og de mennesker, som måske skulle vente 1 år eller 2 på at komme i arbejde, fik en mulighed for at komme hurtigere i arbejde.
Det er det, vi har gjort, og man vil også få at se, at den strategi virker.
Så er jeg altså nødt til at sige til hr. Nicolai Wammen, at uanset hvilke tal han står med, er det sådan, at fra fjerde kvartal sidste år til første kvartal i år er beskæftigelsen steget med 4.000 personer ifølge de tal, vi har fra nationalregnskabet.
Med hensyn til vismændenes kritik er den jo lidt interessant, når man ser på Socialdemokraternes politik. Vismændene tror jo ikke på - og det er det, der er forskellen - at vi kan overholde 2010-målsætningerne, nemlig at skaffe yderligere 50.000 i arbejde og holde en vækst på 0,5 ...
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jeg vil gerne tale om Økonomisk Redegørelse side 121 og 122.
Hr. Jens Rohde har selvfølgelig ikke mulighed for at se den, men det drejer sig om den strukturelle saldo, altså overskuddet på de offentlige budgetter.
Det fremgår af regeringens egen redegørelse, at hvis man skal opfylde den målsætning, som hr. Jens Rohde og Venstre har tilsluttet sig angående gældsnedbringelsen i 2010, kræves der - og jeg citerer - yderligere strukturelle tiltag på arbejdsmarkedet.
Hvilke yderligere strukturelle tiltag ud over forårspakken, »Flere i arbejde« osv. skal der til ud over dem, der allerede er vedtaget?
Hvilke yderligere strukturelle tiltag og forandringer på arbejdsmarkedet planlægger Venstre og regeringen?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er sådan, at vi løbende følger udviklingen, og vi har jo allerede foretaget en lang række tiltag, i øvrigt i samarbejde med også Det Radikale Venstre, bl.a. »Flere i arbejde«.
Jeg synes, vi i første omgang skal se, hvordan de virker, og så må vi i fællesskab blive enige om, at hvis det er sådan, at de viser sig ikke at være nok, må vi løbende skrue på knapperne.
Der er jo ikke tale om et eller andet panikarrangement, hvor vi allerede i morgen skal lave hele strukturen af det danske samfund om.
Jeg er af den opfattelse, og regeringen er af den opfattelse, at den danske økonomi hviler grundlæggende på en solid grundsten, og så kan jeg jo returnere og spørge fru Marianne Jelved, hvad hun egentlig forestiller sig, der skal ske, og hvilke strukturreformer hun forestiller sig, hun kan lave med Socialdemokraterne i det politiske ægteskab, hun har indgået med hr. Mogens Lykketoft.
Det bliver vist ikke til meget andet end varm luft, det gjorde det i hvert fald ikke i de 10 år, fru Marianne Jelved sad ved magten.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Der skulle være en eller anden form for detektor oppe på denne talerstol.
Held og lykke med det.
Men det, jeg bekymrer mig om, er fremtiden.
Alle de ting, regeringen har vedtaget i dette Folketing, er indregnet i Økonomisk Redegørelse - alle ting: »Flere i arbejde«, skattelettelser, forårspakke.
Alligevel viser det sig, at der skal mere til for at opfylde den målsætning, som skal sikre, at vi har en holdbar finanspolitik i Danmark, og hvad er Venstres plan?
Ingen!
De håber på heldet og på, at solen skinner.
Held og lykke for Danmark!