Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Som ordfører?
Undersøgelserne vælter ud af skabet, undersøgelser, der både viser, at det danske drikkevand ikke har det godt, og at der er en mindre mængde brugbart vand, end vi tidligere har regnet med.
I efteråret 2002 viste undersøgelser fra GEUS, at den samlede andel af små private anlæg, der overskrider en eller flere grænseværdier, er 40-50 pct., og i maj 2003 kom chokket, der viste, at den udnyttelige drikkevandsressource kun er halvt så stor som tidligere beregnet.
Pesticider er en trussel mod vores grundvand.
Anvendelsen af pesticider udgør den største kendte trussel mod opretholdelsen af vandforsyningen herhjemme.
Mange vandboringer og vandværker er i de senere år blevet lukket på grund af pesticidforurening.
Pesticider er også en trussel mod vores natur; pesticiderne påvirker den vilde flora og fauna i negativ retning.
Socialdemokratiet er stærkt foruroliget over denne udvikling, og det sættes endnu mere i relief af, at pesticidplanen, som regeringen lavede sammen med Dansk Folkeparti i oktober, er blottet for visioner og forpligtende målsætninger.
Tidligere pesticidhandlingsplaner har netop heddet pesticidhandlingsplaner, hvor regeringens plan nu hedder pesticidplan.
Ordet handling er væk fra planens navn, og vi må sige, at det desværre også passer med indholdet. Der er et klart og veldokumenteret behov for en skærpet beskyttelse af det danske drikkevand, og der er et klart og veldokumenteret behov for beskyttelse af vores vilde natur mod vindbårne pesticider.
For Socialdemokratiet indebærer det bl.a. en nedsættelse af pesticidforbruget og behandlingshyppigheden.
Derfor er der behov for mere ambitiøse mål for nedsættelse af behandlingshyppigheden i landbruget.
Socialdemokraterne ønsker, at den skal nedsættes med 0,1 pr. år, det vil sige til 1,7 i 2005 og 1,4 i 2008.
Det fremgår af en evaluering af pesticidhandlingsplan II, som bl.a. er gengivet i Ny Viden fra Miljøstyrelsen, nr. 1 fra den 15. januar 2004, at en reduktion af behandlingshyppigheden til ca. 1,4 kan gennemføres uden særlige omkostninger for landbruget.
Det frivillige informationsbaserede tiltag, som er det eneste, der står i pesticidplanen, kan ikke stå alene, hvis man ønsker at nedbringe pesticidforbruget til under det nuværende niveau.
Det indebærer også, at der er behov for andre virkemidler eksempelvis gennem synliggørelse af forbruget, anvendelsesrestriktioner - hvilket også ligger i nogle af Enhedslistens beslutningsforslag - og også højere afgifter.
De pesticidafgifter, der er gennemført indtil videre, er sådan set også bare, havde jeg nær sagt, blevet spist af producenterne, da produkternes pris bare er blevet sat tilsvarende ned.
For at beskytte drikkevandet og naturen er det også nødvendigt at indføre sprøjte- og oplagringsfri zoner omkring både nuværende og kommende drikkevandsboringer, vandløb, søer og andre sårbare naturtyper.
Beskyttelseszonerne skal indføres med henblik på at fjerne risikoen for forurening af kildepladser med pesticidrester ved såvel regelret pesticidanvendelse som ved uheld.
Søer, vandløb og andre sårbare naturtyper skal beskyttes imod pesticider.
Afdriften er stor og en alvorlig belastning, hvilket bl.a. Ny viden fra Miljøstyrelsen, nr. 6, november 2003 viser.
Konkret bør der etableres randzoner langs målsatte vandløb, søer og sårbare naturtyper.
Det er ikke tilstrækkeligt med de nuværende lovbestemte 2 m, mange steder vil der være tale om mange flere meter: 10, 20, 50 eller 100 m. Nu er det alt andet lige et spørgsmål om politisk vilje fra regeringens side.
Skal vi fortsat leve med deprimerende undersøgelser hvert halve år, eller skal vi gennemføre nogle offensive beslutninger, der betyder, at der forhåbentlig også er rent drikkevand og ren natur om 10, 20 og 50 år?
Der er selvfølgelig nogle hjørner, som jeg er sikker på at vi i fællesskab også kan file lidt af.
Det er en vigtig debat, der er rejst.
Regeringens manglende initiativer bliver klart udstillet i pesticidplanen, dette desværre til skade for dansk natur, dansk drikkevand og i sidste ende også danskerne.