runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-11-16:
Det kan godt være, de vil sige deres ærlige mening, men problemet kunne jo være, at deres ærlige mening er, at det går rigtig godt, for de har nemlig meget magt, og det går så fra de almindelige forskere.
Jeg vil bare spørge hr. Jesper Langballe, om han ikke synes, det kunne være mindst lige så relevant, måske endda mere relevant, at man, når man laver en undersøgelse af, hvordan det står til med forskningsfriheden og debatten på universiteterne, sørger for at inddrage forskerne bredt i sådan en undersøgelse og sikrer, at de også får mulighed for at ytre sig, inden vi drager nogen konklusioner.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
Med hensyn til det første kan jeg bekræfte, hvad hr. Per Clausen siger: Ja, stort set alt, hvad der har stået i aviserne om det spørgsmål, har været forkert, og jeg har været forkert gengivet, fordi historierne har været skrevet, før jeg udtalte mig.
Så det er fuldstændig rigtigt.
Der er dog hæderlige undtagelser, skal jeg sige.
Med hensyn til det andet, som jo vedrører selve dagens debat
: Jo, det er jeg opmærksom på.
Det spørgsmål, hr. Per Clausen stiller, rammer jo ind i det problematiske ved hele universitetsloven.
Men jeg sagde udtrykkeligt ikke, at man skulle spørge bestyrelserne, men at man skulle spørge rektorerne, og til trods for det problem, hr. Per Clausen gør opmærksom på, kunne man vel alligevel håbe, at der er så meget selvstændighed og mandsmod i universitetsrektorerne, at de tør sige deres ærlige mening om, hvilke problemer loven har medført.
Per Clausen (EL), 2006-11-16:
Nu kan jeg jo konstatere, at det, der har stået i aviserne om hr. Jesper Langballes nye institut til forskning i islamisme har været forkert.
Jeg håber, han er i stand til at gøre det forståeligt over for forsvarsministeren, for forsvarsministeren har nemlig på et § 20-spørgsmål svaret mig, så man skulle tro, at det, der har stået i aviserne, var rigtigt.
Men det ordner hr. Jesper Langballe med forsvarsministeren, og så kan vi altid vende tilbage til det ved en anden lejlighed.
Jeg vil spørge til noget af det, hr. Jesper Langballe selv tog op.
Det var det der med at indkalde rektorerne for at høre, hvordan de vurderede universitetsloven.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
... hvad det er for noget.
Carina Christensen (KF), 2006-11-16:
Med hensyn til om vi ønsker at få belyst, hvad de her fusioner koster eller ej, er det jo ikke sådan, at vi ikke ønsker at få det belyst.
Man må da meget gerne undersøge det ude på universiteterne og finde ud af, hvad man kommer frem til, og vi vil da også være villige til at lytte til dem den dag, de præsenterer os for et tal, men vi holder fast ved, at det skal være udgiftsneutralt for staten, og at universiteterne skal løfte opgaven med fusionerne; de får til gengæld også selv lov at beholde den økonomiske gevinst, som jeg forventer de får, når sammenlægningerne er kommet i stand.
Så var der spørgsmålet om bygningerne.
Jeg har ikke mødt nogen, der specifikt har rejst kravet og har ønsket det.
Så derfor mener jeg simpelt hen ikke, at det er aktuelt at drøfte her og nu.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Vi anfægter ikke, at det er fuldstændig legitimt for politikere at sige: Vi vil gerne have forsket i islamisme.
Det kan der være meget fornuft i at gøre.
Det, jeg spørger om, er: Hvorfor bliver det her forskningsprojekt ikke lagt ind under Det Strategiske Forskningsråd, hvor det hører hjemme?
Vi har lavet hele det system for netop den type politiske ønsker, fordi nu vil vi gerne have forsket der.
I stedet for beslutter man sig for at lægge det over til forsvarsministeren, dvs. tættere på det politiske system, og det påkalder sig jo en masse mistanke om: Hvad er det her for noget.
Er det særlig uafhængigt?
Hvorfor?
Vi begriber simpelt hen ikke, at man ikke bruger det system, der er lavet i forvejen, og som vi normalt respekterer.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Jamen det kan jeg kun give
Venstres ordfører ret i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Jeg er glad for at få den klarhed, for jeg vil gerne have lov at understrege, at der bestemt også af mange Venstrefolk har været ytret et ønske.
Men med hensyn til at ting skal foregå frivilligt, må vi bare sige, at så kommer der det resultat, som vi nu står med, og som jeg synes indeholder en lang række positive elementer.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
Nu synes jeg, begrebsforvirringen bliver total, når man siger, det er lagt i Forsvarsministeriet i stedet for i Det Strategiske Forskningsråd.
De to ting har da ikke noget med hinanden at gøre.
Der er afsat penge til det over finansloven i stedet for via Det Strategiske Forskningsråd, det er fuldstændig rigtigt.
Det er en mulighed, der eksisterer, og den bruger vi, fordi det er et politisk ønske fra vores side, at den forskning skal gennemføres.
Det betyder ikke, at vi på forhånd har forskernes svar.
Det betyder heller ikke, at vi skal bestemme, hvem der skal forske i det, og hvem der ikke skal.
Men det betyder, at vi siger, at det, vi spørger om her, er der ingen forskere der har givet svar på – de har simpelt hen ikke forsøgt på det – nemlig sammenkædningen mellem den årsag, der hedder islamisme, og den virkning, der hedder terrorisme.
Sådan er det bare.
Da det er vores politiske ønske, fik vi det med på finansloven.
Det andet havde også været en mulighed, men den mulighed, vi har valgt, er da fuldkommen legitim.
Jeg ved ikke, hvad det er for en forargelse eller en eller anden form for misundelse over, at Det Radikale Venstre ikke har den samme mulighed.
Jeg ved ikke ...
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Jeg tror, at Venstres ordfører er bekendt med, at der i alle partier er politikere, som er meget optagede af at varetage rent lokalpolitiske interesser.
Venstrefolk har også den slags ønsker, så jeg tror ikke, vi skal bruge debatten i dag på at pege fingre ad hinanden om, hvem der har flest politikere, der prøver at hytte lokalpolitiske interesser.
Dem har vi alle sammen.
Det er også derfor, at vi har en ordning, hvor man i folketingsgruppen vælger en forskningspolitisk ordfører.
I Socialdemokratiet er det mig, der er blevet valgt til det, og så er det mig, der udlægger Socialdemokratiets politik.
Ordføreren gør sig nogle overvejelser om forholdet mellem penge og størrelse.
Jeg er selvfølgelig meget enig med den radikale ordfører i, at størrelsen ikke i sig selv er afgørende; det, det handler om, er, at man som universitet har den power, der skal til for at få sat fokus på den her forskning.
Men kan ordføreren ikke forestille sig, at fusioner rent faktisk kan bidrage til, at der bliver fokuseret flere penge på nogle områder?
Der kan det rent faktisk være en fordel at lave et samarbejde og skabe fusioner.
Kan ordføreren ikke medgive det rigtige i det?
Per Clausen (EL), 2006-11-16:
Jeg skal starte med at spørge ministeren, om han kan bekræfte, at sådan som forskningsfriheden er udformet i universitetsloven, kan ledelsen pålægge den enkelte forsker at udføre forskningsopgaver.
Det betyder, at de enkelte forskere, som i dag er ansat på universiteterne, også kan blive pålagt at udføre udredningsopgaver for folk, der kommer udefra og vil have løst en opgave, altså sådan at man fra ledelsens side har mulighed for at beslaglægge, om jeg så må sige, forskerens tid.
Så har jeg et andet spørgsmål.
Ministeren nævnte omhyggeligt alle dem, han var i dialog med.
Det kan måske forklare, at ministeren ikke har mødt kritik.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Nu er der ingen, der taler om at bremse noget som helst – udvalgsarbejder behøver ikke nødvendigvis at tage år og dag.
Man nedsatte Børstingudvalget, og det kunne jo være sjovt at spørge: Hvorfor fik vi et udvalg på ét udvalgt område?
Vi synes bare, det er en skidt arbejdsmåde, når man nu laver reformer, der rækker så langt ud i fremtiden, at man ikke fik både og.
Vi har alverdens respekt for universiteterne, men uanset hvordan man vender og drejer det, er de parthavere i det her.
Som institution har man også en egeninteresse, og derfor mener vi, at det havde været vigtigt at få et uvildigt beslutningsgrundlag at holde det op imod.
Det havde været en bedre proces, og det havde givet et mere oplyst grundlag.
Det vil vi fastholde.
Carina Christensen (KF), 2006-11-16:
Det kunne eventuelt hænge sammen med, at universiteterne jo har været i gang med det her længe.
Man skal jo huske på, at det er rigtigt, at vi har været inde og pege på sektorforskningsinstitutionerne, og dem har vi ønsket at flytte ind på universiteterne, men der er jo mange frivillige fusioner, der foregår internt mellem universiteter, handelshøjskoler osv., og det er jo noget, universiteterne selv har ønsket.
Det, jeg næsten hører, er, at så skulle vi faktisk gå ud og bremse den proces og sige: Næ næ, I kan ikke gå videre, før vi ligesom har lavet en kommission herinde, et stort udvalgsarbejde, og vi har udlagt en færdig masterplan for, hvordan universitetsstrukturen skal se ud i fremtiden.
Er det sådan, Det Radikale Venstre foretrækker det: at vi altså bremser den frivillige proces, der foregår og er i fuld gang ude på universiteterne?
Carina Christensen (KF), 2006-11-16:
Det er egentlig et spørgsmål til det forslag til vedtagelse, som Det Radikale Venstre har del i.
Der står: »Idet Folketinget konstaterer ... at de kommende universitetsfusioner ... ikke er sket på et oplyst og gennemtænkt grundlag ...«.
Det er det, Det Radikale Venstre synes vi skal gå ind og stemme for.
Når jeg tænker tilbage på den proces, der har været inden for det sidste år – og intensiveret det sidste halve år –
kan vi jo se, at vi har modtaget 1.500 siders høringssvar fra universiteterne.
Min oplevelse er, at alle har engageret sig dybt i den her proces og også arbejdet meget, meget seriøst med projektet.
Så synes jeg måske, det er lidt flot, at man bare lige pludselig kaster ud i luften, at det her »ikke er sket på et oplyst og gennemtænkt grundlag«.
Skal det opfattes som en dyb kritik fra Det Radikale Venstres side af universiteternes arbejde?
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
Det vil jeg så gøre.
Det andet spørgsmål er det der med frivilligheden.
Altså, der kan jeg ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet.
Jeg må sige, at når man kom ud i universitetsverdenen og refererede til, at videnskabsministeren sagde, at det var fuldkommen frivilligt, så slog de sig på lårene af grin, for der var en lodret ordre om, at der skulle fusioneres.
Det er så rigtigt, at de frivilligt kunne give deres bud ind på, hvem de gerne ville fusioneres med, og IT-Universitetet var faktisk det eneste, nej, ikke det eneste, men næsten det eneste universitet, der havde mod til at sige: Ikke tale om.
Jeg ved ikke, hvorfor universitetsfolk gennemgående er blevet så utrolig autoritetstro, men det er de desværre.
Men IT-Universitetet sagde: Ikke tale om.
Det holdt hårdt, det tror jeg videnskabsministeren i ærlighedens navn bliver nødt til at bekræfte, det holdt lidt hårdt, men det endte altså med, at IT-Universitetet fik lov til at slippe fri, og så er det måske lidt komisk, at man nu siger: Det var fuldstændig frivilligt, I kan bare se på IT-Universitetet, de fik jo lov at bevare deres selvstændighed.
Er ordføreren enig med mig i det?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Det med Børstingudvalget kan man diskutere.
Vi har været optaget af hos os at sikre princippet om, at vi får en meget stærk sundhedsforskning, og vi ser sådan set ret positivt på, at Københavns Universitet får styrket sundhedsforskningen og hele life science-området, og det skal jo holdes op imod Børstingudvalgets anbefaling af at samle fødevareområdet.
Så vi synes, det er en diskussion værd, men vi var ikke nødvendigvis enige i Børstingudvalgets anbefalinger.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
Jeg vil gerne i anledning af meningsudvekslingen mellem ordføreren og hr. Rasmus Prehn spørge, om ikke fru Charlotte Fischer er enig med mig i, at der virkelig er konkrete tilfælde med utrolig uhensigtsmæssige ting i forbindelse med de fusioner.
Det syntes alle var rigtigt.
Også videnskabsministeren sagde: Børstinggruppen har ret i det der.
Det synes også de tre sektorforskningsinstitutioner.
Og så sker der alligevel det, at de bliver spredt for alle vinde.
Er det ikke et eksempel på, at der er sket noget uhensigtsmæssigt, som ingen faktisk har ønsket, måske fordi opgaven har været stillet forkert?
Det andet, jeg vil spørge om, er: Når nu der bliver talt om, at det hele er foregået ...
Nå, det får jeg ikke tid til.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Nej, altså, vi har ikke så små sko på, at vi går rundt og ærgrer os, hvis noget lykkes for andre; det må jeg indrømme.
Det, der sker nu, er jo, at da man ikke har haft et beslutningsgrundlag, en slags uvildig undersøgelse af, hvad man kan sige om det her, så har vi sagt: Jamen så må det logiske være at sige, at det så er ren frivillighed, så er det universiteterne, vi lytter til, for vi har ikke andet at holde det op imod.
Derfor synes jeg overhovedet ikke, der er nogen som helst selvmodsigelse, når man siger, at vi skulle have haft et beslutningsgrundlag, og så skulle vi selvfølgelig også have lyttet til universiteterne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Det virker altså, som om der ikke er nogen grænser for selvmodsigelserne fra fru Charlotte Fischer.
På den ene side er man meget optaget af, at det skal være frivilligt, og at det skal have grund og grobund i de enkelte institutioner og universiteter, men på den anden side vil fru Charlotte Fischer have, at vi skal komme med en masterplan, så vi sådan med ført hånd kan styre hele processen.
Jeg har altså svært ved at se, hvilken model der skulle kunne tilfredsstille begge hensyn.
Er det ikke et udtryk for, at Det Radikale Venstre er lidt ærgerlig over, at der nu virkelig sker noget på et område, som man gerne vil forsøge at virke meget aktiv på, og at man nu må konstatere, at den proces, der er i gang og nu er ved at være afsluttet, ender med at få et rigtig godt resultat, som sikrer, at de mål, som regeringen har lanceret, nu bliver til virkelighed, og i en procesdiskussion forsøger man så at finde nogle hår i suppen, bare fordi man ikke selv har været hurtig nok?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Nu må Venstres ordfører meget undskylde, men ting, der er gennemført i 1990, kan jeg ikke bruge til ret meget her, hvor jeg står i 2006.
Jo, der er gennemført analyser på sektorforskningsområdet, som peger på, at det kunne være en god idé; det er jeg med på.
Men vi taler altså også om fusioner af universiteterne, og det er jo ikke bare, om der skal fusioneres, det er også, hvilke fusioner der skal gennemføres, og bl.a., når det handler om de monofakultære universiteter, er det jo en selvstændig diskussion værd, hvor jeg i hvert fald i forløbet blev klogere, for én ting er, at det lyder rigtigt, men når man går ud og kigger på virkeligheden, falder argumenterne.
IT-Universitetet er det allerbedste eksempel.
Ministeren har måske også i sidste ende erkendt, at det var en dårlig idé, for dogmet var: Tværfaglighed opnår man bedst på store universiteter med mange fakulteter.
Men hvad er sandheden på it-området?
Det er, at IT-Universitetet, der er monofakultært, er meget mere tværfagligt, end man er på Københavns Universitet.
Så den der form for skrivebordsantagelser holder ikke, og derfor havde det fra starten været bedre at få en analyse også på universiteterne af: Hvad skal vi med de her fusioner, og hvad for nogle er de rigtige?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Fru Charlotte Fischer siger, at der overhovedet ikke er noget beslutningsgrundlag.
Ifølge fru Charlotte Fischer virker det, som om hele den her proces er kommet dumpende ned fra den blå himmel.
Er det fru Charlotte Fischer helt ubekendt, hvad der er foregået på området?
Som jeg selv sagde i min ordførertale, kom de første anbefalinger i 1990, Forskningskommissionen udtalte sig i år 2000, Forskningsrådet i 2003 og OECD i 2004 og understregede netop en ikke bare mulig fordel, men kom med en klar tilkendegivelse af, at der var nogle store potentialer ved at samle sektorforskningen på universiteterne og ved at fusionere nogle af de monofakultære universiteter ind i de andre.
Er det fru Charlotte Fischer fuldstændig ubekendt, at der er nogle, der har foreslået det her en lang række gange, og at vi nu så endelig ser et resultat?
Er det fuldstændig gået forbi De Radikale?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Altså, jeg må bare sige, at udgangspunktet er, at der ikke er blevet lavet noget samlet beslutningsgrundlag for de fusioner.
Det findes ikke, det er der ikke lavet.
Universiteterne er blevet spurgt, og det synes jeg er meget fint, det skulle de under alle omstændigheder, men det er jo sådan set det grundlag, vi har haft.
Vi har al mulig respekt for universiteterne, men skal man være lidt djævlens advokat, mener jeg jo nok også, man kan sige, at de er parthavere i det her, og jeg synes egentlig, det havde været bedre også at have et uvildigt beslutningsgrundlag for selve fusionerne, så havde vi stået noget bedre i den diskussion.
Som sagt har jeg tillid til, at der kommer rigtig meget godt ud af det, men dybest set må vi jo konstatere, at vi ikke har noget egentligt beslutningsgrundlag, og det er da kritisabelt.
Hvis det var mig, der havde kunnet bestemme, havde der været et beslutningsgrundlag.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Er der nogle af de eksisterende fusioner, altså dem, vi har vedtaget nu, hvor grundlaget ikke er i orden, er der nogle af dem, der har været uhensigtsmæssige, og er der nogle af dem, hvor ordføreren mener at det er sket i ufrivillighed?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Vi har aldrig været imod fusioner bare sådan for at være imod fusioner.
Det, vi har været kritiske over for, har været processen: at vi syntes, der har manglet et ordentligt beslutningsgrundlag, og at det er foregået for meget i blinde, når nu udgangspunktet er, at man faktisk ikke kan se, at der er nogen systematisk sammenhæng mellem kvalitet og størrelse.
Det har været vores hovedkritik.
Jeg tror, som jeg også sagde i min tale, at der kan komme rigtig meget godt ud af fusionerne, f.eks. synes jeg, at det store Life Science-projekt på Københavns Universitet er utrolig spændende, og jeg tror, at der vil komme meget godt ud af det.
Men vi taler lige nu om omkostningerne ved fusionerne.
Vi synes egentlig også, at hele kommunalreformen og læren af den er, at hvis man ikke får de omkostninger, der er i forbindelse med en fusion, helt op på bordet, kan der altså gå rigtig meget ged i den, og vi ønsker en åben og ærlig diskussion af: Hvad koster det, hvad tror vi, det koster, og hvordan kan vi så betale regningen bedst muligt?
Det var vi alle sammen bedst tjent med.
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Formelt har der været meget frivillighed.
Reelt har jeg haft fuldstændig samme oplevelse som Dansk Folkepartis ordfører: at det er nogle helt andre udgaver, man hører rundtom i universitetsverdenen.
Jeg vil sige, at når man hører om frivillighed, og det indgår jo også i dagens forslag til vedtagelse fra regeringen, forventer jeg i hvert fald, at DPU’s ønske om at komme til Århus bliver fulgt fuldt og helt, hvis man skal følge den her såkaldte frivillighedstankegang.
Men netop af de samme grunde som hr. Jesper Langballe nævner, er der altså ikke nogen, der kan få mig til at sige, at det her har været en frivillig proces.
Den køber vi ikke.
Helge Sander (V), 2006-11-16:
Med hensyn til det sidste skal jeg sige til hr. Per Clausen, at jeg er i dialog med dem, som ønsker at komme i dialog med mig.
Jeg har ikke fået henvendelser fra specielle medarbejdergrupper.
Nu skelner jeg ikke så meget imellem dem, for alle er jo repræsenteret i bestyrelserne og også sikret en plads i bestyrelserne, så når jeg får indmeldinger, også her i fusionsforløbet fra universiteternes bestyrelser, ja, så betragter jeg dem som værende fra alle.
Nu skal jeg selvfølgelig passe på, men som jeg umiddelbart husker det, mener jeg faktisk, der var enstemmighed i de forskellige indstillinger, vi har fået fra bestyrelserne.
Derfor mener jeg, jeg roligt kan sige, at det dækker hele vejen rundt.
Uanset hvad der er kommet af indmeldinger, så har det i hvert fald været forsvindende få og slet ikke noget, der kan matche det, der gives udtryk for her.
Den er fuldstændig uændret.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Jeg lagde mærke til, at hr. Rasmus Prehn lagde vægt på, at fusionerne var foregået frivilligt.
I den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan hr. Rasmus Prehn stiller sig til sine partifæller, amtsborgmester Bent Hansen og amtsborgmester Johannes FlenstedJensen, som siger, at det er afgørende vigtigt, at Landbohøjskolen flyttes til Århus.
Jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvilket ben Socialdemokratiet står på, og hvem det er, jeg skal lytte mest til.
For som forskningsordfører og videnskabsordfører siger hr. Rasmus Prehn, at de skal gå frivillighedens vej.
Men hvordan skal jeg så tolke det, når jeg hører på ledende socialdemokrater?
Jeg skal bare høre, hvor frivilligheden er henne, når Bent Hansen og Johannes Flensted-Jensen og Nikolai Wammen udtaler sig.
Carina Christensen (KF), 2006-11-16:
Nu har vi ellers haft en god debat i dag, hvor vi også kan se frem til en fornem evaluering af bl.a. forskningsfriheden i 2009.
Men debatten er blevet ødelagt eller sløret lidt af, synes jeg, at mange gerne vil drøfte, om vi ønsker en uafhængig undersøgelse eller ej, eller om vi bare vil lave noget bestillingsarbejde i Videnskabsministeriet.
Jeg vil bare høre, om den socialdemokratiske ordfører ikke kan bekræfte, at vi faktisk har haft en god drøftelse i forligskredsen af det her med, at alle forligspartierne er meget optagede af, at vi skal have en god og uafhængig evaluering i 2009.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Med hensyn til evalueringer står der i vedtagelsen, at de skal laves, men jeg vil sige, at der jo ikke er tradition for, at det er ministeren selv, der sætter sig ned i sit lønkammer og skriver en evaluering af sig selv.
Så mon ikke også, at virkeligheden bliver lidt anderledes, end fru Charlotte Fischer har forestillet sig?
Vi er i en utrolig lykkelig situation.
Vi har en række universiteter, der frivilligt under en række kendte forudsætninger har valgt at indgå i nogle fusioner, som har til formål at sikre nogle helt klare mål for, hvordan vi kan ruste os bedre på uddannelsesområdet, på forskningsområdet, i forhold til videnspredning, innovation og til at trække flere EU-midler hjem til Danmark og samtidig sikre en høj og kompetent myndighedsbetjening.
Samtidig kommer vi med en massiv tilførsel af midler, og så er det mig altså ubegribeligt, at man forsøger at lave et modsætningsforhold mellem, hvad man måtte forvente, og hvad man tror i en situation, hvor alle entydigt kan se, at vi kommer med den største og mest massive økonomiske indsats nogen sinde på det her område.
Jeg tror, vi står over for en meget stor succes og et vældigt positivt tiltag, og det ser jeg frem til med glæde i stedet for at se bekymret på fremtiden.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Det betyder, at ministeren skal undersøge sig selv.
Jeg synes, det er et meget skidt princip, og jeg forstår egentlig ikke helt, at man ikke kan finde ud af at gennemføre sådan noget uvildigt.
Det andet angår at betale for fusionerne.
Er Venstres ordfører helt ligeglad med, om det her koster 10 mio. kr. eller 1 mia. kr.?
Er det fuldstændig ligegyldigt?
Jeg er med på, at regeringen har besluttet sig for, at det er omkostningsneutralt for staten, men det betyder jo altså, at det koster noget for universiteterne.
Har Venstre slet ikke tænkt sig at finde ud af, hvad det koster?
Er det helt fuldstændig ligegyldigt, hvad det koster?
Det vil jeg godt spørge ordføreren om.
Er det sådan, at det ikke kunne rage ordføreren mindre, om det koster 10 mio. kr. eller 1 mia. kr.?