Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Lad mig indledningsvis komplimentere Enhedslisten for dette initiativ til en forespørgselsdebat om forskningspolitiske initiativer i forlængelse af Globaliseringsrådets rapport.
Fra socialdemokratisk side har vi fulgt Globaliseringsrådets arbejde med meget stor interesse og spænding.
Netop det ønske har der været talt utrolig meget om de seneste mange år.
Viljen til at sætte handling bag ordene og finde pengene til at løfte dansk forskning ind i fremtiden har det derimod knebet mere med fra den siddende regerings side.
Jeg tror derfor, at nedsættelsen af Globaliseringsrådet af rigtig mange er blevet anset som værende en form for håndslag på, at regeringen virkelig har ment noget med sine flotte ambitioner om forskning og universiteter i verdensklasse.
Da medlem af Globaliseringsrådet Nina Smith udtalte, at hun opfattede sit arbejde i udvalget som værende spildt, hvis ikke regeringen fulgte rådets anbefalinger op med nye og massive investeringer, blev det endnu en gang understreget, at det vil være et svigt af historiske dimensioner, hvis pengene til de nødvendige investeringer ikke findes nu.
I det samlede Folketing må vi kunne enes om, at vi som minimum indfrier Barcelonamålsætningen i 2010, og at der udarbejdes en helårsaftale om fremtidens investeringer i dansk forskning.
Landets universiteter skal klart kunne se, hvilken økonomi de kan regne med i fremtiden.
Hvad angår den endelige rapport fra Globaliseringsrådet, er det jo værd at bemærke, at regeringen sådan set ikke gav mulighed for, at Globaliseringsrådet kunne offentliggøre sin egen endelige rapport.
Den endelige rapport er regeringens.
Derfor er den endelige globaliseringsrapport også ganske politisk og meget ideologisk.
Langt de fleste mål og intentioner, som beskrives i rapporten, kan vi sådan set godt skrive under på fra socialdemokratisk side.
Men der er flere af midlerne, der bærer præg af at være udtænkt af en meget liberalistisk regering, der nu, hvor de selv har magten, vil centralisere mest muligt.
Flere forskningsmidler skal konkurrenceudsættes, og regeringen skal styre forskningen mere på bekostning af den fri forskning, hvilket alt i alt vil være stik imod de intentioner, der ligger i universitetsloven, som vi har været med til at vedtage sammen med regeringen.
Her er det netop tanken at give universiteterne og deres bestyrelser og forskere størst mulig autonomi til at agere decentralt.
Disse elementer er vi ikke meget for i Socialdemokratiet.
Derfor vil de veje tungt for os i de forhandlinger, vi skal ind i nu.
Vi glæder os til at gå konstruktivt ind i forhandlingerne med regeringen om fremtidens forskning, men vi finder det nødvendigt at præcisere en række ønsker, som vi vil have med ved forhandlingsbordet.
Vores ønsker er summeret udmærket op i det fælles forslag til vedtagelse, som vi i dag fremsætter sammen med Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten.
Jeg vil derfor på vegne af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at styrke forskningen ved at – indgå en flerårsaftale med Folketingets partier, som sikrer en gradvis indfasning af de ekstra midler, og at en stigende andel af forskningsmidlerne afsættes til universiteternes basisbevillinger, – universiteternes basismidler skal øges til at udgøre 70 pct. af de offentlige forskningsmidler.
De resterende 30 pct. er konkurrenceudsatte midler, der uddeles via forskningsrådssystemet, – gennemføre en analyse af fordelingen af basismidler.