runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-11-12:
Det vigtigste element i dette lovforslag er efter CD's opfattelse spørgsmålet om, hvorvidt ministeren skal have udvidet sin adgang til administrativt at fastsætte regler.
CD's holdning til bemyndigelseslovgivningen er, at en sådan lovgivning på visse måder kan være relevant, men at der bør være klare retningslinjer for, hvor stor udstrækning bemyndigelsen til ministeren har.
Og så vil jeg sige, som Venstres og SF's ordførere har sagt det, at med hensyn til de to nye medlemmer, som banker på, synes vi, at der er nogle andre, som f.eks. de økologiske landmænd, der måske også skulle have lige så meget ret til at banke på for at få en plads i dette råd.
Noget andet, der kan undre, er, at man ved lovforslaget foregriber begivenhedernes gang.
Så vidt jeg er orienteret, ved man endnu ikke, om der bliver tale om en obligatorisk
eller frivillig fastsættelse af miljøbegrundede støttebetingelser med hensyn til de midler, der stilles til rådighed for det enkelte land
Efter CD's opfattelse burde denne del af forslaget, der bemyndiger ministeren til at regulere inden for rammer, man endnu ikke nøjagtigt kender, derfor først have været fremsat på et senere tidspunkt.
Selvfølgelig skal miljø- og naturregler overholdes.
CD vil heller ikke afvise ideen om, at der kan ske indskrænkninger i præmiestøtteordningerne, hvis støttemodtager groft tilsidesætter reglerne.
Men det må selvfølgelig ikke ske ud fra den rene vilkårlighed.
Vi forventer i hvert fald, at en hel række almindelige grundlæggende retsprincipper bliver iagttaget, og vi ønsker en klar afgrænsning af, hvilke overtrædelser der er grove nok til, at der må fastsættes klare retningslinjer for, at en given overtrædelse skal være fastslået ved en endelig afgørelse, før der kan blive tale om reduktion eller bortfald af støtte.
Disse problemstillinger og andre må gennemgås nøje under udvalgsbehandlingen, hvor der må lægges nogle klare rammer, der binder ministeren.
Et andet område, hvorpå der foreslås ændrede bemyndigelsesregler, er spørgsmålet om klageadgang.
Som jeg forstår forslaget, vil man ændre den eksisterende forudsætning om, at der på lovens område i alle tilfælde skal gælde et toinstansprincip.
Som en form for kompensation indfører man udtrykkelig hjemmel til remonstration - et pricip, der i alt fald indtil for nylig har været antaget at gælde, også selv om der ikke udtrykkelig var hjemmel hertil.
Remonstration kan efter CD's opfattelse ikke erstatte klage til en højere instans.
Vi udelukker ikke, at den myndighed, der har truffet en afgørelse, skal have lejlighed til at vurdere sagen igen, men vi synes, at det er en særdeles dårlig idé, hvis ministeren får mulighed for at afskære klageadgangen.
Og med hensyn til, i hvilket omfang der bør offentliggøres resultater og sanktioner på grundlag af kontrol, savner vi i CD i forslaget nogle klare retningslinjer for, hvad ministeren vil kunne tillade.
Jeg forventer derfor, som jeg også nævnte for et øjeblik siden, at de forskellige problemstillinger bliver drøftet og præciseret under udvalgsarbejdet.
Så jeg ser frem til et positivt og godt udvalgsarbejde.
Christian H. Hansen (DF), 1998-11-12:
Det lovforslag, som er til behandling i dag, er et
lovforslag, der på nogle områder giver ministeren en nærmest ubegrænset bemyndigelse.
Det at give ministeren en ubegrænset bemyndigelse er ikke noget, som vi i Dansk Folkeparti ser
særlig positivt på, men der er selvfølgelig dele af lovforslaget, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Det skylder jeg også at sige til vor minister.
Jeg savner en forklaring på, hvorfor man foreslår en udvidelse af § 2-udvalgene.
Umiddelbart ser jeg ikke nogen grund til, at dette sker.
Med hensyn til offentliggørelse af kontrolresultater må man sige, at ministeren faktisk også her får meget store beføjelser.
Det har altid været Dansk Folkepartis holdning, at offentliggørelse af kontrolresultater var i orden, når det vedrørte noget, som direkte blev undersøgt af hensyn til forbrugernes sundhed, eller det drejede sig om oplysning om forskellige produkter, som forbrugerne direkte kan drage nytte af.
Derfor bør det i dette lovforslag præciseres nærmere, hvordan der skabes lidt mere harmoni mellem, hvad der er rimeligt i forhold, som gavner forbrugerne, og hvad der ikke direkte har nogen betydning for den enkelte forbruger.
Offentliggørelse med navns nævnelse, som der lægges op til i dette lovforslag, er også noget, som kan være relevant at bruge i nogle sammenhænge.
Lad mig slå helt fast, at Dansk Folkeparti mener, at man skal være 100 pct. sikker på, at der ikke er nogen fejl i disse resultater.
Man skal også være 100 pct. sikker på, at den enkelte bliver gjort opmærksom på, at nu vil offentliggørelsen ske, og man skal se på, om der måske kunne være ting, som hurtigt kunne gøre, at en eventuel offentliggørelse ikke er nødvendig. I alvorlige tilfælde synes vi i Dansk Folkeparti, at det er helt i orden, at man bruger offentliggørelse af kontrolresultater, men som sagt før: der mangler en bedre præcisering af dette område i lovforslaget.
Vi mener heller ikke, at der faktisk er noget grundlag for, at man udvider adgangen til kontrol uden retskendelse til at omfatte elektroniske data, men det kan selvfølgelig være, at ministeren har en meget god forklaring på det.
I lovforslaget er der ligeledes en mulighed for i et meget stort omfang at foretage støttereduktion, som skal foretages af embedsmandsværket.
I Dansk Folkeparti er vi helt overbevist om, at hvis en person overtræder en lov, skal vedkommende straffes.
Men det skal, som det fortrinsvis foregår herhjemme, ske via anklagemyndigheden, så man kan påføre den enkelte landmand, som overtræder støtteordningerne, nogle sanktioner efter den gældende landbrugslov.
Vi har herhjemme den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt, og det mener jeg vi skal holde
fast i.
Vi mener faktisk, at der her i dette lovforslag sker en større eller mindre sammenkædning af den udøvende og den dømmende magt.
Det er et krav fra Dansk Folkeparti, at almene retssikkerhedsforhold iagttages.
Derfor ser jeg også frem til udvalgsarbejdet, hvor vi så med ministerens velvillige hjælp retter lovforslaget, så vi alle kan leve med det.
Kristen Touborg (SF), 1998-11-12:
Hensigten med lovforslaget er bl.a. at give en bemyndigelse til fødevareministeren til at gøre udbetaling af forskellige EU-præmier og -støttebeløb afhængig af, at nationale regler om natur og miljø samt landbrugslovens regler er overholdt af tilskudsmodtageren.
SF er meget enig i forslagets hovedtese, at man ikke kan modtage EU-støtte med den ene hånd, samtidig med at man med den anden hånd bryder den nationale lov inden for tæt beslægtede lovområder.
Det gælder ikke mindst inden for landbrugslovens område.
SF finder det fuldstændig uacceptabelt, at visse landmænd gennem adskillige år har fået udbetalt millioner af kroner som arealstøtte, selv om arealerne blev drevet i strid
med dansk landbrugslovgivning
Det er et forhold, som SF igennem de seneste år adskillige gange skarpt har kritiseret i Folketinget, og derfor hilser vi denne bemyndigelse meget velkommen.
Også når det gælder bemyndigelsen til at sammenkoble EU-præmier med overholdelse af lovgivningen inden for natur- og miljøområdet, er vi med, men vi vil gerne samtidig anføre, at der skal være et rimeligt forhold mellem den forbrydelse, der bliver begået, og den sanktion, der bliver anvendt.
Det bør f.eks. ikke være sådan, at fordi man begår en mindre fejl i en indberetning til en offentlig myndighed, kan man miste det samlede EU-tilskud til hele ejendommen.
Det er naturligvis indlysende, at der skal være visse proportioner i det her. Så vil jeg godt eksakt opfordre til, at vi ændrer § 2, stk. 2 og 3, således at der ud over Forbrugerrådet, Danmarks Naturfredningsforening og Friluftsrådet også bliver plads til en repræsentant for Landsforeningen af Økologisk Jordbrug.
Disse forhold vil vi godt være med til at drøfte under udvalgsarbejdet, men vores overordnede indstilling til lovforslaget er absolut positiv.
Christine Antorini (SF), 1998-11-12:
Jamen så kan jeg jo fortsætte her i rækkefølgen.
SF kan også tilslutte sig forslaget.
Vi støtter, at man forsøger at samle såvel de regnskabsmæssige krav som de krav, skattemyndighederne stiller til bogføring, i en samlet lov og en samlet vejledning.
Vi vil dog under udvalgsbehandlingen gerne have belyst vejledningens retlige status og bindende karakter.
Hvis det sidste er tilfældet, kan det lige så godt blive kaldt dette i stedet for det mildere ord vejledning.
Vi er også tilfreds med, at bogføringsloven nu gælder for alle, der driver virksomhed, så vi ikke har grupper af såkaldt regnskabspligtige, der ikke er bogføringspligtige.
Netop det sidste ansvar har hidtil ikke været klart. Vi er også tilfreds med, at det slås fast, at overtrædelser først forældes efter 5 år uanset strafferammen.
Generelt mener SF, at der er behov for lange forældelsesfrister for økonomiske forbrydelser, og at disse forældelsesfrister ikke bindes op på strafferammer, som det sker i dag i straffelovsovertrædelser.
I sager om økonomisk forbrydelse opdages forbrydelsen ofte længe efter, at forbrydelsen fandt sted, og så giver korte forældelsesfrister problemer.
Vi vil til sidst pege på et enkelt problem.
Det slås fast, at bogføring på edb skal være tilgængelig i udskrift og skal opbevares i 5 år.
I praksis føres det meste bogføring på edb, og ved overgang til nye systemer er det ofte svært, for ikke at sige umuligt, at få kørt gammelt bogføring ud, fordi de pågældende maskiner eller styreprogrammer er skrottet.
Der bør derfor være regler, der sikrer tilgængelighed, når der skiftes til nye systemer.
Men bortset fra disse bemærkninger kan SF tilslutte sig forslaget.
Egil Møller (DF), 1998-11-12:
Dette lovforslag imødekommer et behov for at modernisere den eksisterende lovgivning, og der bliver nu givet mulighed for at bogføre i en relevant udenlandsk valuta.
I praksis vil denne mulighed alene vælges af virksomheder, der til daglig anvender den pågældende valuta, f.eks. et datterselskab af en større udenlandsk koncern.
En betænkelighed ved dette lovforslag kunne være, at vi kommer ud på en glidebane med hensyn til bogføring i udenlandsk valuta, således at der skabes vanskeligheder for danske myndigheder med umiddelbart at tilegne sig konkret viden og et overblik over virksomheden.
Dette overblik vil alt andet lige være lettere, når bogføringsmaterialet foreligger i danske kroner. Jeg har bemærket, at foreninger, der udelukkende har et socialt, kulturelt, politisk eller humanitært formål og ikke tjener penge hertil ved erhvervsdrift, falder uden for de særlige bogføringsregler i lovforslaget, og det vil blandt andet idrætsforeningerne nyde godt af, i det omfang de ikke opererer professionelt.
Med disse bemærkninger vil Dansk Folkeparti nøje følge det nærmere udvalgsarbejde.
Anders Samuelsen (RV), 1998-11-12:
Det Radikale Venstre ser positivt på erhvervsministerens forslag om at gennemføre en ny lov om bogføring.
Med forslaget lægges der op til en modernisering af den eksisterende bogføringslovgivning.
Forslaget nyder
Baggrunden for ønsket om at modernisere regnskabsloven er blandt andet fremkomsten af nye virksomhedsformer, virksomhedernes internationalisering samt anvendelsen af ny teknologi.
Lovforslaget indebærer bl.a., at alle erhvervsdrivende virksomheder bliver bogføringspligtige, at reglerne om bogføring i det store hele er uændret, at reglerne om bogføring i fremmed valuta præciseres, at virksomheden skal opstille kvalitetskrav til opbevaring af regnskabsmateriale, og at den bogføringspligtige i lighed med tidligere skal beskrive det benyttede bogføringssystem.
Moderniseringen betyder samtidig en regelforenkling.
Erhvervsministeriets Testpanel har vurderet lovforslaget.
De virksomheder, der berøres af lovforslaget, vurderer, at de øgede krav til beskrivelsen af bogføringen øger de administrative byrder, mens muligheden for at opbevare regnskabsmateriale elektronisk vurderes som en lettelse.
Nettoeffekten er altså klart positiv, og Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-12:
Der kan være meget behov for en modernisering på dette område.
Enhedslisten vil da heller ikke på det foreliggende grundlag afvise lovforslaget.
Behovet for en modernisering af loven skærpes i forbindelse med den stigende økonomiske kriminalitet både på internationalt plan og på EU-plan.
Vi er således glade for at få ansvaret præciseret ved virksomhedernes ophør eller ledelsens fratræden, ligesom vi ser, at der er behov for en modernisering af sanktioner for overtrædelser af bogføringsloven.
Vi finder derimod fortsat, at der i danske virksomheder skal bogføres i kroner og ikke i euro.
Pia Gjellerup (S), 1998-11-12:
Med hr. Flemming Hansens ord vil jeg også betegne forslaget: Det er ikke stort, det er ikke opsigtsvækkende.
Det er det ikke.
Det er heller ikke det, som fru Mariann Fischer Boel fik sagt det, der sætter turbo på dannelsen af autoriserede markedspladser.
Men det er et lille, præcist forslag, som skal være med til at fjerne noget, der kan opleves som hindring for at få skabt de autoriserede markedspladser, som hviler på det lovmæssige fundament, der ligger i børslovgivningen.
Det er også dér, der vil være en del svar på det, hr. Søren Kolstrup på hr. Frank Aaens vegne meddelte som problemstillinger, Enhedslisten kunne se i forhold til forskellige ansvarsområder, som var knyttet til den autoriserede markedsplads.
Jeg kan i øvrigt også henvise til, hvis man interesserer sig videre i detaljer for forslagets fremkomst, at der er udgivet en større bog af Økonomiministeriet og Erhvervsministeriet omhandlende netop autoriseret markedsplads.
Jeg tror faktisk ikke, at de med rette ville kunne fortjene de bemærkninger, som hr. Søren Kolstrup sendte med på forslagets rejse til udvalget, men det kan vi jo vende tilbage til.
Jeg skal takke for de positive bemærkninger, der er givet, og selvfølgelig stille mig til rådighed for besvarelse
af de spørgsmål, der måtte være i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Tove Videbæk (KRF), 1998-11-12:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på Kristeligt Folkepartis vegne meddele, at vi går positivt ind i udvalgsarbejdet omkring dette lovforslag.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-11-12:
Fremskridtspartiet synes, det er et godt forslag.
Danmark består jo i store træk af små og mellemstore virksomheder, og for dem vil det absolut være en fordel, hvis det kan føres ud i livet, at der kommer en alternativ børs, altså en autoriseret markedsplads, som det hedder i lovforslaget.
Vi kan støtte det.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-12:
Da vor ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg erklære følgende: Vi ser lovforslaget som et led i at fremme aktiehandel og i et vist omfang også spekulation.
Men når vi nu gerne vil have folk ud på den boldgade, havde det været rimeligt, om man tilsvarende havde præciseret prospektansvar, Finanstilsynets rolle, kontrol og åbenhed hermed.
Enhedslisten kan ikke på det foreliggende grundlag tilslutte sig forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 1998-11-12:
Jeg skal på Det Radikale Venstres vegne meddele, at vi kan støtte lovforslaget og går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Lene Espersen (KF), 1998-11-12:
Problemet med denne sag, vil jeg sige til hr. Kristen
Touborg
, er lige præcis, at man får støtte til en ting, og så er det en anden forseelse, man begår.
Det er ikke en bestemmelse vedrørende den ting, man får støtte til, man overtræder, man overtræder en anden lovgivning.
Det ser jeg som et meget stort problem, og jeg vil egentlig også godt uddybe det, nu hvor det spørgsmål har været stillet, om man skulle overholde en national lovgivning.
Jeg kan se meget store problemer, hvis det bliver gældende dansk praksis, at det her skal gælde i alle forhold, der har at gøre med EU-finansiering.
F.eks. har vi jo i dag masser af EU-finansierede initiativer på arbejdsmarkedsområdet, og hvis det princip, som man her lægger op til om landbrugsloven, skal gælde inden for andre områder, så betyder det jo f.eks. for arbejdsmarkedspolitikken, at hvis det viser sig, at der er nogle mennesker, der deltager i nogle arbejdsmarkedspolitiske projekter, men som egentlig ikke er berettiget til dagpenge, skal alle pengene fra mål 3-midlerne tilbagebetales Europa-Kommissionen. Hvis vi holder fast i den praksis, ser jeg altså et ganske alvorligt problem.
Egil Møller (DF), 1998-11-12:
Lovforslaget vil have en gavnlig virkning for små og mellemstore virksomheders mulighed for at fremskaffe
En nyskabelse er muligheden for, at en aktiebogfører kan føre aktiebogen i stedet for selskabets bestyrelse.
Dansk Folkeparti er positive over for lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 1998-11-12:
I Det Konservative Folkeparti finder vi, at det er et fornuftigt lovforslag, idet vi synes, det har gode konsekvenser for erhvervslivet, først og fremmest fordi det giver større smidighed og mindre administration.
Der er ikke tale om et stort, opsigtsvækkende lovforslag, og jeg skal derfor gøre min tale kort og sige, at med de oplysninger, vi kan hente fra bemærkningerne til lovforslaget, kan vi tilslutte os det, men vi vil selvfølgelig have vores forbehold, såfremt der under udvalgsarbejdet skulle komme nye oplysninger frem.
Mariann Fischer Boel (V), 1998-11-12:
Erhvervsministerens forslag har jo til formål, som den foregående ordfører også nævnte, at give mulighed for, at man undlader at udstede aktiebreve i forbindelse med handel på den autoriserede markedsplads samt også at give andre end selskabernes bestyrelse mulighed for at føre aktiebogen.
En autoriseret markedsplads er jo en alternativ børs for handel med aktier, som ikke er noteret på en fondsbørs.
De lovmæssige rammer for denne alternative børs blev skabt med børsreformen, som trådte i kraft i 1996.
At en markedsplads er autoriseret betyder, at den bliver underkastet offentlig godkendelse og offentlig kontrol, og det er klart, at det så skal give investorerne en større tryghed og bedre mulighed for at kunne kalkulere både afkastet og risikoen for den enkelte aktie.
Og som noget, der er meget vigtigt - det tror jeg vi alle sammen er enige om - så giver det også nogle virksomheder bedre muligheder for at skaffe kapital.
Det er jo aktuelt først og fremmest for virksomheder, som er for små til at blive noteret på Fondsbørsen, men som alligevel er store nok til at håndtere en bredere kreds af aktionærer. Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at det er uhensigtsmæssigt at stille krav om udstedelse af aktiebreve i de her situationer ud fra en bureaukratisk synsvinkel, fordi aktiebrevene jo skal overdrages og påtegnes, og det har i hvert fald, så vidt det kan vurderes, været hindrende for at få sat turbo på den autoriserede markedsplads, så der kan skaffes kapital til mindre virksomheders vækst.
I Venstre er vi enige i erhvervsministerens betragtninger, og vi kan støtte lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 1998-11-12:
Byrden ved aktiebrevsudstedelse menes at lægge hindringer i vejen for etablering af autoriserede markedspladser til skade for små og mellemstore virksomheders mulighed for kapitalanskaffelse, og der er god grund til at ændre på denne regel.
Det vil ligeledes af smidighedshensyn være naturligt, at aktiebogsføringen kan varetages på f.eks. en autoriseret markedsplads og ikke skal varetages af selskabets bestyrelse.
Socialdemokratiet støtter denne smidiggørelse af aktiehandelen til gavn for mindre virksomheder.
Pia Gjellerup (S), 1998-11-12:
Jeg skal generelt takke for den positive modtagelse af forslaget, som jeg naturligvis kunne benytte lejligheden til at sige en hel masse om, når der nu ikke er så mange, der har sagt så meget.
Men jeg vil følge den gode, effektive linje, som ordførerne har lagt, da en stor del af forslaget jo også er kendt stof, der har været behandlet, men som ikke blev færdigbehandlet, fordi der kom et folketingsvalg.
Jeg kan sige, at der i det store hele, som også flere af ordførerne har nævnt, er tale om en modernisering, som, fordi der rettes ind efter en række andre gældende lovgivninger, også indebærer en væsentlig forenkling.
Vi oplever også en forenkling i form af, at der kan anvendes moderne teknologi, og her kan vi jo sige til hinanden, at det var da på tide, at vi omsider fik rettet ind på det område, men det er til gengæld gjort på en grundig, velgennemarbejdet måde, så vi må formode, at vi på dette område får vedtaget noget, der virkelig også kan stå ind i fremtiden.
Her ligger der i forslaget, vil jeg mene, en fin afvejning af, at der er muligheder for de virksomheder, som agerer pænt og ordentligt, mens der på en lang række områder vil være nogle muligheder for at gribe ind over for virksomheder, som måtte overtræde, og endda groft, de regler, der måtte ligge, og hvor det vil kunne afklares og bevises gennem bogføringsmaterialet.
Der lægges altså op til nogle mere præcise ansvarsbestemmelser, og, som det også blev bemærket fra fru Christine Antorinis side, nogle straffebestemmelser, som er mere præcise og effektive, end vi har haft det i den hidtidige lovgivning.
Det er mest for min egen
skyld.
For så vidt angår spørgsmålet om de juridiske forskelle på vejledninger og bekendtgørelser,
vil jeg for spørgerens skyld henvise til, at vi svarer skriftligt i udvalget.
Sådan noget er nu engang rarest at have på skrift.
Endelig vedrørende spørgsmålet om muligheden for at bogføre i euro, som jo er det nye, der er kommet til i lovforslaget.
Her er det sådan i dag, at der faktisk er en mulighed for en fortolkning af lovteksten, som indebærer, at man kan bogføre i en relevant fremmed valuta.
Nu er det blæst
op til, at det er en direkte lovtekst, og at der ville kunne lægges nogle mere enkle omregningsregler ind.
Det vil sige, at lovteksten efter min mening er mere tilfredsstillende end det at skulle ud og fortolke på nogle forskellige områder, sådan at man kan tro og formode og forvente at kunne bogføre i en fremmed valuta.
Her kan vi faktisk læse det af loven.
Men der vil ikke ligge nogen forpligtelser til at bogføre i euro, og det er et svar til hr. Thorkild B.
Fransgaard
Det er sådan, at man i Danmark bogfører i danske kroner, men virksomhederne har mulighed for at vælge en relevant valuta, og her er der en påpegning af, at én af de relevante valutaer, som vi jo ikke har kendt før, men som der bliver mulighed for at stifte meget bekendtskab med, euroen, vil en del virksomheder faktisk vælge.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-11-12:
Der er tale om modernisering, når man læser lovforslagets tekst,
men med hensyn til forenklinger må jeg nok sige, at jeg ikke rigtig kan finde nogen ting.
Men det er da et lille skridt i den rigtige retning, så det kan vi selvfølgelig støtte.
En anden ting, som faktisk fremgår af lovforslaget, og som er et af de vigtige områder, er, at der gives mulighed for at bogføre i euro, hvilket selvfølgelig er en fordel for de virksomheder, der handler mest inden for EU, så det kan vi kun støtte.
Jeg er gennem en revisor blevet bekendt med, at der fra årsskiftet ikke bare bliver mulighed, men pligt til, at årsregnskabet også skal udarbejdes i euro.
Jeg ved ikke, om jeg kan få det bekræftet af ministeren.
Vi støtter forslaget.
Christine Antorini (SF), 1998-11-12:
På ordføreren, hr. Ole Sohns, vegne vil jeg gerne fremføre SF's synspunkt.
Vi synes, at lovforslaget ser fornuftigt ud.
Vi er en smule usikre på ændringerne af aktieselskabers adgang til at lade aktiebogen føre af en af selskabet valgt aktiefører. Vi er også usikre på, at aktiebogen ikke længere skal være tilgængelig for offentlige myndigheder m.fl. på selskabets kontor, men alene underlægges Erhvervs- og Selskabsstyrelsens bestemmelser og betingelser.
Det ønsker vi at kigge nærmere på under udvalgsarbejdet.
Bortset fra det, så støtter vi forslaget.
Kristen Touborg (SF), 1998-11-12:
Jeg har lige et spørgsmål i forbindelse med den konservative ordførers eksempel med de to biler, der kører lige meget for stærkt, men som får forskellige bøder.
Er den konservative ordfører ikke enig i, at der er forskel på, om man får en forskelligartet bøde for den forseelse, der bliver snakket om her, og så det forhold, at man søger et tilskud og på forhånd ved, at man skal opfylde betingelserne for at få det tilskud?
Altså finder den konservative ordfører, at det er helt rimeligt, at man ligestiller et tilskud med en bøde?