Lone Møller (S), 1998-01-23:
Det er ikke så mange år siden, at patienter var fuldstændig uden indflydelse på beslutningen om, hvilken form for behandling der skulle iværksættes af lægen, hvis man blev syg.
I mange situationer var det endda særdeles upassende, hvis patienter eller pårørende stillede for mange spørgsmål. Sådan er det heldigvis ikke mere.
Patienter er efterhånden mere og mere opmærksomme på patientrettigheder, og med dette lovforslag tager vi endnu et skridt på vejen i forbindelse med retssikkerheden.
I Danmark har vi ikke hidtil haft en samlet lov om patientrettigheder, og stort set alle høringsberettigede på denne lov, og det er rigtig mange, har i deres høringssvar været positive og givet udtryk for, at det er en god idé at samle patienternes grundlæggende rettigheder i en lov.
Loven indeholder en række allerede eksisterende regler, nogle nye regler og præciseringer og uddybninger af komplicerede og følsomme områder.
Formålet med loven er at sikre, at patienternes værdighed, integritet og selvbestemmelsesret respekteres.
Som patient får man nu lovfæstet retten til informeret samtykke.
Det vil sige, at ingen sygdomsbehandling kan indledes eller forsættes uden patientens samtykke.
Kravene til information er samtidig blevet styrkede og uddybede.
Fremover vil sundhedspersonen være forpligtet til at give den nødvendige information på et grundlag, hvor der er sikkerhed for, at patienten forstår og kan beslutte sig for og acceptere et behandlingstilbud ud fra informationen.
Det er jo logik, vil nogle formentlig sige, men erfaringerne viser, at det ofte kan være vanskeligt for sundhedspersonen at give den tilstrækkelige information og give den på en så hensynsfuld og pædagogisk måde, at budskabet bliver opfattet korrekt af patienten.
Ofte vil patienten være i en så svækket og sårbar situation, at det kan være vanskeligt for vedkommende at overskue sin sygdom og helbredssituation.
Desuden er mange patienter stadig uvant med at stille krav til sundhedssystemet og får derfor ofte ikke formuleret deres bekymringer og ønsker til behandling.
Dette forslag beskriver ret detaljeret, hvordan og om hvad sundhedspersonen skal informere.
Særlig grundig information skal gives, når der er en nærliggende risiko for alvorlige komplikationer og bivirkninger.
Som noget nyt får patienter, der er fyldt 15 år, en selvstændig kompetence til at træffe beslutning om behandling.
Forældrene skal modtage den samme information som den unge og inddrages i den unges stillingtagen.
Udgangspunktet er, at unge skal være modne og fornuftige nok til at afgøre helbredsspørgsmål og også spørgsmål om liv eller død.
Kun hvor den unge ikke forstår konsekvenserne af sin stillingtagen, bør beslutningen overgå til forældrene.
Jeg synes, det er rigtigt, at unge, modne mennesker får retten til selv at bestemme, hvilket også er gældende i andre forhold og i regler, som man har i flere andre nordiske lande.
I øvrigt er jeg overbevist om, at der i langt de fleste tilfælde vil være enighed om den unges og forældrenes stillingtagen.
For patienter, der varigt mangler evnen til at give samtykke, bliver der nu rettet op på en længe eksisterende mangel i vores patientret.
Nu indføres der regler, hvor nærmeste pårørende får kompetence til at give samtykke i patienternes interesse på patienternes vegne.
Findes ingen nærmeste pårørende, skal en anden neutral sundhedsperson give tilslutning til behandling, før den kan iværksættes.
Lovforslaget indeholder desuden regler om en række særlige situationer, hvor det er nødvendigt at fastlægge mere detaljerede reguleringer af selvbestemmelsesretten.
Tavshedspligt og adgang til at videregive helbredsoplysninger er et særlig følsomt område.
Også disse regler er uddybet og slået fast i loven.
Tiden tillader desværre ikke, at jeg kommenterer på alle områder, men jeg mener, at vi med denne lov klart får styrket patienters retsstilling, og jeg ser frem til et positivt og grundigt udvalgsarbejde.
Socialdemokratiet kan med glæde støtte dette forslag.