Helle Sjelle (KF), 2006-05-31:
Når man befinder sig i f.eks. Amerika eller Asien, så lægger man for alvor mærke til, at Europa, de europæiske lande, har et naturligt fællesskab i kraft af deres historie, værdier og kultur.
Og derfor er det også for os i Det Konservative Folkeparti ganske naturligt, at vi har et EU, hvor der er et tæt samarbejde mellem de europæiske lande, et samarbejde, som i høj grad betyder, at vi står stærkere i forhold til resten af verden.
Derfor skal der heller ikke være nogen tvivl om, at vi gerne havde set, at forfatningstraktaten allerede var godt på vej til at blive implementeret.
Den kunne have skabt en bedre sammenhæng i samarbejdet mellem de 25, snart 27 lande.
Forfatningstraktaten ville have gjort EU mere beslutningsdygtig og ville have skabt mere klarhed omkring EU's værdigrundlag.
Men befolkningerne i Frankrig og Holland var som bekendt skeptiske og trak i nødbremsen, da de stemte nej.
Det gav anledning til en tænkepause, da de to landes folkeafstemninger mindede os om, at Bruxelles ikke bare kan køre derudad uden at have befolkningerne med på vognen.
Alt for ofte hører man borgere fortælle, at de synes, at EU er fjern og uvedkommende, og at de dybest set ikke har indsigt i, hvad der foregår i Bruxelles, Luxembourg og Strasbourg.
Det er ikke holdbart for EU på længere sigt, og her har tænkepausen været en oplagt mulighed, en god lejlighed til at bringe EU ind i folks hverdag og få en konstruktiv debat om EU på alle niveauer i samfundet.
Der har også været mange arrangementer i det forgangne år, store som små.
Debatten har heldigvis først og fremmest drejet sig om indholdet og ikke så meget om paragrafferne.
Jeg har bl.a. selv haft fornøjelsen af at deltage i folkehøringen i Odense, som man jo må sige har været et af højdepunkterne i årets løb, fordi den f.eks. viste, at vi i Danmark også har en befolkning, som meget gerne drøfter EU og tager konstruktiv stilling til helt konkrete problemer og spørgsmål.
Den tid, hvor EU er noget, vi er med i, men som vi ikke skal snakke for meget om, er forbi.
EU skal diskuteres.
De overordnede linjer og længere perspektiver blev ivrigt behandlet under folkehøringen, men også konkrete sager som tjenesteydelsesdirektivet eller kemikalieforordningen er blevet debatemner i Danmark, måske fordi borgere, virksomheder og politikere oplever, at EU-beslutningerne påvirker vores dagligdag ganske betydeligt.
Det har taget mange år, men nu viser det sig jo også, at debatten betaler sig.
Jeg vil mene, at luften efterhånden er gået ud af ballonen i EUskeptikernes lejr.
Der er tværtimod en bred interesse for, hvordan vi kan være med til at gøre EU bedre.
Det giver et godt og solidt grundlag at arbejde videre på.
Tænkepausen har jo bl.a. vist, at det er de grænseoverskridende problemer, der optager borgerne, og det er ikke så underligt, for vi står over for store problemer, som kun kan løses i internationalt regi, som f.eks. bekæmpelse af terrorisme.
Det er problemer, som ingen lande kan løse alene.
Det er udfordringer, hvor vi har behov for et beslutningsdygtigt og handlekraftigt EU.
I forbindelse med folkehøringen kom det også frem, at åbenhed og gennemsigtighed står højt på borgernes ønskeseddel for fremtidens EU.
Her er problemet især, at EU's arbejdsgange virker for indviklede, og at der er for dårlig kontrol med EU's penge.
Med hensyn til udvidelsen af EU glæder vi os over, at folkehøringen viste, at den ikke skræmmer befolkningen, men at det til gengæld er vigtigt, at EU stiller klare krav til de potentielle medlemslande, krav som f.eks. demokrati, retssikkerhed og menneskerettigheder, en indstilling, som vi i Det Konservative Folkeparti bestemt deler.
Lige nu står vi faktisk midt i tænkepausen, og den bliver som bekendt yderligere forlænget.
Det er selvfølgelig ikke nogen ønskesituation, fordi det jo også betyder, at vi må vente mindst et års tid med at få klarhed over EU's fremtidige indretning.
Men forlængelsen er nødvendig, fordi medlemslandene endnu ikke er nået til enighed om, hvad der skal ske med forfatningstraktaten.
Der skal altså skabes enighed mellem dem, der ønsker forfatningstraktaten gennemført, og dem, der ønsker at fortsætte med EU's nuværende traktater, eventuelt med nogle få ændringer.
Det er ikke nogen let opgave, men Danmark må naturligvis fortsætte med at deltage konstruktivt i arbejdet med at skabe konsensus.
I Det Konservative Folkeparti havde vi håbet, at traktaten var blevet ratificeret, og det er bestemt vores forhåbning, at brikkerne vil falde på plads i løbet af den forlængede tænkepause, men indtil da skal EU naturligvis fungere og ikke mindst vise resultater.
Tænkepausen må ikke blive en sovepude for EU.
I Det Konservative Folkeparti lægger vi især vægt på, at EU bliver i stand til at skabe vækst og beskæftigelse, og at vi får videreudviklet det indre marked.
Derudover står EU jo også over for en stor opgave i forhold til de grænseoverskridende udfordringer, som f.eks. terrorisme, miljøproblemer og ikke mindst den afskyelige menneskehandel.
Det er problemer, som skal løses i EU-regi, og vi er glade for, at regeringen også vil lægge vægt på, at der kommer nogle resultater på de her områder.
Derfor ser vi en fælles EU-udenrigsminister som en god idé.
Afslutningsvis vil jeg blot tilføje, at vi er fulde af forhåbning for EU's fremtid.
Tænkepausen er en påmindelse om, at EU ikke må glemme de befolkninger, der står bag vores samarbejde.
Derfor er det også vigtigt, at tænkepausen bliver brugt konstruktivt til at skabe debatten og dialogen, der er nødvendig for, at befolkningerne netop ikke føler sig udenfor, men i høj grad føler sig som en del af samarbejdet og dets beslutninger.
Når tænkepausen er overstået og vi har fundet en løsning på spørgsmålet om traktaten, har vi forhåbentlig fået et stærkere grundlag at arbejde videre på, og det ser vi bestemt frem til.