runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2002-04-18:
Socialdemokratiet har forgæves forsøgt at få regeringen i tale om en bred løsning af rederierhvervets vilkår.
Det har ministeren og regeringen ikke ønsket.
Det er også sådan, at vi forgæves har forsøgt at få skatteministeren til at svare på de spørgsmål, vi har stillet.
Under andenbehandlingen stillede jeg spørgsmål, men vi løb ind i tavshedens mur.
Derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål til skatteministeren: Vil skatteministeren ikke gerne her redegøre for, hvorfor regeringen gennemfører en lovgivning, som har til formål at sikre mod udflagning, når det er sådan, at der indgår bestemmelser, som gør det muligt gradvist at bringe sig fri af de udskudte skatter og dermed gradvis præmiere udflagning? For det andet: Hvordan kan det være, at regeringen i en lov som denne bringer en fuldstændig firkantet opfattelse af skattestoppet ind, hvor det jo drejer sig om, at man går fra en selskabsskat, som er sat i procenter, til en tonnageskat, som man fastlåser i kroner og øre?
Hvordan kan det være, at man vil gennemføre en ordning, som svarer til, at man sagde, at mennesker i det her land ikke kan komme til at betale mere i indkomstskat i kroner og øre næste år, uanset om de tjener mere?
Og endelig: Hvordan kan det være, at denne lovgivning skal gælde for regnskabsåret 2001, når det er sådan, at hele ideen er, at det skal være fremadrettet?
Regnskabsåret 2001 er jo netop afsluttet.
Vi har forgæves forsøgt at få regeringen i tale.
Vi har forsøgt at få brede løsninger.
Det har regeringen ikke ønsket, og jeg kan derfor ikke lade være med at citere fra en meget omtalt grundlovstale fra sidste år, 5. juni, holdt af den daværende hr. Anders Fogh Rasmussen; det er den der grundlovstale, hvor der tales om sammenspisthed og kammerateri og vennetjenester, som vi kan forstå på statsministeren senere var møntet på mønsterkommunen Farum, og det drejer sig om blokpolitik: »Hvad skal det tjene til? Var det ikke bedre, at vi slog kræfterne sammen om at løse opgaverne i stedet for at grave grøfter?
Jeg tror, at befolkningen har en forventning om, at vi tager praktisk fat på at løse f.eks. problemerne med ventelisterne.
Det liberale menneskesyn deler ikke befolkningen op i »Der er dem, og der er os«.
I Venstre arbejder vi for alle i samfundet.
Vi vil ikke splitte, men samle.
For vi ved, at vi bedst løser hverdagens opgaver ved at gøre det i fællesskab.
Venstre lægger op til et bredt samarbejde.
Det vil vi også gøre efter et valg, hvis vi danner en borgerlig regering.
Jeg tror på, at store reformer bliver mest holdbare, hvis der står et bredt flertal bagved.«
Kl. 9.10
Hvorfor har regeringen og ministeren overhovedet ikke været villige til at høre på os i denne sag?
Hvordan kan det være, at man taler om bredt samarbejde, når det, man laver, er blokpolitik af værste skuffe til ugunst for dansk skibsfart?
Hvordan kan det være, at mange års brede flertal til gavn for dansk skibsfart nu skal brydes?
Hvordan kan det være, at man overhovedet ikke har været interesseret i nogen dialog?
Er det, fordi det her forslag er så svært, så man kan tvivle på, at ret mange overhovedet har forstået, hvad det handler om?
Karen J. Klint (S), 2002-04-18:
I forbindelse med den almindelige godkendelse af valgene, der efter folketingsvalget den 20. november 2001 fandt sted
den 5. december 2001, godkendte Tinget også hr. Lars-Emil Johansen og hr. Kuupik Kleist som valgt i Grønland. I overensstemmelse med forretningsordenens § 1, stk. 6, og lov om folketingsvalg i Grønland fandt denne godkendelse sted på grundlag af en fra Rigsombudsmanden i Grønland modtaget foreløbig opgørelse af valgene, og i så fald skal Tinget, når det endelige opgjorte valgmateriale foreligger, træffe afgørelse om, hvorvidt godkendelsen kan opretholdes.
Indenrigs- og Sundhedsministeriet har den 3. april 2002 fremsendt den af Rigsombudsmanden i Grønland udarbejdede endelige valgbog, og denne valgbog er i overensstemmelse med forretningsordenen tilstillet Udvalget til Valgs Prøvelse, der har behandlet sagen i et møde. Den endelige opgørelse af valget viser ligesom den foreløbige, at hr. Lars-Emil Johansen, Siumut, og Khr. uupik Kleist, IA, er valgt som medlemmer af Folketinget for Grønland.
Der er i den endelige opgørelse enkelte afvigelser i forhold til den foreløbige opgørelse, hvis tal indgår i betænkning og indstilling af 5. december 2001 fra det foreløbige Udvalg til Prøvelse af valgene.
Der er endvidere ikke modtaget klager over selve valget eller over de foretagne opgørelser og beregninger
, ligesom der heller ikke over for udvalget er rejst tvivl om de udpegedes valgbarhed.
Herefter kan jeg på udvalgets vegne afgive følgende indstilling
Den godkendelse, der blev foretaget på baggrund af Rigsombudsmanden i Grønlands opgørelse af 22. november 2001, opretholdes.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Skatteministeren må jo ikke have fulgt ret godt med, før skatteministeren blev skatteminister.
Jeg troede ellers, skatteministeren havde fulgt med, for medlemskabet af Statens Ligningsråd giver dog trods alt en vis indsigt i disse forhold, også med hensyn til hvad der foregår af skattemæssig lovgivning her på Christiansborg. Der er jo rent faktisk ændret betydeligt på det her område.
Det troede jeg at skatteministeren var bekendt med.
Jeg kan se, at skatteministeren nikker.
Derfor er det også dybt besynderligt, at man går op på talerstolen og nærmest hidser sig op og spørger: Hvad har Socialdemokratiet gjort? Vi har rent faktisk indført en række ændringer, men vi siger bare, at på det her konkrete område sker der en forvridning, fordi man tilgodeser nogle i forhold til andre og man udskyder skat, hvilket ikke er til fordel for beskæftigelsen.
Det mener jeg faktisk er godt dokumenteret og formentlig dokumenteret af folk, som i hvert fald anses for at være kloge på det her område; lad mig bare igen henvise til professor Ole Bjørn.
Det er et problem, at det jo ikke ændrer ved, at skatteministeren har sat sig i hovedet, at disse virksomhedsindehavere altså nu skal have den mulighed, og at det skal gennemføres nu, og det er så, fordi der er et flertal for det her i Folketinget, og det uanset om det er det klogeste; det er i hvert fald de fleste, der vil have det på den måde nu.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-18:
Jeg har bedt om ordet, for jeg har sådan set god tid.
Jeg vil gerne sige, at når jeg får stillet et spørgsmål af hr. Jens Peter Vernersen eller af andre her i Folketinget, kunne jeg da ikke drømme om ikke at svare på det, ellers ville jeg jo blive bebrejdet det; det har vi jo oplevet tidligere i dag. Så derfor går jeg på talerstolen igen.
Jeg vil gerne allerførst svare hr. Ole M. Nielsen, at jeg gerne stiller mig til rådighed med beregninger af eksempler, hvis udvalget ønsker det; derom ingen tvivl.
Den argumentation, som hr. Jens Peter Vernersen kom med, havde jeg måske lidt svært ved at forstå.
Jeg tror for nu at svare direkte, at den omstændighed, at der gennemføres et generationsskifte - det behøver man sådan set ingen betænkninger for at finde ud af - hvor en ung mand kommer til efter en tidligere ejer, som går på pension, hvilket jo typisk er det, der sker, tror jeg, at selv hr. Jens Peter Vernersen kan forstå betyder en øget produktivitet.
Det betyder en fornyelse af virksomheden, det betyder en forbedring, det betyder en øget konkurrenceevne, det betyder en øget eksportmulighed.
Det har alt det i sig, som vi har brug for.
Derfor er det vigtigt at få fremmet de dér generationsskifter, og derfor er det vigtigt at undgå, at nogle af generationsskifterne slet ikke bliver til noget, men at virksomhederne går nedenom og hjem.
Derfor vil jeg spørge hr. Jens Peter Vernersen, som jeg nu har set har bedt om ordet igen: Hvad er Socialdemokratiets
alternativ
Socialdemokratiet har ikke bestilt andet end at forhindre generationsskifter i de sidste 9 år.
Hvor er Socialdemokratiets alternativ?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
Jeg beklager, at vi nordjyder har en sådan lidt friere omgang
med sprog, end vestjyder har.
Snydes er i høj grad det, hr. Jens Peter Vernersen mener der gøres. Snydes, unddrages - hvad skal jeg kalde det?
- de uhensigtsmæssige fordele, som opnås ved det her lovforslag.
Det er det, hr. Jens Peter Vernersen mener, selvfølgelig.
Jeg skal prøve at lade være med at bruge ord som snydes, fiduser, profit og sådan noget, for de misforstås; det forstår jeg.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Hr. Ole M. Nielsen burde være for pæn til at bruge det udtryk, når han beder skatteministeren om at fremsende regneeksempler, der viser, at der snydes i skat.
Det har der overhovedet ikke været tale om.
Der er tale om, at man udskyder skatten, og det kan man gøre fra generation til generation.
Det er det, det drejer sig om.
Det ved skatteministeren også godt, og det er det, som skatteministeren sympatiserer med.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
Må jeg ikke med det samme have lov at opfordre skatteministeren til til udvalget at fremsende nogle regneeksempler med nogle forskellige modeller for, hvordan det her kunne se ud, sådan at vi kan få dokumenteret, hvor forfærdeligt det er, og hvor mange penge der snydes for i skat ved den ordning her - det tror jeg altså ikke at der gør - for ligesom at få tilbagevist hr. Jens Peter Vernersens misforståelse af den sag her?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Det har før været sagt her fra denne talerstol, at hvis man har en skidt sag, så hæver man stemmen, og det hjælper, hvis man samtidig forsøger at se lidt overbevisende ud.
Det ændrer jo ikke nogen ting, vil jeg gerne sige til skatteministeren, at det er en medarbejder, der måske har været i virksomheden i 3 år, som får mulighed for at købe virksomheden.
Det er ikke sikkert, at lige præcis den medarbejder er den bedste til at drive virksomheden; det kunne godt være en udefra.
Den, der får fordele af denne udskydelse af skatten, er den, der sælger virksomheden.
Det er dokumenteret i den betænkning, som skatteministeren nu har fået fundet frem og har fået sat nogle gule sedler i, så det er muligt at slå op på de sider, hvor det helt præcist står.
Det her drejer sig jo netop om, at det ikke skaber
nye arbejdspladser, men derimod at man udskyder disse 100 mio. kr.
, og når skatteministeren efterhånden har gjort det 30 gange, så har han brugt 3 mia. kr.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
Det kunne være lykkedes bedre og med mindre risiko for, at virksomheden ville gå nedenom og hjem, med den model her.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Det har kunnet lade sig gøre, før det her lovforslag bliver vedtaget.
Det fortæller jo faktisk alt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
For mig behøver ordene fidus såvel som profit ikke at være negativt ladede begreber.
Sådan er det ikke.
De kan sagtens være helt udmærkede.
Jeg må indrømme, at det med de 3 år sad jeg også og filosoferede lidt over.
Men jeg kender faktisk fra min egen omgangskreds arrangementer af den art, hvor en virkelig dygtig mand, som havde været i en stor koncern og havde optjent penge på sin bankbog, havde lyst til at blive selvstændig.
Så spurgte han: Hvor er der en lille virksomhed, som jeg kan gå hen og løfte og gøre noget ved med de par millioner, jeg har sparet op?
Han fandt sådan en lille selvstændigt ejet virksomhed
med en indehaver på min egen alder, som var ved at blive træt, en virksomhed med 30 medarbejdere, velkonsolideret
virksomhed med en god idé.
Han gik så hen og lavede en aftale med den virksomhedsejer om, at han var ansat i virksomheden i en periode og med en aftalt overtagelse.
Det er sådan en 4-6 år siden, det her arrangement startede, og nu blomstrer den virksomhed op, fordi der er kommet en dygtig, aktiv mand ind, og man har ikke lagt virksomheden øde ved at trække hele egenkapitalen ud.
Det er en god historie, som lige nøjagtig det her lovforslag kan bruges til.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Nu er det sådan, at med forslaget tilgodeser man altså en medarbejder, der har været ansat 3 år, mens alle mulige, der kunne komme udefra og med forstand på at drive virksomhed, får andre betingelser at købe virksomheden på.
Det drejer det her sig jo også om.
Det var det udtryk, der blev brugt her: Det er fidusen.
Det er der ikke brug for.
Der er ikke brug for fiduser, men det tror jeg heller ikke hr. Ole M. Nielsen mener.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
Jeg har ikke noget imod eksperter.
Dem tror jeg såmænd nok på.
Derfor tror jeg også, at professor Ole Bjørn har forstået det, men han havde en forkert præmis i forhold til det, jeg siger.
Han taler nemlig om fordele, som virksomheden oparbejder i sin levetid.
Det er jo lige nøjagtig det, det her handler om: Virksomheden skal ikke ophøre med at leve, fordi den skifter ejer eller indehaver.
Formålet med det her er, at virksomheden, hvis det er et børsnoteret selskab, kan køre videre, uanset om aktionærerne dør eller skiftes ud.
Det er det, der er fidusen i det her, at virksomheden ikke skal begynde forfra, hver gang der er et generationsskifte.
Det giver et mere stabilt og et mere konkurrencedygtigt og levedygtigt erhvervsliv.
Det er det, vi vil.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Nu er det ofte sådan, at det dér med venstre og højre defineres forskelligt og også, hvem der har indsigt i hvad,
men jeg forstår så, at hr. Ole M. Nielsen har et meget klart synspunkt om det. Må jeg komme med et lille citat fra en artikel, som professor Ole Bjørn har skrevet:
»Endvidere må det også anføres, at en række af de beskatningskrav, som et generationsskifte vil udløse, alene består i at udligne de fordele, som virksomhederne har haft under sin levetid, men som ikke hidtil har udløst beskatning i forbindelse med løbende drift.« Skal der være nogen mening med det, og hvis man ikke bare skal udskyde i en uendelighed, så skal det altså beskattes.
Det kan godt ske, at alle andre end hr. Ole M. Nielsen ikke har forstået det, men så har professor Ole Bjørn fra Syddansk Universitet altså heller ikke forstået det, vil jeg gerne sige til hr. Ole M. Nielsen.
Jacob Buksti (S), 2002-04-18:
Jeg vil gerne anbefale hr. Kristian Jensen at gå hjem og læse manuskriptet til den daværende hr. Anders Fogh Rasmussens grundlovstale, for så vil hr. Kristian Jensen nemlig kunne konstatere, at alt det, hr. Kristian Jensen står heroppe og siger, falder til jorden, for det, som statsministeren, den daværende hr. Anders Fogh Rasmussen, sagde, var netop en reaktion mod det, som hr. Kristian Jensen står og siger.
Der står nemlig: »Vi ser også stadig flere eksempler på socialistisk blokpolitik i Folketinget. Socialdemokraterne satser tydeligere på at bruge Enhedslisten og SF til ren venstrefløjspolitik.«
Hele pointen er, at det, statsministeren står og siger her, er, at det vil de borgerlige ikke gøre.
Derfor er det jo en tilståelsessag, når det er sådan, at man står og henviser til, at du er dum, og det kan du selv være.
Her står jo netop, at man i modsætning til den tidligere regering ikke vil føre blokpolitik.
Så er det da topmålet af hykleri, eller også skyldes det, at man ikke er klar over, hvad der er blevet sagt, at stå og sige, at vi har ført blokpolitik, når det, der blev sagt, var, at det ville man i modsætning til den tidligere regering ikke gøre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
Ja, der er noget, partierne til venstre for Kristeligt Folkeparti ikke har forstået.
Det må vi konstatere.
Selvfølgelig er det da væsentligt med lavere skat på arbejde, men det er altså også væsentligt at have selvstændige, privatejede virksomheder med en ordentlig konsolideringsgrad.
Det er jo det, der især er problemet ved privatejede virksomheder, at ved hvert generationsskifte så tømmes kassen.
Så skal alle reserverne udbetales, og så begynder man på en ny med en maksimal kassekredit, en dårlig konkurrenceevne, en dårlig konsolidering og risiko for fallit.
Det er jo det, det her forslag skal modvirke.
Det skal sikre, at velkonsoliderede virksomheder kan køre videre som velkonsoliderede virksomheder.
Det er helt nyttigt for os.
Det er da rigtigt, at der så henstår ubeskattede penge i virksomheden og forhåbentligt i mange år, for at sige det sådan, men skulle de penge blive sat til engang, ved at det offentlige går glip af skatten, så synes jeg, at den risiko er til at overse.
Man vil jo også kunne trække et tab fra i skat, ikke sandt, hvis man vel at mærke formår at komme til at tjene penge igen.
Det er jo så det, der sker her.
Derimod er vi meget på vagt over for, at der kommer penge ud af virksomhederne, at der trækkes kapital ud fra erhvervslivet, som går til privatforbrug osv.
Det kan vi ikke leve med i Kristeligt Folkeparti.
Men at penge, optjent i virksomhederne, bliver stående i virksomhederne ubeskattet, det er vi helt med på.
Derfor synes vi, at det her er et godt forslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, når hr. Kristian Jensen her fra talerstolen giver udtryk for, at vi ikke har søgt bredest mulige politiske løsninger i denne her sag.
Det er simpelt hen ukorrekt. Sagen har været forhandlet på utallige møder i Skatteudvalget.
Vi har haft skatteministeren i samråd for at forsøge at få svar på de spørgsmål, der har været stillet.
Det lykkedes ikke.
Der har derefter været forhandlinger med skatteministeren, hvor man har påpeget de problemer, der påpeges her.
Men skatteministeren har jo været fuldstændig indstillet på, at den her sag skulle igennem.
Derfor er det simpelt hen ukorrekt, når hr. Kristian Jensen siger, at man ikke har søgt at få et bredt flertal for sagen.
Man har forsøgt alle muligheder, alle muligheder.
Kl. 9.15
Det er da fuldstændig ufatteligt, at fordi man her fra Folketingets talerstol påpeger nogle synspunkter, så kan hr. Kristian Jensen ikke komme længere end det dér VU-snak om, at det er hykleri.
Det er da fuldstændig uhørt, at man her fra Folketingets talerstol forsøger at rejse en debat om nogle problemstillinger, der tilfører specielt skibsfarten store beløb, og så er det eneste svar: hykleri.
Er det virkelig en måde at forhandle på her fra Folketingets talerstol?
Er man da virkelig ikke kommet længere?
Så lad mig sige til det med, at »det var lagt frem sådan, at man kunne forhandle om det«: Ja, men man gennemførte det, man lagde frem.
Der var jo ikke plads til ændringer.
Selv om vi sad herude i mødelokalerne bagved og talte med skatteministeren for at få en ordning på denne sag, så ville skatteministeren ikke.
Det er jo det, det drejer sig om.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-18:
Jeg synes nu ikke, man kan rose fru Charlotte Antonsen for at være meget dygtig til at høre efter, hvad man siger.
Det vil være en fuldstændig falsk beskyldning.
Efter at have holdt en tale, der stort set byggede på udvidelsen som det allervigtigste overhovedet for SF, som det vigtigste overhovedet - hvis der er noget parti i det her Folketing, der har presset på for udvidelsen, så er det SF sammen med andre - og derefter blive bebrejdet, at vi ville sælge det til fordel for andre spørgsmål, vil jeg sige, at medmindre man slet ikke har hørt efter, hvad jeg sagde, er
man ikke i stand til at udlede det.
Så synes jeg, der er et andet punkt, hvor fru Charlotte Antonsen heller ikke har hørt efter eller ikke har forstået det eller ikke vil forstå det.
Det er måske i virkeligheden det, det drejer sig om.
Men så for en sikkerheds skyld
: SF er ikke tilhænger af et EU-forsvar.
Det har vi aldrig været.
Jeg har personlig svært ved at se begrundelsen for det.
Jeg har et modspørgmål: Hvor mange militære formationer synes fru Charlotte Antonsen vi skal have, før det er tilstrækkeligt?
I dag har vi et NATO, vi har SHIRBRIG, FN's
udrydningsstyrke, som vi bruger i bestemte sammenhænge,
og så har vi styrker, vi sammensætter til situationen, som tilfældet er i Bosnien, i Kosovo, og som det var i Albanien, hvor vi vælger en udrykningsstyrke, der ikke er sammensat, men som vi sammensætter til situationen. Jeg vil spørge fru Charlotte Antonsen: Hvad skal vi bruge en fjerde fast formation til?
Ole Stavad (S), 2002-04-18:
Socialdemokratiet har haft ét eneste ønske med dette lovforslag, lige fra starten og lige fra førstebehandlingen, og det var at nå et resultat, vi kunne stemme for.
Hvis man skulle være i tvivl, kan man læse det i det socialdemokratiske betænkningsbidrag.
Man kan læse meget præcist, hvad vi mener, der skal til af justeringer, for at vi kan stemme for.
Skatteministeren siger, at han respekterer, at der kan være forskellige politiske opfattelser.
Det gør jeg også, men problemet er, at vi ikke har kunnet få ét eneste svar på, hvorfor skatteministeren og regeringen ikke kan eller ikke vil imødekomme de forslag, Socialdemokratiet er kommet med.
Hvorfor vil skatteministeren gennemføre en lov, der rummer nogle mekanismer, der er de modsatte af dem, der er hele vores fælles hensigt, nemlig at sikre Danmark som rederination?
Hvorfor har skatteministeren ikke villet give bare en antydning af begrundelse, på trods af at vi kun har haft ét eneste ønske.
Skatteministeren har sagt nej til alt, har ikke ønsket at forhandle og har ikke på nogen måde ønsket at imødekomme nogen andre end Dansk Folkeparti.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-18:
SF er hundrede procent enig med skatteministeren om formålet, nemlig at vi skal sikre dansk skibsfart og også dens traditioner.
Det er måske ikke så meget af hensyn til traditionerne, men jeg tror da, det vil glæde vores tidligere søfartsordfører, hr. Tommy Dinesen, at han indirekte er blevet omtalt i Folketinget her i dag og nu også bliver det direkte.
Hvis skatteministeren ikke mener, de bidrager til det modsatte, skal skatteministeren bare sige det og prøve at forklare os, at hr. Buksti altså er på et helt galt spor, for i virkeligheden er det problem, som hr. Buksti ser, ikke noget problem.
Jeg synes, det ville være interessant at få den belæring, for jeg vil gerne blive klogere; det er jo sådan set bl.a. derfor, jeg er blevet sat på Jorden. Hvis skatteministeren kan fortælle, at ændringsforslagene fra Socialdemokratiet og ændringsforslagene fra SF ødelægger hovedsigtet med lovforslaget, vil jeg da tage min stilling op til overvejelse, men så skal vi også have en forklaring.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Det, vi oplevede med det sidste svar fra skatteministeren, viser simpelt hen, hvad det er, vi står med.
Der kommer nogle runde svar, der ikke siger noget som helst, intet!
Jeg spurgte helt konkret
: Hvad er baggrunden for, at regeringen ikke kan gå ind for disse ændringsforslag, der er stillet af Socialdemokratiet?
Jeg bad om et svar, men skatteministeren talte ud i den blå luft.
Man får mere og mere det indtryk, at enten kan skatteministeren ikke svare på det, og det er en ærlig sag, eller
også vil skatteministeren ikke svare på det, og det er en kedelig sag.
Jeg synes, skatteministeren heroppefra burde forklare det stille og roligt.
Skatteministeren har hele sit embedsmandsapparat til hjælp for at kunne fremlægge det, men selv det hjælper ikke skatteministeren.
Jeg synes, det er dybt, dybt kedeligt.
Jacob Buksti (S), 2002-04-18:
Jamen det er jo efterhånden helt patetisk.
Når det nu er sådan, at vi er enige om, at det, det drejer sig om, er at hindre udflagning, kan skatteministeren så ikke bare antyde heroppefra, hvordan det så kan være, at skatteministeren indbygger bestemmelser i lovforslagets § 16, stk. 3, som gør, at det bliver billigere og billigere at udflage alt, og at der bliver en præmie for det?
Hvorfor, hr. skatteminister?
Det eneste, vi har gjort, er, at vi har foreslået en mekanisme, som gør, at det ikke kan misbruges af svage sjæle.
Hvordan kan det være, at det bliver gjort til, at det er regeringen, der vil hindre udflagning, når det er sådan, at det, det drejer sig om, er, at regeringen præmierer udflagning?
Kl. 9.40