Karen J. Klint (S), 2003-12-05:
Derhjemme kører jeg i en gammel Morris Traveller, og det sker, at den trænger til lidt starthjælp.
Men det gør den kun, hvis jeg har glemt at skifte batteriet og det er ved at løbe tørt for strøm, eller også fordi den er så gammel, som den er, så den også kan gå i stykker i sin benzinmotor.
Det er god starthjælp, men det er jo dårlig starthjælp, hvis jeg ikke går hjem og retter fejlen bagefter,
for så har jeg jo ikke vedligeholdt bilen, og så kommer jeg måske ikke derhen, hvor jeg havde regnet med jeg skulle, næste gang jeg starter bilen.
Jeg vil egentlig tillade mig at sammenligne regeringens starthjælp lidt med den starthjælp, jeg har fået et par gange fra Falck, når batteriet eller benzinpumpen gik sig en tur; det er midlertidig hjælp.
Det er også fint nok, hvis det var sådan med regeringens starthjælp, at den var midlertidig, men det er jo mange år.
Så det er ikke starthjælp, man giver folk, det er faktisk en startspærre, og det vil jeg komme tilbage til.
Jeg synes, det er et godt princip, at ledige skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er et godt princip at tale om rettigheder og pligter, men betingelsen er så, at man kan få et arbejde.
Lige i relation til den sidste debat her kan man sige, at det da også er o.k. for os, at man ikke giver folk kontanthjælp, eller at man fjerner starthjælpen, hvis folk ikke vil arbejde.
Vi har sagt, at det godt kan være en kærlig hånd at smække kassen i, det har vi ingen problemer med; der skal bare være balance i tingene, arbejdet skal være der.
Regeringen har ikke ændret på principperne om, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, men regeringen har givet det, vi andre kalder en sulteydelse for at motivere udlændinge til at finde sig et arbejde.
Vi tror ikke, det er den bedste motivationsfaktor, og vi tror desuden heller ikke, at det er med til at integrere, for det har vist sig - det er set i mange undersøgelser - at starthjælpen er med til at skabe en ny fattigdom.
Rådet for Socialt Udsatte har fået lavet en undersøgelse, og den viser, at starthjælpen kommer under den officielle fattigdomsgrænse i EU.
Starthjælpen hæmmer altså også integrationen, fordi starthjælpen ikke giver folk økonomisk spillerum til at blande sig med den øvrige befolkning og komme ud og faktisk snakke med mennesker, der ved, hvor der er ledige job, for mange ledige job i Danmark findes jo ikke ved annoncer, de findes jo ved, at folk snakker sammen og man anbefaler hinanden.
Det er i øvrigt ikke kun os på venstrefløjen, der er bekymret for, at starthjælpen er med til at udstøde de mennesker, der får starthjælp.
Magtudredningen har fremhævet i deres delundersøgelse, der hedder »Over-Danmark og under-Danmark?«, at fattige borgere ikke har ressourcer til at deltage i samfundslivet, i det politiske liv osv.
De skriver nemlig: »Spidsformuleret kan man sige, at det er de økonomiske vilkår, som Folketinget beslutter for de marginaliserede grupper, der er den afgørende parameter for deres deltagelse i samfundslivet.«
Når jeg tager det citat frem, er det, fordi det for Socialdemokraterne selvfølgelig er vigtigt, at folk får et arbejde, ellers taler vi heller ikke om integration, men det er integrationsmålet, der er langt det vigtigste, også fordi vi skal have alle fremmede integreret, uanset i hvilken grad de er i stand til at arbejde.
Og hvis man så ikke har råd til at blande sig i samfundslivet, så synes vi, at vi har tabt integrationen på gulvet.
Socialdemokraterne er egentlig meget overraskede over, at med hensyn til de negative forudsigelser, vi havde ved lovens indførelse, har virkeligheden faktisk overgået vores vildeste fantasi. Starthjælpen har ikke forbedret folks vilkår, den har forringet folks vilkår, og det er ikke kun noget, venstreorienterede aviser skriver; der er faktisk meget borgerlige aviser, der bringer citater om det og undersøgelser, der viser det.
Socialdemokraterne kan derfor varmt anbefale B 31, og vi vil stemme for det.