runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Jeg vil sige, at fra Enhedslistens side har vi ikke noget behov for, at Venstre tager afstand fra, hvad hr. Søren Krarup sagde.
Det må Venstre sådan set selv om Men jeg synes, vi har et behov for at høre, hvad der er Venstres synspunkt med hensyn til det.
Jeg vil da foreslå, at hr. Jens Rohde fortæller, hvad Venstre mener om det, hr. Søren Krarup sagde, sådan at vi alle sammen kan høre det og forstå det og dermed altså også forstå, hvad der egentlig ligger i, at man har indgået et kompromis, der består i, at menneskerettighedscenteret også skal omhandle børnekonventionen.
Så er der én ting, jeg bliver nødt til at bede hr. Jens Rohde om at afklare.
Hr. Jens Rohde sagde heroppefra, at den nuværende leder af menneskerettighedscenteret havde udtalt: Der kan ikke strammes mere på udlændingeområdet.
Jeg vil godt spørge: Er det et helt konkret citat, som hr. Jens Rohde her giver, eller er det hr. Jens Rohdes politiske fortolkning af, hvad direktøren for menneskerettighedscenteret sagde?
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Til fru Bodil Kornbek: Nej, jeg har sådan set ikke noget problem med, at man ytrer sig.
Vi lever i et frit land, men når man som center går ud og f.eks. tilkendegiver, at her kan man ikke gå længere, så må man trods alt med en vis ret kunne forlange, at de ting, som man så fastslår som en kendsgerning, er baseret på forskning.
Det må vel være et rimeligt krav at stille.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen, når han siger, at Venstre har selv været med, og nu er man det slet ikke længere, og man ønsker bare at bombe det hele tilbage til engang i fortiden: Hvad er det for noget pjat?
Hr. Lars Kramer Mikkelsen er da så fornuftig, at han burde kunne læse, hvad det er, vi egentlig har gjort.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen må da have hørt, hvad statsministeren har tilkendegivet, hvad integrationsministeren har tilkendegivet allerede siden den 22. januar.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-12:
For tredje gang vil Kristeligt Folkeparti gerne stille det samme spørgsmål, og det er selvfølgelig: Er det et problem
for Venstre, at et center udtaler sig politisk, hvad enten det er det her center, eller ethvert andet center?
Hr. Jens Rohde er jo normalt ikke mundlam, så jeg er sikker på, at han har en holdning, men om han vil frem med den, er jo så en anden sag, men det er jeg meget spændt på.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Nu må jeg se, om jeg kan nå at svare.
Til hr. Søren Søndergård: Hvor interessant er alle de her mellemregninger egentlig?
Hvorfor i alverden vil hr. Søren Søndergaard ikke forholde sig til det resultat, som ligger?
Og fru Sandy Brinck står heroppe og siger: Vi vil gerne høre om motiver, vi vil gerne høre, hvad Venstres holdning er.
Den har statsministeren redegjort for.
Den har integrationsministeren redegjort for.
Den har jeg redegjort for i min ordførertale.
Fru Sandy Brinck kan ikke have hørt efter, men jeg vil meget gerne give fru Sandy Brinck talen, så hun kan læse sig til, når hun nu ikke vil høre, hvad der er Venstres holdning og motiver i forhold til det her problem.
Så skylder jeg hr. Søren Søndergaard et svar på, om jeg har et konkret citat.
Ja, dem er der faktisk en del af.
Jeg har for eksempel et her, hvor det er en diskussion om selve familiesammenføringerne, hvor Morten Kjærum siger: »Vi følger jo allerede en praksis på dette område, der er så stram, som konventionerne tillader«.
Det opfatter jeg mere som en politisk udmelding end en forskningsbaseret udmelding, og sådan er det.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen sætter spørgsmålstegn ved, hvorvidt vi med den konstruktion, vi har lavet, og den debat, det har affødt, har foretaget en styrkelse af studierne for internationale forhold og menneskerettigheder.
Og det vil jeg fastholde, at det har vi, og ja, jeg vil sige, at mange af de udmeldinger, som vi har hørt fra internationalt hold, bygger på misforståelser.
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Det lykkedes ikke helt med de første af dem.
Så lavede vi Center for Freds- og Konfliktforskning, det fik universiteterne blandet sig skævt ind i, og så lavede vi Det Danske Center for Menneskerettigheder, og det blev bedre.
Det er alt sammen før Paris-principperne.
Så kommer Paris-principperne, som slår alt det her fast, og derfor var der dengang den traditionelle konflikt mellem en regering og et flertal i Folketinget, - dengang havde vi jo et operativt flertal - om, hvorvidt regeringen syntes, det var sjovt at have de der selvgående institutioner.
Det løste vi helt dengang ved at stemme regeringen ned, eller hvad vi nu gjorde.
Det endte med, at regeringen stemte for, tror jeg, men altså sådan var det jo så.
Det var én side af sagen.
Siden har vi så fået Paris-principperne, og Paris-principperne er næsten bygget op over den model, vi havde på Det Danske Center for Menneskerettigheder, og derfor er det her altså en meget alvorlig sag, ikke bare for Center for Menneskerettigheder, men for Danmarks internationale omdømme.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-03-12:
Så kan jeg som følge af det sige, at så kan jeg sådan set godt forstå, at man i Venstre har den holdning, at man vil afskaffe eksperter, for hvis de blot er til skade for ens egen holdning og taler én imod, er det da indlysende, at man ønsker at afskaffe dem.
For det har da ikke skortet på gode råd om, hvordan det her skulle gøres, ude fra den ganske verden.
Man må altså konstatere, at Danmark har haft stolte traditioner i kampen for menneskerettigheder verden over.
Venstre har været med i kampen for menneskerettigheder.
Nu er det sådan set ligegyldigt, hvad man har foretaget sig historisk, for nu kan vi konstatere, at i Danmark skal vi bombes tilbage til dengang, hr. Bertel Haarder var med til at etablere det her center første gang.
Det ved jeg da ikke, om man har grund til at rose regeringen for.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-12:
Jeg vil godt gentage mit spørgsmål fra før
, om det er et problem for Venstre, at et center kommer med politiske udmeldinger, det være sig Det Danske Center for Menneskerettigheder eller andre centre.
Sandy Brinck (S), 2002-03-12:
Hr. Jens Rohde prøver igen at få os alle sammen til at tro på, at det er ren struktur, at stillingen bliver genopslået.
Det må så fortabe sig i det uvisse.
Det er jo fair.
Det er en del af det politiske spil, og hr. Jens Rohde siger jo meget klart, at der er forskellige motiver.
Men vi forsøger sådan set bare at finde ud af, hvad der er Venstres motiv.
Og det vil vi gerne høre.
Så tog hr. Jens Rohde først afstand fra hr. Søren Krarups udlægning, hvorefter hr. Jens Rohde modificerede det og sagde, at det mere var formen, at det blev fremsat så bombastisk; men det står stadig tilbage, at hr. Jens Rohde ikke forholder sig til indholdet af det, aftalepartnerne fra Dansk Folkeparti har sagt i dag fra talerstolen.
Det er selvfølgelig rart at se, at hr. Jens Rohde sidder og bliver coached af hr. Kristian Thulesen Dahl undervejs, men kunne vi ikke godt få en klar melding om, hvad motivet er for Venstre og en afstandtagen til indholdet i det, der er blevet sagt?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-03-12:
Det kan godt være, jeg har hørt forkert.
Det tror jeg næsten jeg har, for jeg hørte hr. Jens Rohde sige, at det hele faktisk bliver bedre af det her.
Hele denne her studehandel, hvori menneskerettighederne i Danmark altså kommer i klemme, kommer simpelt hen til at løse de problemer, der kunne være i Danmark eller havde været i Danmark, og vi kommer til at stå med en ordning og et menneskerettighedscenter, som kommer til at fungere bedre end det tidligere.
Der er mennesker, som siger, at Danmark bliver mindre, at Danmark bliver snævrere, at vores horisont bliver lige så indskrænket som det menneskesyn, der har lavet det her udtryk for snæversyn og ringeagt.
Den studehandel, hvori Dansk Folkeparti har overtaget styringen, mener hr. Jens
Rohde virkelig, at vi styrker menneskerettighederne med den?
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Venstres ordfører må have os andre undskyldt, at vi borer lidt i det.
Selvfølgelig kan der være forskellige bevæggrunde for at indgå et forlig, forskellige hovedsynspunkter.
Men normalt er man dog nogenlunde enige om, hvad formålet med forliget er. Og nu får vi at vide, at der er indgået et forlig, hvor den ene part har det formål at styrke menneskerettighederne, og den anden part har det formål at svække menneskerettighederne, og så vil man prøve at forklare, at der ikke er nogen, der er blevet snydt i den handel.
Se, det forstår jeg ikke.
Kunne hr. Jens Rohde forklare det, så hører jeg det gerne.
Derudover bliver jeg nødt til at gentage mit spørgsmål.
Når hr. Jens Rohde heroppefra citerede Morten Kjærum, var det så et præcist citat?
Var det noget, der har været udtalt i fjernsynet, hvor det er blevet skrevet ned som et præcist citat, eller er det en eller anden journalistisk gengivelse?
Det håber jeg at hr. Jens Rohde kan afklare.
Bertel Haarder (V), 2002-03-12:
Blot en konkret oplysning.
Dengang menneskerettighedscentret blev oprettet,
Jeg kritiserede allerede dengang, at man fik alle disse små institutter, og jeg mener, at vi nu langt om længe får løst det problem.
Vi får dem samlet og får derved gjort det til et meget mere spændende sted for forskere, for studerende, for ph.d.-studerende.
Det skulle vi have haft fra starten.
Det får vi nu.
Blot til belysning af, hvad der kan være af fordele ved den nye struktur.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Med henblik på spørgsmålene om Dansk Folkeparti som aftalepartnere i det her spørgsmål er det nu engang sådan, at motiverne i politik er forskellige, når man indgår forskellige aftaler.
Det ved den tidligere regering alt om, og også både fru Sandy Brinck og hr. Jeppe Kofod.
Jeg deler ikke de synspunkter, som hr. Krarup er kommet med her, i hvert fald ikke i den meget bombastiske form, som jeg synes de bliver udtrykt, men det er vel fair nok, at man laver aftaler også med partnere, der har andre synspunkter end dem, man selv står for, når bare resultatet og det, der ligger på bordet, er i orden.
Og der kan overhovedet ikke herske nogen tvivl om, at den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, overholder Paris-principperne på samtlige punkter.
Til fru Sandy Brinck: Der har ikke været tale om en fyring.
Der er tale om, at man går ind og reducerer fem direktørstillinger til tre, og så bliver de helt naturligt genopslået, og Dansk Center for Menneskerettigheders formand har i øvrigt selv udtalt, at det er ganske fornuftigt, at man gør det på den måde.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-13:
I SF anerkender vi, at forslaget kan føre til en styrkelse af de forebyggende børneundersøgelser i kommunerne, idet der har været rekrutteringsproblemer primært på lægeområdet.
Forslaget muliggør således at samarbejde i større enheder, f.eks. i det amtslige samarbejde om personale især på lægeområdet.
Men der er meget af det, som jeg synes er relativt uklart i den nuværende form.
Nogle af de svar, der ligger fra høringsrunderne, forholder sig til nogle informationer eller nogle forslag til ændringer, hvor vi må afklare under udvalgsarbejdet, om de kan indbygges i det endelige lovforslag.
Vi er også skeptiske over for, om borgernes krav på en sammenhæng i de forebyggende undersøgelser kan fastholdes.
Så vi ser frem til en nærmere afklaring i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jens Christian Larsen (V), 2002-03-13:
Venstre er meget stærk tilhænger af, at det forebyggende arbejde på sundhedsområdet opprioriteres.
De to forebyggende helbredsundersøgelser, hvor den ene sker i barnets første skoleår og den anden umiddelbart før undervisningspligtens ophør, er fundamentale, dels for at opfange signaler så tidligt som muligt og dels for at rådgive ved senere erhvervsvalg.
Det kan imidlertid være meget svært at rekruttere læger til disse kommunale stillinger, ikke mindst i de mindre kommuner.
Med lovforslaget sikres en højere grad af fleksibilitet, således at kommunerne nu kan indgå aftaler om, at opgaverne løses enten ved vedvarende ansættelse eller også ved at indgå aftaler f.eks. med lægerne i et lægehus.
Det er dog vigtigt at prioritere, at kommunerne vedvarende har ansvaret for, at de lovbestemte forebyggende ydelser i form af vejledning, bistand og undersøgelse er til stede og kvalitativt i orden.
Her er et eksempel på, hvorledes Venstre ønsker at sikre udvikling af det kommunale selvstyre, undgå bureaukratisering og medvirke til at sikre, at kommunerne lever op til kravene om et lovbestemt serviceniveau, idet det nu skulle være muligt at sikre de forebyggende intentioner som sagt også ude i de mindre kommuner.
Med de høringssvar, der foreligger, fremgår det bl.a., at Kommunernes Landsforening er meget positive over for forslaget, og derfor kan Venstre anbefale forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2002-03-13:
Vi er i Socialdemokratiet enige i, at det er et problem, når vores målsætning om, at børn og unge skal tilbydes forebyggende undersøgelser, ikke efterleves i alle kommuner.
Som med alle andre områder under serviceloven er det jo her hensigten, at alle, uanset bopæl og indkomst, skal have adgang til de samme tilbud.
Derfor deler vi regeringens bekymring for de 14 pct. af børn og unge, som i øjeblikket ikke modtager de lovfæstede lægelige tilbud fra den kommunale sundhedstjeneste.
De forebyggende undersøgelser er en væsentlig del af den tværfaglige indsats, som skal medvirke til tidligere at opfange signaler hos børn og unge, som har problemer af den ene eller den anden art.
Det arbejde er meget vigtigt, særlig i forhold til udsatte børn og unge,
og derfor vil jeg gerne understrege, at Socialdemokratiet anser tværfagligheden for aldeles vigtig. Det er netop også en af grundene til, at vi har betænkeligheder i forhold til det fremsatte forslag.
Det forebyggende arbejdes karakter er lagt meget an på det tværfaglige samarbejde mellem sundhedspersonalet i kommunerne.
Det var noget, som vi også fremhævede, da vi i 1995 udarbejdede loven, nemlig at en sammenhængende indsats bedst kunne sikres via et tæt samarbejde mellem de forskellige involverede faggrupper.
Således har læger, psykologer, sundhedsplejersker, lærere og pædagoger hver deres faglige indgangsvinkel, som alle har stor betydning i forhold til indsatsen over for børn og unge. Koordinering og kontinuitet er vigtige elementer i en helhedsorienteret indsats.
Vi er derfor ekstra bekymrede, når så mange af de hørte organisationer er bekymrede for, at den værdifulde tværfaglighed vil gå fløjten, hvis opgaverne i for stort et omfang bliver lagt ud på private eller andre hænder.
I høringssvarene er der rejst en lang række problemstillinger og spørgsmål, som der ikke tages højde for med lovforslaget, og som derfor fortsat er uafklarede.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget i dets nuværende form.
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-13:
Da den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen, ikke har mulighed for at være til stede her i salen i dag, skal jeg på hendes vegne redegøre for Det Konservative Folkepartis indstilling til sagen.
Lad mig indledningsvis tale om det, der ikke ændres ved dette lovforslag.
Der ændres ikke ved, at det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for at løse opgaven med de forebyggende sundhedsordninger for børn og unge, og der ændres heller ikke ved disse ordningers omfang og indhold.
Det, der derimod sker, er, at kommunerne får en frihed til at løse opgaverne på en anden måde, end de hidtil har skullet.
Det er en frihed, som nogle kommuner især i de tyndt befolkede områder allerede har været tvunget til at tage sig, alene af den grund at det ikke har været muligt for dem at få ansat især de læger, som loven krævede de skulle have. Jeg er sikker på, at der er mange kommuner, der vil blive meget glade for denne lovændring.
For Det Konservative Folkeparti er det væsentligt, at
det forebyggende arbejde bliver udført, mens det er mindre væsentligt, om de, der udfører arbejdet, er ansat hos kommunen, eller om vedkommende er selvstændig eller ansat hos en anden arbejdsgiver
Jeg vil slutte med at glæde mig over en lille ændring, som heldigvis ikke vedrører så mange børn, men som for de få, det vedrører, er meget vigtig.
Det drejer sig om den ændring, der sikrer, at børn, der sammen med en af forældrene opholder sig i en institution uden for kommunen, nu bliver omfattet af sundhedsplejen i den kommune, hvor institutionen ligger.
Det er et stort fremskridt for nogle få.
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2002-03-13:
Lovforslag nr. L 117 drejer sig om at give kommunerne bedre mulighed for at tilrettelægge de forebyggende sundhedsordninger for børn og unge.
Ifølge den nuværende lovgivning er kommunerne forpligtet til at ansætte læger, sundhedsplejersker, sygeplejersker og andet personale til at løse opgaverne efter loven.
Det nye i L 117 giver kommunalbestyrelserne rundt om i landet mulighed
for at beslutte, om man ønsker opgaverne udført af egne ansatte, eller om kommunalbestyrelsen ønsker at indgå aftale med privatpraktiserende læger, sundhedsplejersker, sygeplejersker og andet personale om varetagelse af opgaverne.
Ifølge en undersøgelse gennemført i 1998 af Sundhedsministeriet vedrørende kommunernes og amternes indsats vedrørende de forebyggende sundhedsordninger for børn og unge viste undersøgelsen, at ca. 20. pct. af landets kommuner ikke havde ansat nogen læge, hvilket svarer til, at ca. 14 pct. af alle børn ikke modtog et lægeligt tilbud fra den kommunale sundhedstjeneste.
Mange små kommuner har simpelt hen ikke kunnet leve op til lovens intentioner på grund af mangel på læger.
Med det nye forslag er der skabt mere fleksible rammer.
Dansk Folkeparti stiller sig meget positivt over for forslaget, da vi selvfølgelig ikke kan være tjent med, at 14 pct. af vore børn ikke modtager et lægeligt tilbud fra den kommunale sundhedstjeneste.
Kommunerne vil med den nye lov blive ansvarlige for, at opgaverne udføres, men kommunalbestyrelsen kan organisere bl.a. de to forebyggende sundhedsundersøgelser, samt at børn med særlige behov fortsat tilbydes lægeundersøgelse, vel at mærke på en for dem hensigtsmæssig måde.
Samtidig åbner den nye lov mulighed for, at børn, der opholder sig sammen med forældre i en institution uden for bopælskommunen,
bliver omfattet af sundhedsplejen på det sted, hvor institutionen ligger.
Vi ser som sagt positivt på forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2002-03-13:
Den foreslåede lovændring betyder, at revisionen af lov om forskningsrådgivning m.v. udskydes til næste folketingsår.
Hensigten med udskydelsen er, at regeringen sikres tid til at fremkomme med et samlet udspil for rådgivningen på forskningsområdet som opfølgning på Forskningskommissionens betænkning, som jo bl.a. indeholder anbefaling om en ændret organisationsstruktur for rådgivningen.
Samtidig betyder den foreslåede udsættelse, at revisionen af området tidsmæssigt falder sammen med den forudsatte vurdering af lov om Danmarks Grundforskningsfond, hvilket Venstre finder hensigtsmæssigt, da Forskningskommissionen netop foreslår fonden indtænkt i en ny struktur.
Venstre finder det ligeledes afgørende, at en kommende revision af rådgivningen på forskningsområdet ses i en helhed, hvorfor Venstre kan støtte forslaget.
Da den konservative ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at meddele, at Det Konservative Folkeparti ligeledes støtter forslaget.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-13:
Ja, Kristeligt Folkeparti finder også forslaget velbegrundet og kan dermed støtte det.
Og jeg skulle sige fra Enhedslistens ordfører, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at Enhedslisten kan også støtte det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-03-13:
Ja, SF kan støtte forslaget.
Vi finder det velbegrundet, og det er udmærket.
Jette Jespersen (DF), 2002-03-13:
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget om at flytte revisionen til næste år.
Vi i Dansk Folkeparti mener, at det er en fornuftig beslutning at udsætte revisionen, så den bliver behandlet samtidig med revisionen af Grundforskningsfonden.
Vi mener også, det er hensigtsmæssigt at se det i en helhed med henvisning til Forskningskommissionens betænkning for under ét at vurdere behovet for fornyelse og sammenhæng mellem de fire hovedlove på forskningsområdet.
Dermed opnår vi en forsvarlig behandling i stedet for at presse noget igennem her i forårssamlingen.
Lene Jensen (S), 2002-03-13:
Ja, jeg skal sige, at Socialdemokratiet kan også støtte det her forslag.
Det er meget fornuftigt, at vi ser det hele i en sammenhæng, og vi ser frem til drøftelserne om en eventuel ny struktur.
Da De Radikales ordfører ikke kunne være til stede, skulle jeg hilse mange gange og sige, at de synes også, at det er en vældig god idé.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-13:
»Vil ministeren venligst oplyse, hvilke ændringer der sker i opgaveløsningen i Told- og Skattestyrelsen i forbindelse med de personalereduktioner, der finder sted dels med finanslov 2002/2, og dels i de kommende 4 år?«
Skriftlig begrundelse
Margrete Auken (SF), 2002-03-13:
»Kan ministeren fuldstændig afvise, at lederen af Det Danske Center for Menneskerettigheder, Morten Kjærum, har været drøftet under finanslovsforhandlingerne mellem ministeren og Dansk Folkeparti, og vil ministeren tilbagevise enhver påstand fra Dansk Folkeparti om, at en sådan drøftelse har fundet sted?«
Naser Khader (RV), 2002-03-13:
For Det Radikale Venstre lyder det fornuftigt at give kommunerne en større fleksibilitet i planlægningen af den forebyggende sundhedsindsats over for børn og unge.
Det gør det primært, fordi ca. 20 pct. af landets kommuner i øjeblikket ikke lever op til lovens krav om, at der skal eksistere et lægeligt tilbud i den kommunale sundhedstjeneste.
Meget tyder derfor på, at vi under alle omstændigheder bliver nødt til at gøre den kommunale lægeordning mere attraktiv.
Derfor vil vi være positivt indstillet over for,
at kommunerne kan inddrage de privatpraktiserende læger, hvis det dermed kan være med til at sikre, at det pågældende tilbud bliver givet i alle kommuner.
Samtidig ser vi det som en fordel, at kommunerne på den måde kan indgå et personalesamarbejde i større enheder, f.eks. amtsligt.
Det vigtigste for os er, at vi sikrer, at der fortsat foreligger nogle helt klare standarder for den tværfaglige indsats, det vil sige, at vi skal sikre, hvis opgaverne uddelegeres til andre end offentligt ansatte, at samarbejdet mellem de forskellige aktører, læger, sundhedsplejersker, skoler, forældre ikke bare opretholdes, men også styrkes.
Dette forslag skal ikke gennemføres på de svage børns bekostning.
Vi vil ikke acceptere en kvalitetsforringelse på området, hvor de privatpraktiserende læger kun involverer sig i den konkrete opgave med at tilse børn og unge, men ikke indgår en løbende samtale, der skal finde sted mellem skole, forældre og sundhedsforvaltning.
Samtidig vil vi også fremhæve den sædvanlige anke i forhold til en udlicitering på sundhedsområdet, nemlig: Hvordan kan man sikre en samlet kvalitetsudvikling?
Ved at kanalisere opgaverne ud i den private sektor mister det offentlige jo også den indsamlede viden og erfaring.
I den konkrete sammenhæng vil det specielt være os
magtpåliggende at imødekomme Dansk Sygeplejeråds betænkninger i forhold til praktikpladser. Derfor vil vi foreslå, at regeringen tager initiativ til, at de nuværende praktikordninger kan gennemføres også i privat regi, så vi ikke undergraver uddannelsesforløbet.
Men alt i alt støtter Det Radikale Venstre forslaget.
Morten Homann (SF), 2002-03-13:
»Hvem forestiller regeringen sig skal færdiggøre de klager, der ligger i vurderings- og skyldråd og som ikke når at blive færdigbehandlet inden disse afvikles?«
Helge Sander (V), 2002-03-13:
Jeg vil meget gerne leve op til formandens forventninger.
Jeg vil gerne takke hele ordførerkredsen for den brede tilslutning.
Mange tak.