runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Også her har Kristendemokraterne, da de er forhindret i at være til stede, bedt mig om på deres vegne at fremføre deres synspunkt, og lad mig starte med det, for det er ganske kort.
Lad mig så sige selv, at Det Konservative Folkeparti ligesom ved det tidligere forslag er positivt over for intentionerne og ideerne.
Jeg kan jo konstatere, at langt de fleste af disse ting er noget, som man gør i en række byer eller områder af landet efter en vurdering af, om man skønner, det er hensigtsmæssigt eller ej.
Og vi synes stadig væk, at det er den rigtige måde at gøre det på, at man i den lokale kommunalbestyrelse i samarbejde med politiet og de trafikanter, der findes, finder ud af, om det her er noget, der fremmer cyklisternes og andre trafikformers fremkommelighed eller det modsatte.
Og i det omfang det er positivt, så kan man bare indføre det. Lad mig til et par enkelte af forslagene nævne, at jeg med hensyn til det med at bruge cyklen som transportmiddel i forbindelse med den kollektive trafik i hvert fald kan bekræfte det, trafikministeren sagde, og også det, hr. Karsten Nonbo sagde, for jeg kører i tog næsten hver dag med hr. Karsten Nonbo, og i forhold til for 10 år siden eller bare for 5 år siden kan jeg jo konstatere, at der er masser af plads til cyklerne.
Hr. Karsten Nonbo har tit sin egen cykel med, og jeg har endnu ikke, tror jeg, i de sidste 5 år oplevet et eneste tilfælde, hvor der har været fyldt op i disse mange pladser.
Og det er selvfølgelig positivt både for cyklister og alle andre.
Så kun lige til det sidste, punkt 6, hvor der skal gives
en økonomisk præmiering for os, som vælger cyklen som transportmiddel mellem bolig og arbejdsplads.
Der kan jeg sige, at det får vi jo heldigvis, en fantastisk præmiering, og det er da dejligt.
Tak for det til regeringen og tidligere regeringer.
Ud over disse rent økonomiske fordele er der i hvert fald fem andre gode måder, man bliver præmieret på.
For det første får man et bedre helbred, for det andet får man en øget kondition, for det tredje får man en bedre appetit, for det fjerde får man en sundere kulør og for det femte en slankere talje.
Det var da seks helt gode præmieringer, som cyklisterne får.
Så det er for mig også ufatteligt, at der ikke er langt flere, også selv om man måske ikke er lige så entusiastisk som hr. Karsten Nonbo med 8.000 km om året, men bare en 6.000-7.000 km om året batter godt, og man bliver præmieret for det, for man bliver smukkere og kønnere.
Så der kan jeg tilslutte mig, at man gør det.
Jeg håber også, fru Margrete Auken cykler så langt.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Det, som jo havde været vores håb, var, at Danmark som helhed ville sige: Nu vil vi gøre noget for cyklisterne.
Jeg ved godt, at det er fuldstændig bims at håbe det med en regering som denne her, men alligevel satsede vi sammen med cyklistforbundet på det, og vi er gået igennem det.
Og jeg vil altså sige, at vores forslag er noget mere veldokumenteret og gennemarbejdet.
Det kan man også se af et høringssvar, der er sendt via Færdselssikkerhedskommissionen
fra Danmarks Transportforskning, som stort set støtter de fleste af vores forslag.
Så jeg vil bare lige sige, at ministerens uvilje mod at have med cyklister at gøre på denne måde altså er, tror jeg nok, meget dikteret af hendes egen fornemmelse af, hvordan det er, cyklister ser ud, når man sidder i en bil.
Man siger vel, at rødt lys altid betyder stop.
Men det gør det f.eks. ikke for busser, og der er der faktisk tit farlige situationer.
Jeg støtter, at busser har den der fremkommelighed.
Og de kører jo over.
Jeg støtter faktisk, at de har det, men det er jo en forkert beskrivelse af det.
Det, vi jo foreslår f.eks. i forbindelse med højresving ved rødt,
er jo bare, at man flytter vigepligten.
Man har under alle omstændigheder en skrap vigepligt, når man skal dreje til højre, og her flytter man den bare.
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle skabe mere usikkerhed, under forudsætning af at det er sket ved ordentlig kampagne, selvfølgelig, og oplysning.
Og det er et af de steder, hvor man faktisk mobber cyklisterne.
Hvis ministeren havde fulgt de kampagner, som politiet har haft, så handlede de kun om at pågribe cyklister.
Der stod de nede på Rådhuspladsen, der, hvor man kører over ved Strøget ved Vester Voldgade, ellers skulle de have holdt stille ved et stoplys, hvor der ikke var et eneste menneske, ingen fodgængere i forgængerovergangen, der ...
Lene Espersen (KF), 2004-03-26:
Det er korrekt, at kommunerne mange steder allerede er opmærksomme.
Den mulighed er der, den er der allerede hjemmel til.
Det ligger sådan set allerede i lovgivningen, at det er der mulighed for.
Og derfor må jeg sige, at jeg ikke finder det rigtigt her at fremlægge det således, at der er behov for yderligere lovgivningstiltag.
Der er nok behov for, at man ude nogle steder i kommunerne prøver at indtænke det bedre, når man laver byplanlægning, når man tilrettelægger, hvilken måde trafikken skal afhjælpes på.
Det er simpelt hen noget, de lokale politikere selv må påtage sig ansvaret for og så føre ud i livet, hvis de ikke synes, at de trafikale forhold i tilstrækkelig grad også tager hensyn til cyklismen.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Nu sagde fru Line Barfod, hvilket også hr. Per Kaalund tog fat i, at hash i sig selv måske ikke har medført dødsfald, men mener fru Line Barfod ikke - det gør jeg i hvert fald - at hash har gjort mange ude af stand til at forsørge sig selv, således at de måske var døde af sult, hvis ikke andre havde forsørget dem?
Tror fru Line Barfod, at de mennesker, der står udenfor og demonstrerer, har taget tidligt fri fra arbejde for at stå udenfor og demonstrere?
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Dér, hvor man har forsøgt med langt hårdere midler, end vi forhåbentlig nogen sinde tillader i Danmark, og meget, meget længere straffe, end vi har i Danmark, florerer stofferne jo også, og der er der også hashhandel, og det er ikke lykkedes.
Man har gentagne gange i løbet af de sidste 30 år sat hårdere og hårdere ind med politi, har optrappet straffen hele tiden, og det har ikke haft den effekt, at man fik nedbragt brugen, hverken af hash eller af de hårde stoffer.
Derfor mener vi, at vi skal prøve at gå nogle andre veje, og derfor vil vi hellere satse på et statskontrolleret salg af hash og på at sætte langt bedre ind med at lære de unge, hvordan man omgås rusmidler, hvilke der er farlige, og hvilke der ikke er særlig farlige, hvis man omgås dem fornuftigt, og lære dem at få et fornuftigt forhold til, både hvordan man kan bruge alkohol, og hvordan man kan bruge hash, og hvad der absolut ikke er en god måde at bruge det på.
Per Dalgaard (DF), 2004-03-26:
Fru Line Barfod sagde, at politiet i mange år tidligere har kæmpet for at nedbringe forbruget af hash osv., og at det faktisk ikke rigtig er lykkedes.
Men det er faktisk lykkedes nu f.eks. at rydde Pusher Street.
Kan fru Line Barfod så ikke se eller fornemme, at det, at politiet måske ikke tidligere har haft så stor succes, skyldes den politiske modvilje herindefra mod, at politiet reelt set skulle gøre noget, der virkelig battede noget?
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Vi ønsker netop at få isoleret hash fra de andre stoffer.
Det, vi siger er det store problem,
er, at hash i dag mange steder i Danmark bliver solgt af kriminelle sammen med hårde stoffer, og at de dermed kan få unge til at tage nogle hårde stoffer, ligesom vi hører om, at unge nu bliver tilbudt rygeheroin i stedet for hash uden at få at vide, at det er rygeheroin. Det vil vi gerne have skilt ad ved at få hashen ind i et statskontrolleret salg, ligesom alkoholen er, fordi hash bliver brugt almindeligt som rusmiddel i Danmark; der er flere hundrede tusinder i Danmark, der har røget hash, hvorimod det heldigvis er meget få, der bruger andre hårde stoffer.
Derfor håber vi på, at vi kan ændre udviklingen ved at få et statskontrolleret salg, på samme måde som det i Holland er lykkedes at ændre udviklingen ved en delvis legalisering af hash.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Nu kan jeg forstå, at fru Line Barfod ser hash som et meget isoleret problem, uafhængigt af andre former for stofmisbrug.
Vil fru Line Barfod ikke give mig ret i, at hash, som vi kender det her i landet i dag, er baggrund for en lang række kriminalitetshandlinger, herunder i rockermiljøer og andre, der forhandler disse ting osv., og er det ikke det samme med ecstasy, amfetamin og andre former for narkotiske stoffer?
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Der er nogle, der har røget hash, der begynder på et misbrug af hårde stoffer, ligesom der er nogle, der har drukket alkohol, der begynder på et misbrug af hårde stoffer, men det, at man bruger hash, fører ikke i sig selv til, at man begynder at bruge hårde stoffer.
Der, hvor risikoen er, er jo, at mange af dem, der skal købe hash, køber det hos nogle, der også sælger hårde stoffer og derfor kan have en interesse i at gøre dem afhængige af de hårde stoffer.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Bare et enkelt spørgsmål til fru Line Barfod, der siger, at man jo ikke dør af hash - det hørte jeg meget tydeligt sagt -
og det kan jeg da måske nok bekræfte, men vil fru Line Barfod ikke give mig ret i, at brugen af hash og udvidet brug af hash i høj grad kan medføre, at man udvikler et egentligt stofmisbrug?
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Nu har man jo i 30 år under skiftende regeringer forsøgt at bekæmpe brugen af hash med politi og forsøgt at sætte politiet ind.
I andre lande, hvor man har straffet for eget brug, har man heller ikke gode resultater med det.
Der har det heller ikke virket.
Derfor er der jo flere og flere, også politifolk, dommere, de, der arbejder med misbrugere osv., der siger: Tiden må være kommet til, at vi prøver noget andet.
Lad os prøve at se, hvad der sker, hvis vi laver et statskontrolleret salg i stedet.
Så får vi i hvert fald den effekt, at vi får det adskilt fra de hårde stoffer og vi får det adskilt fra det kriminelle miljø.
Så er der ikke nogen kriminelle, der har en interesse i at få de unge gjort afhængige af hårde stoffer i stedet for hash.
Per Dalgaard (DF), 2004-03-26:
Fra Per Dalgaard.
Jeg vil spørge fru Line Barfod i forbindelse med denne her lange tale om, at det er forfærdeligt at gøre noget ekstra, og de bekymringer, fru Line Barfod fremkommer med i forbindelse med at ændre tingenes tilstand i dag til en mere konkret holdning: Kan man ikke sige det på den måde, at nu har der i lang tid i de tidligere regeringers tid været en sådan svævende holdning med hensyn til ikke rigtig at gøre noget konkret, og hvad har vi så fået ud af det?
Har vi fået noget ud af det?
Jeg mener, at når man i mange år ikke har gjort noget særligt, så må man jo prøve noget nyt, og det er sådan set det, der sker her.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Tak for oplysningen.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Jeg håber, jeg misforstod hr. Helge Adam Møller, men det lød, som om hr. Helge Adam Møller kom med en ret grov anklage om, at der var nogle partier her, der ønskede, at det skulle være muligt at uddele ecstasy og prøve at lokke unge til at blive afhængige af et stof, og at det ikke skulle være strafbart.
Jeg vil gerne, for at der ikke skal være nogen tvivl, sige, at det, der netop har været et væsentligt formål for Enhedslisten med at fremsætte forslag om et statskontrolleret salg af hash, har været at få adskilt hash fra hårde stoffer og at få et salg, hvor det ikke er kriminelle, der har en økonomisk interesse i at få gjort unge afhængige, som står for det, men hvor det tværtimod sker under kontrollerede former, ligesom alkohol bliver solgt under kontrollerede former.
Per Dalgaard (DF), 2004-03-26:
Dette lovforslag ligger helt i tråd med Dansk Folkepartis ønsker om en meget hårdere kurs over for alle former for narkohandel, her specielt, når lovforslaget er rettet mod salg af narko til unge mennesker.
Det gælder, både når det er ecstasy, hash, joint, eller hvad man ellers kalder de euforiserende stoffer.
Salg af narko i alle former til unge mennesker er ganske afskyeligt.
Det vil ske med dette forslag, hvor det allerede første gang, en person sælger, medfører en fængselsstraf på en tredjedel mere end det, der idømmes i dag.
Jeg er sikker på, at dommerne vil følge de henstillinger, der fremgår af lovforslaget, og Dansk Folkeparti støtter med glæde forslaget.
Det er også glædeligt, at juridiske personer, dvs. foreninger og virksomheder kan straffes, og jeg går ud fra, at det kan finde sted, hvis man f.eks. finder stoffer på en lokalitet, hvor unge færdes, og hvor disse stoffer ikke entydigt kan knyttes til en person.
Jeg kan måske få justitsministeren til at svare på, om ikke det er tilfældet, at det sådan set er stedet, virksomheden, hvor det findes, der bliver den dømte i en sådan sag.
Vi finder også, det er godt, at den umulige regel i den tidligere lov om en graduering af de mængder stoffer, en person har på sig, nu ikke mere er gældende.
Når lovforslaget nu vedtages, vil det være sådan, at enten har man ulovlige stoffer på sig, eller også har man det ikke.
Der er ingen slinger i valsen.
Det er en klar politik.
I lovforslaget omtales der et vist administrativt besvær med at inddrive bøder hos f.eks. turister.
Det er også et spørgsmål, jeg kan stille justitsministeren, om ikke man der kunne udstede bøder på stedet, som man f.eks. nogle gange gør det i forbindelse med overtrædelse af færdselsloven i udlandet. Det er også glædeligt, at der sættes et øget fokus på at gøre vore fængsler og andre kriminalforsorgsinstitutioner stoffri.
Det bør være steder, hvor der ingen stoffer findes.
Overtræder en indsat dette forbud, må der en disciplinær straf til.
Det punkt er i øvrigt kendt Dansk Folkeparti-stof og er et led i den flerårsaftale, vi har indgået med regeringen.
Det samme gælder de urinprøvetest, test for anabolske steroider og flere narkohunde, som nu også finder indpas i forbindelse med at gøre institutionerne narkofri.
Det er måske noget, justitsministeren har glemt at skrive ind i lovforslaget, men på trods af den forglemmelse kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Jo, det er også min umiddelbare vurdering af det, at det næppe gør den store forskel på det administrative politimæssige besvær, om det er en advarsel eller en bøde, man giver.
Men jeg kan se, at der efterfølgende kan blive merarbejde med at inddrive bøderne, hvis de ikke bliver betalt; en advarsel skal jo immervæk ikke betales.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Jeg vil spørge hr. Per Kaalund, om hr. Per Kaalund ikke er enig med mig i, at det vel i og for sig ikke kræver så mange ekstra ressourcer, at man udskriver en bøde i stedet for en advarsel, for advarslen skal jo også registreres i Kriminalregisteret, hashen skal alligevel også konfiskeres, og advarslen skal jo bruges senere.
Så den eneste ekstra administration er at sende et girokort med, og det kræver ikke ekstra ressourcer.
Kan hr. Per Kaalund ikke godt kan se, at det i hvert fald er minimale ekstra ressourcer, det vil betyde, for man
har jo alligevel fat i folk?
Det er jo ikke sådan, at man skal ud og hente dem.
Det, det drejer sig om, er at være effektiv over for dem, man allerede har stoppet og står med i hånden.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Jeg mener, at der er taget hensyn til politiets bemærkninger.
I det, der har været udsendt i høring, og i det konkrete lovforslag er der taget hensyn til politiets synspunkter, bl.a. på området om, i hvilket omfang og i hvilke situationer der kan gives advarsler.
Vi har altså overvejet det her lovforslag og støtter det, som det ligger.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Vil hr. Per Kaalund slet ikke i den her sag tage hensyn til, hvad politiet er kommet med af høringssvar?
Det var ellers mit indtryk, da vi sad under politiforhandlingerne, at hr. Per Kaalund lyttede meget til, hvad politiet sagde. Det kommer lidt bag på mig, og derfor vil jeg spørge: Hvad er grunden til den der forskellige opfattelse i de forskellige situationer?
Nu ved jeg, det ligger hr. Kaalund meget på sinde at bruge politiets ressourcer fornuftigt.
Gør det ikke indtryk på hr. Kaalund, når politiet samstemmende siger, at brugen af ressourcer her til bødeafgivelse, bødeinddrivelse og følgen op på det er en fuldstændig unødvendig brug af politiets ressourcer, som med større fordel kunne anvendes til at efterforske, således at stofferne slet ikke var her i landet?
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Fru Line Barfod præciserede jo også de hollandske lyksaligheder og sagde, at misbrugsproblemet var faldet dernede.
Tror fru Line Barfod ikke, at det, at man har legaliseret noget, måske gør, at man registrerer mindre? Når omfanget af det her hashsalg, der foregår i Holland, efter min mening i meget stor målestok ikke er kendt, så er det nok, fordi det ikke bliver opgivet til skattevæsenet, og der bliver ikke konfiskeret noget, da det jo er blevet legaliseret.
Jeg tror, mange er enige med mig i, at Holland er Europas kloak med hensyn til stoffer, det er derfra, al stanken kommer rundt til resten af Europa.
Det er i hvert fald min indstilling, men der er vi åbenbart uenige.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Er fru Line Barfod bekendt med misbrugskonsulenternes bekymring over, hvor svært det er at sige til de unge: I må ikke ryge hash, I må ikke bruge kokain, I må ikke bruge heroin, I må ikke bruge ecstasy, uden så at gå ind særskilt og sige: Der er rent faktisk nogle, som godt kan ryge hver 14. dag en enkelt gang, uden at de går ind i en psykose, fordi det bliver så vanskeligt, når man bare siger, at det hele er forbudt, og det hele er forfærdelig farligt, med den konsekvens, at de unge slet ikke tror på misbrugskonsulenterne?
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Jeg må da indrømme, at jeg også var blevet forbløffet, hvis justitsministeren skulle have haft sans for cyklister.
Nu er det jo sådan, at man gør rigtig, rigtig, rigtig meget for at øge bilisternes fremkommelighed.
Milliarder sendes ud over bilisterne, for at de kan vinde nogle minutter her og der, men cyklister bliver, det kunne jeg høre hos ministeren, nu anskuet som nogle, man godt vil give lidt sikkerhed, men så skal de ellers ikke tro, de skal kunne bilde sig noget ind.
Nu er det f.eks. sådan i Odense, jeg ved ikke, om ministeren er opmærksom på det, at man der faktisk har gjort en masse ud af de her ting, for der har man sat sig for at holde af cyklister i stedet for at sige, at det er nogle frække nogle, der skal begrænses.
Man har øget cyklismen, jeg tror, det er med 20 pct., ved at gøre de her ting, og sikkerheden er selvfølgelig i samme grad forbedret, fordi sundhedsudgifterne er faldet dramatisk, ikke bare fordi der er færre ulykker, men også fordi folk har godt af at cykle. Jeg vil godt lige spørge justitsministeren: Er ministeren bekendt med, hvordan det faktisk går i Odense, hvor man har anlagt en hel anden måde at tænke over cyklister på end den, ministeren giver udtryk for?
Læg mærke til, at vi ikke har skrevet, at de er på lige fod med fodgængerne.
Vi siger, at man skal betragte dem som stærke fodgængere i stedet for som nu i lovgivningen som svage bilister.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Jeg hørte godt, at ministeren sagde på lang sigt.
Det kan vi så tro på eller lade være at tro på.
Men på kort sigt: Hvor mange ekstra ressourcer regner ministeren så med, at politiet skal bruge på at gå ud og vende folks lommer for at se, om de unge har en klump hash med i stedet for en flaske vin eller nogle øl, når de skal til fest? Hvad er det, politiet så skal nedprioritere for at få ressourcer til at gå ud og tjekke, om folk går rundt med noget hash på sig?
Lene Espersen (KF), 2004-03-26:
Nu tror jeg måske ikke, at fru Line Barfod var her under min første runde af afsluttende bemærkninger, men jeg gentager dem da gerne for fru Line Barfods skyld.
på, at det, at man nu sætter ind på et langt tidligere tidspunkt, gerne skulle medvirke til, at det, at politiet måske kortsigtet tager fat i lidt flere unge og får bragt dem på ret kurs, faktisk betyder, at man sparer politiressourcer på længere sigt, fordi de ikke kommer ud i et længerevarende misbrug.
Men jeg tror måske også på, at den unge på et meget tidligere tidspunkt indser, at det her er en meget dårlig idé, så den unge ikke oplever det, som det er i dag i andengangstilfælde, at man så alligevel får udstukket et bødeforelæg.
Jeg må også sige omkring den rent administrative del af det, at jeg meget deler den opfattelse, som hr. Karsten Nonbo
har givet udtryk for.
Nu skal man altså ikke overdrive bureaukratiet og den administrative tunghedseffekt for politiet af det pågældende lovforslag.
Nu betyder det så også, at der derudover skal udsendes en rudekuvert til den pågældende person.
Det mener jeg bestemt ligger inden for de rammer, som man må forvente er noget politiet kan håndtere.
Men jeg tror på, at det her langsigtet er en hjælp for politiet og en hjælp for samfundet, nemlig at vi forhåbentlig får flere unge mennesker fjernet fra det miljø, hvor man ender i et livsvarigt misbrug, og hvor det ender med, at misbruget vejer så tungt også økonomisk, at man må begå kriminalitet for at finansiere det.
Derfor tror jeg, at det her rent langsigtet også er til gavn for den måde, som politiet bruger sine ressourcer på, og det skinner jo også igennem høringssvarene, at der er meget, meget, meget bred opbakning fra store dele af dansk politi til lovforslaget.
Jamen jeg må sige: Jeg er bare ikke enig.
I forbindelse med den kommenterede høringsoversigt har vi meget klart redegjort for, hvad konsekvenserne er af lovforslaget, og jeg må så bare konkludere, at der åbenbart er en leder ude i Kriminalforsorgens institutioner, som er uenig med Direktoratet for Kriminalforsorgen.
Det skal der også være plads til.
Jeg synes, det er udmærket med en åben dialog, og der skal også være plads til kritik, men jeg deler ikke den opfattelse af sagen.
Derfor må man jo sige, at jeg mener, at det er Direktoratet for Kriminalforsorgen, der er de bedste til at skønne, hvad konsekvenserne er af lovforslaget.
Direktoratet for Kriminalforsorgen har været inddraget meget tæt i udarbejdelsen af det her lovforslag, og derfor ligger opgaven naturligvis i at få kommunikeret ud efterfølgende, hvordan lovforslaget kommer til at fungere i praksis, så de indvendinger, der måtte være, kan blive imødegået af, at det kan være, man måske lidt har misforstået, hvad konsekvenserne i praksis er af lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Politidirektøren tilføjer: Det forekommer mig på denne baggrund vanskeligt at se, at lovforslaget vil få den tilsigtede effekt.
Det er god rådgivning.
Nu har jeg forstået, at justitsministeren ikke mener, at Fængselsforbundet på nogen måde har ret i noget som helst af det, de sagde om antallet af pladser.
Så vil jeg bare bede justitsministeren læse henvendelsen fra både Jyderups og Horsens' fængsel, der jo klart påviser, hvilken ekstra belastning det giver for fængslerne, hvilket ekstra behov det giver for pladser, og hvilke få ressourcer de har.
Lene Espersen (KF), 2004-03-26:
Jeg må sige, at vi har lyttet.
Jeg synes, at vi et meget langt stykke hen ad vejen også har fulgt de indvendinger, der er kommet fra politidirektøren.
Men jeg må også sige, at det er Folketinget, der lovgiver, og det er altså lidt den omvendte problematik, hvis vi står i et tilfælde, hvor den ene myndighed siger, at vi har svært ved at kontrollere eller inddrive bøder, og derfor må I helst ikke vedtage noget sådant.
Det går den omvendte vej, og jeg mener, at vi et meget langt stykke hen ad vejen nu også sørger for at tilpasse lovforslaget, så det fungerer i virkelighedens verden, og at vi i forbindelse med politiforliget også sikrer, at der er tilstrækkeligt med politiressourcer til at gennemføre det her i praksis.