Ritt Bjerregaard (S), 2002-04-25:
Der er ikke noget særligt uklart i den forespørgsel, må jeg sige til hr. Erik Larsen.
Det er simpelt hen sådan, at en del af forbrugerarbejdet foregår uden for landets grænser, og når man laver de besparelser, der direkte henvises til i forespørgslen, har de derfor også nogle konsekvenser for det arbejde, der foregår i EU.
Det er sådan set også min kommentar til økonomi- og erhvervsministeren.
Det er godt med en grønbog, og det er jo fint at støtte indholdet i en grønbog.
Men der er en lang række udvalg, der arbejder med de ting, som har brug for, at der er en dansk repræsentation, og har brug for, at forbrugerorganisationerne kan være til stede, kan deltage i arbejdet og præge det med danske synspunkter.
Men konsekvenserne af den finanslov, der er vedtaget her i Folketinget, er jo, at nogle af de muligheder forsvinder, og derfor er der en sammenhæng mellem finansloven og vores mulighed for internationalt og europæisk engagement i forbrugerpolitikken.
Præsidenten for Landbrugsraadet, hr. Peter Gæmelke, siger i Landsbladet i uge 10, at han er meget glad for den nuværende regering, for når man sammenholder regeringens finanslovforslag med det, der var lagt op til af den tidligere regering, har det givet et plus på mere end 400 mio. kr. til de danske landmænd; heri indgår BSE-kompensation og meget andet.
Det er ikke noget, der er til gavn for fødevaresikkerheden, og det er ikke noget, der er til gavn for forbrugerne, men det er til glæde for Venstres naturlige vælgergruppe, nemlig landmændene.
Det er på den anden side lidt svært at se, hvad det egentlig er, De Konservative har fået.
Men når vi i samråd og i onsdagsspørgetiden spørger til fødevaresikkerheden, er der ikke råd til noget, og ministeren har desværre ikke penge til at gøre noget.
Små virksomheder kan ikke få hjælp.
Beløbet er skåret væk, selv om der var en EU-medfinansiering på 50 pct., og fødevareregionerne får skåret medarbejdere væk.
Ministeren siger egenkontrol, men de, der skal holde øje med det, skal også spare. Antallet af laboratorieprøver skal begrænses, frugt og grønt skal ikke længere undersøges så grundigt for pesticider, og ministeren har ikke råd til at fortsætte den forrige regerings plan om at stoppe udenlandsk frugt og grønt med sprøjterester fra den 1. januar 2003.
Det ville klart have været en meget stor fordel for forbrugerne, det blev vi for nylig belært om via Kræftens Bekæmpelses store undersøgelse, og det er klart, at det også havde været en stor fordel for danskproduceret frugt og grønt.
Men igen var ministerens svar, at det havde hun ikke råd til, selv om hun havde råd til at give landmændene et ekstra beløb.
Vi glæder os selvfølgelig over, at ministeren følger den tidligere regerings salmonellahandlingsplan, men skulle den ikke følges op af en plan for campylobacter?
Den tidligere regering gjorde det klart, at fødevaresikkerheden havde højeste prioritet, også over for industrien, men sådan er det ikke mere.
På trods af, at den tidligere regering ønskede en øjeblikkelig udfasning af transfedtsyrer i margarine, giver ministeren industrien en længere overgangsperiode.
Vi har rejst debatten her i dag for at høre ministerens redegørelse for fødevaresikkerheden.
Vi betragter fødevaresikkerhed som et offentligt anliggende, og vi lægger vægt på sikkerhed, sundhed og kvalitet.