runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 1999-01-27:
Enhedslisten har fremsat et forslag til lov om ændring af fødevareloven.
I 1998 blev der brugt utrolig mange kræfter fra Folketingets side, fra regeringens side og fra Fødevareministeriets side på at debattere den nye fødevarelov.
Vi havde mange skarpe opgør, også her i Folketingssalen, og jeg kan næsten ikke - undskyld, hr. Keld Albrechtsen - betragte dette lovforslag som andet end et bevis på, at Enhedslisten er en dårlig taber.
Det, man gør nu, er at rykke tilbage til det, der var
, og det er oven i købet et dårligere forslag, man kommer med, når det endelig skal være.
Man accepterer altså ikke, at der for noget, der ligner et halvt år siden, var et markant flertal i Folketinget for den nye lov, og jeg synes, det er lidt flot, når forslagsstillerne allerede nu kan konstatere, at de statslige, regionale kontrolstrukturer ikke duer.
Til hr. Keld Albrechtsen: Vi er først i færd med at bygge strukturen op.
Vi skal bruge 1999 til det, og det var også det, der fremgik af debatten op til sommerferien 1998.
Vi er i gang med alt det nu, så allerede nu at konstatere, at det ikke duer, synes jeg er en lidt flot bemærkning.
Jeg vil gerne til beroligelse for Enhedslisten sige, at intentionerne i den fødevarelov, som et bredt flertal i Folketinget vedtog før sommeren 1998, nu er ved at blive ført ud i livet, og jeg vil gerne forsikre hr. Keld Albrechtsen om, at jeg oplever, at efter at den politiske beslutning blev taget - og jeg understreger igen: Med et bredt flertal i Folketinget - er man nu kommet i arbejdstøjet.
Jeg oplever, at både de ansatte og de politiske ansvarlige nu er dybt optaget af at få den nye lov til at fungere.
På baggrund af disse kommentarer sammenholdt med den brede debat, vi havde i 1998,
må jeg på regeringens vegne afvise Enhedslistens forslag.
Erling Christensen (S), 1999-01-27:
Nogle foretrækker stereo, når de hører musik, og gentagelser kan være et godt pædagogisk princip, i det mindste hvor der ønskes rygmarvsreaktioner.
Den gældende fødevarelov blev jo, som fødevareministeren sagde, vedtaget for mindre end 1 år siden efter et meget grundigt politisk arbejde her i Tinget og efter diskussioner ude i landet.
Man er nået meget langt, som det også blev bekræftet af ministeren, i implementeringen af loven.
Men nu ønsker Enhedslisten igen at behandle et delelement i loven, og det uanset at der ikke er sket ændringer i Folketingets sammensætning, og at der vel derfor heller ikke er nogen holdningsændring over for det foreliggende.
Det er vel også registreret udadtil, så i stedet for at ulejlige Folketinget igen, kunne man så ikke bare have nøjedes med at udsende en pressemeddelelse om partiets holdning?
Vi er imod forslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-01-27:
Enhedslistens forslag om tilbageførsel af fødevarekontrollen til de kommunale levnedsmiddelkontrolenheder ligger jo fint i forlængelse af partiets holdning i forbindelse med behandlingen af fødevareloven, der som tidligere nævnt blev vedtaget umiddelbart før sommerferien 1998.
Vi var også ligesom forslagsstillerne betænkelige ved miljøkontrollens overlevelsesmuligheder i den nye struktur, men vi mener, at Enhedslistens forslag er forfejlet. Hvis Enhedslisten havde ment, at der kunne skabes et flertal for ændringen af beslutningen i fødevareloven om strukturen på kontrolområdet, havde det vel været taktisk fornuftigere at komme med forslaget umiddelbart efter, at fødevareloven var blevet vedtaget.
På nuværende tidspunkt er arbejdet med en ny struktur så langt fremme, at Venstre ikke mener at kunne støtte Enhedslistens forslag.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-01-27:
Med hensyn til, hvor Fremskridtspartiet står med hensyn til, hvor mange hektar, altså hvor stort arealet må være, og med hensyn til antal dyreenheder mener vi, at det, vi allerede i dag har, er et minimum. Men vi må tænke på, at det, vi lovgiver om her, jo er noget, der vil række ud i fremtiden, måske 5 eller 10 år.
Og dér er jeg overbevist om, at ligegyldigt, hvad vi vedtager her i dag med antallet, så vil det være for lille, ellers kan vi ikke klare os internationalt.
Kristen Touborg (SF), 1999-01-27:
Jeg synes, det er meget interessant, når Enhedslistens ordfører mener, at en 100 ha's grænse er en snærende grænse, at den kan blive snærende for økologerne og specielt mælkeproducenterne.
Så vil jeg gerne stille Enhedslistens ordfører et spørgsmål.
Så har man opnået de stordriftsfordele, der er i det område.
Men spørgsmålet til hr. Keld Albrechtsen er: Hvor meget større mener hr. Keld Albrechtsen egentlig de besætninger skal være end de 90, der er plads til i det nuværende lovforslag?
Christian H. Hansen (DF), 1999-01-27:
Jeg mangler så at få at vide af hr. Thorkild B. Fransgaard: Hvor står Fremskridtspartiet?
Hvad vil I med antal dyreenheder?
Og hvad vil I egentlig have ind i landbrugsloven?
Det kunne jo være sjovt, at det måske lige kom frem her.
Eller det ligger måske også sådan med jer, at vi her heller ikke skal have nogen landbrugslov?
Vibeke Peschardt (RV), 1999-01-27:
Til hr. Kristen Touborg: Svaret er nej.
Til hr. Ole M. Nielsen: Jeg var faktisk ikke på nogen måde ude efter svineproducenterne, når jeg nævnte det dér med betalingsbalancen.
Jeg er selvfølgelig ked af det, hvis det er blevet opfattet på den måde. Til Fru Mariann Fischer Boel, som spurgte mig, om en lille landbrugsejendom, der var vurderet som et parcelhus, kunne gøre fortrinsstilling gældende: Jeg må sige, at jeg ved det ikke, men jeg tror det ikke.
Og endelig til hr. Jens Kirk: Jeg vil altså mene, at en bedrift på 100 hektar, der har plads til 90 økologiske køer,
er en bæredygtig bedrift, hvor man også kan have en medhjælp.
Christian H. Hansen (DF), 1999-01-27:
Jeg vil blot sige, at jeg er utrolig glad for, at hr. Keld Albrechtsen siger heroppefra, at der i det her faktisk ikke er nogen stramninger.
Det bekræfter jo, at det ikke får særlig stor betydning for erhvervet fremover, og det synes
jeg er positivt.
Hr. Keld Albrechtsen nævner faktisk kun økologisk landbrug heroppefra.
Jeg vil gerne spørge hr. Keld
Albrechtsen: Hvor er de almindelige landbrug henne?
Og så vil jeg gerne vide: Hvad er det, Enhedslisten vil med det danske landbrug?
Hvor meget jord skal den enkelte landmand have lov til at eje, eller skal det være forpagtet det hele? Jeg kan også se, at Enhedslisten har udtalt til Landbrugsmagasinet, at det er lige meget, om det er forpagtet eller det er ejet jord, det er lige skidt for miljøet.
Jamen er Enhedslistens opfattelse simpelt hen, at vi ikke skal have noget landbrug, så synes jeg, vi skal høre det her fra talerstolen.
Erling Christensen (S), 1999-01-27:
Det, vi mest diskuterer i dag, er jo struktur og størrelser.
Jeg hørte ikke ordføreren for Enhedslisten sige andet, end at det var bedrøveligt, eller hvordan det var, han karakteriserede mine udtalelser.
Jeg hørte Enhedslisten snakke om at løfte fanen så højt, at benene ikke kan nå jorden i det her.
Mener man, at økologerne skal kunne udvide ubegrænset på bekostning af andre, der ikke har økologi?
Eller hvad er det, man vil?
Når man snakker om alsidige bedrifter, viser udviklingen jo det modsatte, at det bliver mere og mere specialiserede bedrifter, fordi det er dér, økonomien ligger i at drive landbrug. Så budskabet fra Enhedslisten i ordførertalen er for mig, at man løfter fanen så højt, at benene ikke når jorden.
Vil man melde sig ud af den her snak, vi har omkring indholdet i dette lovforslag, eller vil man forholde sig til det lovforslag, som det foreligger?
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-01-27:
Jeg vil fra CD gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om han helt glemmer, at der er andet landbrug end økologisk landbrug.
Så vil jeg gerne sige til ham, at de danske svineproducenter eksporterer til andre lande end England, og det er da muligt, at nogle svineproducenter har været for langsomme til at stille om til de krav, England stiller med hensyn til løsgående søer.
Men alting koster jo penge, og alting tager sin tid.
Jeg vil gerne spørge, om ikke det er lige så rigtigt, at vi eksporterer til andre lande, som ønsker vores kød i en kvalitet, som vi ikke må glemme at de danske svineproducenter også leverer.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-01-27:
Jeg synes, det sidste indlæg er et eksempel på den sorgløshed, der har bragt dansk landbrug frem til randen af katastrofen.
Man vil ganske enkelt ikke se den internationale udvikling i øjnene, og derfor kommer man til at stå med en svineproduktion, som man om få år ikke kan afsætte,
medmindre man virkelig lægger roret om, og det skal være nu.
England er jo kun begyndelsen. Den forbrugerbevægelse, der er i England, findes også andre steder, den findes også herhjemme.
Så jeg synes virkelig, man skal tage det problem alvorligt.
Det er milliardbeløb, der står på spil her, og man har visse steder halm i ørerne, når det gælder om, at halmen burde være andre steder.
Så blev jeg spurgt: Hvad er den rigtige brugsstørrelse?
Jamen det afgørende for os er, at såvel små brug som store brug kan drives forkert.
Så spørger man: Hvad vil Enhedslisten så med det almindelige landbrug, som ikke er økologisk?
Jamen det problem, dansk landbrug står over for, forudsætter, hvis det skal løses, at omlægningen til økologisk landbrug bliver gennemgribende, at det simpelt hen bliver løsningen, for det er dér, svaret på fremtidens produktionsmuligheder ligger, og det er derfor, alle sejl skal sætte til for at fremme den udvikling.
Til hr. Erling Christensen vil jeg bare sige, at vi vil naturligvis ikke give los, men tingene skal hænge sammen, og de skal fremme økologien.
Derfor har vi ikke tænkt os at melde os ud af snakken.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-01-27:
Hr. Keld Albrechtsen nævner, at det er landbrugets egen skyld, den situation, de står i med hensyn til de lavere svinekødspriser, fordi man ikke har indrettet sig efter den internationale udvikling.
Det, han mener med det, er, at dansk svineproduktion skulle overgå til økologisk produktion.
Jeg vil gerne have hr. Keld Albrechtsen til at fortælle heroppefra, hvor mange procent eller rettere promille - det er nemlig kun promille - af det svinekød, der produceres, der er økologisk, der sælges på verdensplan.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-01-27:
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg talte ikke om kvantitet, men jeg talte om kvalitet.
flot arbejde; og vækstfremmere ud af det danske landbrug i 1999 - helt fint.
Vores minister har fået en del gjort nede i Bruxelles og Strasbourg.
Men jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at der er jo lande, som stadig væk ønsker at få varer fra Danmark på grund af de kvaliteter, jeg har nævnt her.
Og jeg synes, at det er, som om Enhedslisten er imod vores svineproducenter, som de er i dag.
Derfor vil jeg gerne have at vide fra Enhedslisten, hvad det er, de er dårligst til.
For de har trods alt klaret hurdler og leveret produktion, når andre lande ikke har kunnet levere.
Når så andre lande er i gang igen, jamen så står vi måske nok med et boom.
Men jeg vil gerne spørge Enhedslisten, om ikke der skal være en vis snor i det, og alting tager sin tid, når man skal lave om.
Christian H. Hansen (DF), 1999-01-27:
Det er til hr. Keld Albrechtsen omkring økologien, som siger, at det simpelt hen er vejen frem.
Det lyder næsten, som om hr. Keld Albrechtsen tror, at når vi kommer 10 år frem, så findes der ikke et almindeligt landbrug herhjemme, så er det økologisk det hele. Jamen det er rigtigt, at der er en trend i gang i øjeblikket med, at folk nyder de økologiske varer.
Så lad forbrugerne afgøre, hvilke landbrugsprodukter de gerne vil have på deres køkkenbord.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-01-27:
Hvis hr. Erling Christensen ikke vil se de virkelige problemer, som dansk landbrug står over for, i øjnene, og vi i fællesskab prøver at diskutere løsninger på det,
så er det hr. Erling Christensen, der forsøger at sætte Enhedslisten udenfor.
udenfor.
Vi har intet ønske om at blive sat udenfor, men vi vil ikke være med til at gå ind og lægge stemmer til en lov, som på nogle punkter direkte trækker den forkerte vej for det økologiske landbrug.
Det må hr. Erling Christensen da kunne forstå, at det er der ikke noget ansvarligt parti, som kan gå ind og gøre.
Vi kan i hvert fald ikke.
Så blev der stillet mange spørgsmål om svineproduktionen.
Jamen vi ønsker, at man satser på fritgående svin, økologisk dyrkning og dyrevelfærd.
Det er det, der vil sikre, at vi også i årene fremover vil kunne have et marked i England og andre steder og såmænd også herhjemme, hvor det også vil blive kravene fra forbrugerne. Det ved vi jo godt. Så spørger man: Jamen har Enhedslisten ingen forståelse for det industrielle landbrug?
Jamen vi ønsker ikke, at der skal bruges pesticider på markerne.
Det ønsker vi altså ikke.
Vi ønsker ikke, at der skal gensplejsede organismer ind i landbruget.
Det ønsker vi ikke.
Og vi er sikre på, at det ønsker forbrugerne faktisk heller ikke.
Derfor går vi ind for økologisk landbrug, og derfor tror vi også på, at det bliver løsningen, ikke bare for en del af dansk landbrug, men faktisk på sigt for hele dansk landbrug.
Og det er forudsætningen for, at vi i det kommende århundrede stadig væk vil kunne være en stor landbrugsnation.
Og jeg synes, det burde gå op for alle dem, som leder landbruget i dag, gå op for dem, inden det er for sent; det er det, vi håber på også at råbe dem op til.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-01-27:
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvor mange svin mener hr. Keld Albrechtsen de økologiske landbrug kan producere om året?
Henning Grove (KF), 1999-01-27:
Hr. Keld Albrechtsen sagde, at forbrugerne ønsker økologiske varer.
Hvorfor giver vi så så store tilskud til økologiske landbrug?
Så må de jo kunne klare sig uden.
Hvis forbrugerne ønsker det, vil de betale for det.
Så er der ingen grund til at give tilskud.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-01-27:
Der er udgifter forbundet med en omstilling.
Men den økologiske sektor skal nok klare sig på markedsvilkår.
De, der ikke vil kunne klare sig i fremtiden på markedsvilkår, er dem, som bruger gift på markerne, eller dem, som vil bruge gensplejsede organismer, eller dem, som vil fylde jorden med kunstgødning.
Det er dem, der ikke vil kunne sælge deres varer på markedsbetingelser fremover.
Økologerne skal nok klare sig på markedet.
Ja, det kan jeg jo ikke sætte tal på.
Det kræver jo unægtelig en ekspertberegning.
Det, jeg bare kan se, er, at vi ikke vil være i stand til med den nuværende produktionsudvikling, medmindre der sker en fundamental omlægning, at levere de svin, der er efterspørgsel på, og som folk vil købe.
Men vi vil kunne levere en hel masse andre svin, som ikke vil kunne blive solgt, og hvor prisen vil blive ved med at ligge helt i bund.
Og det vil skabe arbejdsløshed og dårlig økonomi i en stor del af den danske økonomi, hvis det får lov til at fortsætte.
Så spørger hr. Touborg, og det er i forbindelse med 100-ha-diskussionen: Hvor ligger så grænsen?
Jamen vi vil have det sådan, at også mellemstore og store landbrug hurtigt kan omlægges til økologisk drift.
Og derfor må man se i øjnene, at man ikke kan løse disse her problemer med strukturudvikling ved hjælp af et sådant instrument, som man har foreslået her.
Man må ind og have andre instrumenter med, og det er de instrumenter, vi er interesseret i at diskutere.
Og hvis der er en åbenhed over for de instrumenter, som er nødvendige for at få omlægningen af dansk landbrug fremskyndet, så er vi også med til at diskutere loven.
Så står vi ikke udenfor, som hr. Erling Christensen sagde.
Erling Christensen (S), 1999-01-27:
Jeg kan gøre det ganske kort.
Ud fra det sidste, som hr. Albrechtsen sagde her, kan jeg så konkludere, at Enhedslisten mener, at vi skal lade være med at lave en landbrugslov.
Christian H. Hansen (DF), 1999-01-27:
Allerførst er jeg da glad for, at hr. Keld Albrechtsen heroppe fra talerstolen nævnte, at det kun er i omlægningsfasen, at der skal det store tilskud til det økologiske landbrug. Det vil sige, at Enhedslisten, lige så snart den omlægningsfase er ovre, er villig til at fjerne disse tilskud.
Det var da rart at høre fra Enhedslisten.
Men jeg har selvfølgelig også et spørgsmål, og det går på: Når vi nu skal fremme økologien på den måde, som hr. Keld Albrechtsen nævner heroppefra, skal vi så have en landbrugslov, hvor hektarstørrelsen på almindelige landbrug skal være meget mindre, og så skal den have lov til at være større på økologiske?
Og så kan jeg ikke forstå, at Enhedslisten ikke kan sætte noget tal på det.
Det må Enhedslisten da også kunne.
Eller virkeligheden er måske sådan, som det også er nævnt heroppefra, at vi slet ingen landbrugslov skal have?
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-01-27:
Jeg vil gerne stille spørgsmålet til hr. Keld Albrechtsen
én gang til.
Vi fremstillede 19 mio. svin, før Holland holdt op med at levere på grund af sygdom, og da vi var oppe på det højeste, og hvor vi måske begyndte at få problemer, var det 22 mio. Så vil jeg gerne spørge: Skal vi så sige nej til eksport fremover, fordi Enhedslisten ikke ønsker de traditionelle producenter?
Og en anden ting er så: Har Enhedslisten tænkt på, hvad det koster af arbejdskræfter, og hvad der kommer ud i arbejdsløshedskøen af personale, der er ansat inden for industrien?
Jeg ved ikke, om man har forstået mit spørgsmål, men vi skal eksportere 19 mio., før tingene kan rende rundt, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvor får man så svinene fra?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-01-27:
I al ydmyghed vil jeg bare gentage, at det, vi ønsker fra Enhedslistens side, faktisk er at sikre beskæftigelsen inden for svinesektoren og eksportmilliarderne.
Og det mener vi altså at man kun kan sikre gennem en omfattende omlægning.
Længere når vi nok ikke med det i dag.
Så spørger hr. Christian H. Hansen: Hvad så med tilskud til økologisk landbrug efter omlægningen?
Jamen det er klart, at der kan være tilskud f.eks. til forskning, udvikling og andre fornuftige ting, som man også med fornuft kan yde tilskud til.
Det, jeg bare pointerede, var, at vi ikke tror på, at økologisk landbrug bliver et landbrug på krykker, som man nødvendigvis skal pumpe store mængder yderligere tilskud i for at få til at fungere.
Men det er vigtigt at få baseret reglerne, at få lavet reglerne sådan, at omstillingen kommer til at foregå i et hurtigere tempo.
Så blev jeg spurgt: Skal vi overhovedet lade være med at lave denne her landbrugslov?
Det var vist hr. Erling Christensen, der spurgte mig om det.
Jamen vi skal ikke lave en ny landbrugslov, hvis den virker mod sin hensigt.
Og der er altså bestemmelser i den, som efter vores opfattelse virker direkte mod deres hensigt, og som faktisk er med til yderligere at fremskynde en forkert strukturudvikling.
Det vil jeg gerne være med til at analysere.
Jeg vil gerne være med til at diskutere, om den påstand, jeg her har fremsat, er rigtig.
Jeg vil gerne være med til, at eksperter ser på det og kommer med beregninger på det osv. og ser på det i udvalget.
Men sådan ser det altså ud for os.
Og mit svar er naturligvis, at en landbrugslov, som ikke gavner situationen, skal vi selvfølgelig ikke vedtage.
Det synspunkt vil hr. Erling Christensen formentlig også være enig i.
Så må vi se på det i
Fødevareudvalget.
Erling Christensen (S), 1999-01-27:
Det er netop det, der er det interessante, for når den økologiske mælkeproduktion har haft den stigning, der har været igennem den seneste tid, er det jo, fordi der er blevet en økonomi i det - altså markedsøkonomi i det; det er ikke det, vi forbinder ret meget i øvrigt med landbrugsproduktionen, men det er jo det, der er vilkårene.
Og det vil også blive vilkårene for dansk landbrug fremover, mere og mere markedsvilkår og mindre og mindre planøkonomi.
Men når hr. Keld Albrechtsen slutter af, som han gør, med hensyn til at forholde sig til det lovforslag, som ligger på bordet, og konstaterer, at man sætter sig udenfor, så er problemet, som jeg har opfattet hr. Keld Albrechtsen her i forhandlingerne i dag, at hr. Keld Albrechtsen ikke sættes udenfor.
Han sætter sig selv udenfor.
Jørn Jespersen (SF), 1999-01-27:
Sidste år blev der i forbindelse med fødevareloven truffet en beslutning om statsliggørelse, centralisering af levnedsmiddelkontrollen, og det var vi ikke enige i.
Det er vi fortsat ikke, men vi tager til efterretning, at sådan har et flertal vedtaget det, og vi mener, at det, der derefter er vores opgave, er at få tingene til at fungere bedst muligt på de betingelser, der nu er gældende. Vi håber, at problemerne med miljøkontrollen bliver løst.
Vi er ikke enige i den regionsstruktur, der er lavet.
Den kan desværre næppe ændres, men vi er som sagt indstillet på at få den bedst mulige løsning ud af det, som et flertal har vedtaget, og derfor er vi faktisk lidt i tvivl om, hvorfor Enhedslisten vælger at fremsætte et forslag, som man ved der ikke er opbakning bag.
Havde Enhedslisten kunnet præstere et flertal bag det, som SF og Venstre var enige om sidste år, f.eks. en amtslig struktur, ville det da have været fint.
Men det er der jo ikke bare gran af argumentation for i forslaget og i bemærkningerne til forslaget, så derfor må vi afvise det, selv om vi i og for sig deler nogle af intentionerne.
Frank Aaen (EL), 1999-01-27:
Det allersidste med, at vi skal have flere og flere fællesskaber, er jeg nu ikke så overbevist om, men lad det ligge.
Jeg vil sådan set bare takke for det tilsagn, vi her fik fra ministeren om at gå positivt ind i debatten om demokratisk underskud i nogle af de her selskaber.
Det kunne jeg ikke helt få øje på i ministerens første tale.
Men lad os lægge det til side og se.
Nu prøver vi under udvalgsarbejdet, om vi kan finde på noget i fællesskab.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-01-27:
CD har stemt for den nye fødevarelov, hvorefter levnedsmiddelkontrollen skal være centralt styret og foregå i 11 regioner.
Disse skulle efter planen stå klar den 1. januar
år 2000
CD tror på, at dette er den bedste løsning, som skal have lov til at stå sin prøve, før vi går ind og ændrer nogle ting.
Starttidspunktet, den 1. januar år 2000, kan måske godt virke langt ude i fremtiden.
Men der er mange menneskelige hensyn, man skal tage, der er mange menneskelige ting, man skal tage hensyn til ved den omplacering, som skal finde sted.
Men dette giver ikke anledning til unødige ændringer.
Og jeg vil, ligesom flere andre har sagt, sige, at hvis vi alle sammen, hver gang vi har fået nedstemt et lovforslag, skulle komme med et nyt, så tror jeg nok, at vores tid herinde skulle fordobles.
Så CD stemmer imod dette lovforslag.
Karen J. Klint (S), 1999-01-27:
Jamen nu er forslaget jo ikke for eller imod
fælleskommunale bestyrelser
, men den debat kunne vi måske godt tage, for dér kan vi godt være enige meget langt hen ad vejen om, at det ikke er den største demokratiske opfindelse i verden, og vi skal jo virkelig passe på, hvordan man i samarbejde laver flere og flere fælleskommunale bestyrelser.
Og det er måske også derfor, der i ministerens tale var noget om kommuners størrelse og om at lave nogle andre driftsformer, men det er en anden debat end den, vi har i dag.