runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2003-02-19:
Det er fuldstændig korrekt, at hr. Tórbjørn Jacobsen tidligere skriftligt har stillet spørgsmål om præcis samme emne
er et andet væsentligt princip, og straffen skal som udgangspunkt afsones i et åbent fængsel.
Den eksisterende kapacitetsfordeling mellem åbne og lukkede institutioner fører i nogle tilfælde til, at disse to principper vil være modstridende, og at der derfor skal foretages en afvejning.
Arresthuset i Tórshavn er som bekendt den eneste afsoningsinstitution på Færøerne.
Da der således ikke er åben kapacitet på Færøerne, vil dette for dømte, der er hjemmehørende på Færøerne, i nogle tilfælde betyde, at nærhedsprincippet må vige for princippet om, at den dømte ikke bør afsone under mere restriktive forhold end nødvendigt.
I andre tilfælde vil det betyde, at princippet om at afsone i åbent fængsel må vige for nærhedsprincippet.
Afvejningen af disse to principper har ført til en praksis, hvorefter domfældte med bopæl på Færøerne, som er idømt en straf af fængsel i 1½ år eller derunder, som udgangspunkt anbringes i arresthuset i Tórshavn.
Er den pågældende egnet til anbringelse i åbent fængsel og i stedet ønsker at udstå straffen i et åbent fængsel, f.eks. i Jylland, vil en sådan ansøgning normalt blive imødekommet.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at der også i Danmark er indsatte, som uanset at de er egnede til at afsone i åbent fængsel, afsoner kortvarig straf i et arresthus.
Dette sker af hensyn til den samlede udnyttelse af pladserne i Kriminalforsorgens institutioner.
Som jeg nævnte i mit skriftlige svar af 3. februar 2003, vil etableringsudgifter ved tilvejebringelse af også en åben kapacitet på Færøerne skønsmæssigt andrage 1,5-2 mio. kr. pr. plads, og jeg kan oplyse, at regeringen ingen planer har om at igangsætte et byggeri af en åben afsoningsinstitution på Færøerne.
Jeg kan til slut oplyse, at spørgsmålet om en eventuel færøsk overtagelse af bl.a. kriminalforsorgsområdet for tiden drøftes i en særlig arbejdsgruppe bestående af danske og færøske embedsmænd.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-19:
Jeg ville gerne spørge hr. Freddy Dam, om han mener, at de bevillinger, der eventuelt fulgte med til politiet i år 2000, var tilstrækkelige til, at de kunne lave den opfølgende kontrol af illegal arbejdskraft.
Så var hr. Freddy Dam selv inde på, at arbejdere fra Østeuropa blev legaliseret her ved deres indtræden i EU.
For mig virker det lidt som en parodi her i elvte time at skulle vedtage noget, der måske træder i kraft her til oktober eller til 1. januar.
Så er der 4-5 måneder til, at det er legaliseret, så er der ikke længere tale om illegal arbejdskraft, bortset fra nogle, der måtte komme fra Rusland og sådan noget.
Så kan de fuldt legalt søge arbejde.
Det virker lidt misvisende, at det er lige i sidste øjeblik, at der skal til at vedtages noget.
Ole Sohn (SF), 2003-02-19:
Der er naturligvis ikke noget, en opposition hellere vil end at kunne bringe en regering i mindretal, men når det nu ikke kan lykkes, så har det været en fantastisk god debat, når vi kan komme dertil, at vi, når vi ikke kan bringe regeringen i mindretal, så sammen med regeringen kan sætte en øget indsats i gang mod den illegale arbejdskraft.
Det synes jeg har været flot.
Det har været en god debat, vi har haft, som har vist, at der er en bred erkendelse i Folketinget af, at omfanget af illegalt arbejde i Danmark er voksende, og at der skal gøres noget ved det.
Derfor vil jeg også gerne som en af initiativtagerne til forespørgslen kvittere for, at regeringen og ministrene har taget handsken op og vil iværksætte en række initiativer.
Vi håber selvfølgelig også, at de bliver effektive.
Som altid kan man jo have en forskellig opfattelse af, om en vedtagelse er god nok eller dårlig nok, men som Folketing er vores opgave jo at sikre, at vi får vedtaget nogle forslag.
Og det forslag til vedtagelse, der ligger her, mener vi er et godt værktøj, og så er det selvfølgelig regeringens ansvar at få det efterlevet.
Hvis ikke, har vi mulighed for at tage sagen op igen i Folketinget.
Men indtil videre mener jeg, at vi er kommet dertil, at vi nu kan sende et klart fælles signal fra hele Folketinget om, at omfanget af det illegale arbejde er for højt.
Det er i det hele taget forkert, at der er illegalt arbejde, og vi agter at sende det signal, at der vil blive sat hårdt ind mod det.
Derfor håber jeg, at de folk, der har tanker om i fremtiden at gøre brug af illegal arbejdskraft, tænker sig om en ekstra gang, og at vi med det signal, vi sender her, kan få det stoppet fuldstændigt.
Med det vil jeg også gerne takke for dagens debat.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-19:
Jamen så kom den igen, den dér forbitrelse over, at man ikke er med, og at man ikke har medindflydelse på, hvordan politikken skal udformes.
Jeg kan ikke dy mig for at minde hr. Bjarne Laustsen om, at de mange tusinde unge, som ikke har fået en praktikplads, jo ikke er noget nyt problem, så hvorfor løste Socialdemokratiet det ikke, da man havde 9 år til det, hvorfor løste man det ikke, hvis det, som hr. Bjarne Laustsen giver udtryk for her, nærmest er noget, man bare kan løse sådan overnight - det kunne jeg godt tænke mig kunne give lidt stof til eftertanke hos hr. Bjarne Laustsen - men det er jo lige præcis, fordi Socialdemokratiet ikke havde nogen løsningsmodel, man var handlingslammet, man vidste ikke, hvad man skulle.
Derfor glæder jeg mig utrolig meget over, at et flertal her i Folketinget nu har vist vilje til at sikre, at vi får en langsigtet løsning på praktikpladssituationen, og hr. Bjarne Laustsen kan være evigt forsikret om, at vi nok skal finde nogle nye muligheder.
En af de ting, som vi diskuterer og drøfter, er jo bl.a., hvordan vi sikrer en større fleksibilitet i erhvervsuddannelsessystemet, noget, som arbejdsmarkedets parter har peget på, både på det merkantile område og også på det tekniske område.
Så jo, må jeg sige til hr. Bjarne
Laustsen, jeg forventer helt klart, at der kommer visionære og langsigtede løsninger ud af det, som vi har sat i værk.
Det er jo noget sludder at sige, at regeringen ikke har nogen mål eller visioner eller ambitioner for, hvad man vil med uddannelsespolitikken.
Jeg har understreget, og jeg har sagt det flere gange, at vi går ikke op i et fast procenttal, sådan som den tidligere regering gjorde det.
Det, vi går op i, er at sikre, at vi har et uddannelsessystem, som matcher de krav, der er behov for, og som løbende kan ændre sig og udvikle sig, så vi sikrer, at de krav og kvalifikationer, som der er behov for, også modsvares af det uddannelsessystem, som vi stiller til rådighed.
Jeg har nævnt som modsvar til de 95 pct., at for os handler det om at sikre, at alle unge, som har muligheden for at gennemføre en kompetencegivende ungdomsuddannelse, også skal have den mulighed.
Hvorvidt det er 95 pct. eller det er 99,9 pct., synes jeg ikke skal være det afgørende.
Det afgørende er, at det er den enkelte unge, som skal have de muligheder, som den enkelte unge naturligvis har krav på at få.
Lene Espersen (KF), 2003-02-19:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke for en god debat og igen først og fremmest selvfølgelig takke forslagsstillerne, Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, fordi jeg faktisk synes, vi har haft en god debat i dag.
Jeg er ekstremt glad for, at de initiativer, som er opregnet i vedtagelsen, hvoraf mange hører under mit ressortområde, er nogle, som har bred politisk opbakning.
Jeg synes især, at det, der er godt, er, at vi sender et fuldstændig utvetydigt signal fra Folketinget om, at det illegale arbejde skal bekæmpes med alle midler, at den lovgivning, der blev vedtaget i år 2000, efter vores bedste opfattelse egentlig indeholder de nødvendige rammer og redskaber, for så vidt angår strafforfølgningen, men at vi må have sikkerhed for, at de også fungerer således i praksis, og at vi derfor vil iværksætte de nødvendige tiltag for, at de retningslinjer bliver sendt ud lokalt.
Hvad jeg også synes er vigtigt at få understreget i dag, er, at der har været lidt diskussion, jeg tror især, det var fra Det Radikale Venstre, om, hvor pengene er henne.
Tværtimod må man sige, hvis man ser på de initiativer, som fremgår af vedtagelsen.
Og der er jeg meget enig med hr. Søren Søndergaard i, at især oprettelsen af lokale, regionale netværk mellem fagforeninger, arbejdsgivere, politi og andre offentlige myndigheder til afsløring af illegal arbejdskraft og en effektiv koordinering og udveksling og oplysninger mellem myndighederne jo ikke nødvendigvis er noget, der koster flere penge.
Det er et spørgsmål om at organisere sig på en mere rationel og effektiv måde til glæde for hinanden.
Jeg synes, at man skal have med, at det jo ikke altid bare er et spørgsmål om penge, men at det også er et spørgsmål om at vise vilje til at organisere sig anderledes.
Og der er det jo meget klart vedtaget, at de initiativer skal være iværksat senest i oktober 2003.
Jeg vil også sige, at der har været store diskussioner om, hvem der sådan har ejerskabet til at ville gøre noget ved det her problem.
Tværtimod synes jeg bare, vi skal glæde os over, at der er meget bred politisk opbakning til at gøre noget ved problemet.
Jeg er glad for, at der er en opbakning og dermed også en årvågenhed over for regeringen til at sikre, at de nye initiativer så også bliver ført ud i livet.
Jeg vil her afslutningsvis tilkendegive over for Folketinget, at jeg egentlig har tænkt, at vi i forbindelse med, at initiativerne bliver iværksat, vil holde Folketinget løbende orienteret, så man hele tiden føler, at processen er i gang, og at der ikke er tale om, at der ultimo oktober lige pludselig kommer masser af initiativer væltende.
Jeg tror, at meget af det er noget, der kan blive igangsat også før slutningen af oktober 2003.
Men som sagt vil jeg gerne her tilkendegive over for Folketinget, fordi der er udvist meget stor velvilje i dag, at der vil være løbende orientering, når initiativerne bliver sat i gang, så man kan følge med i processen.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-19:
Grunden til, at vi har taget den sidste pind med, er simpelt hen, at vi har fået nogle henvendelser ude fra virkelighedens verden. Vi er blevet kontaktet af et af de største jobformidlingsfirmaer inden for landbruget, og her melder man, at man simpelt hen bliver kimet ned af østeuropæere, som ønsker arbejde.
De er fuldstændig ligeglade med løn og arbejdsforhold, de ved, det er illegalt, de er bevidst om, at det er ulovligt, og de er bevidst om, at de får en sølle løn.
Men de ønsker det alligevel.
Vedkommende jobformidlingsbureau siger til os, at vi ikke får sat en effektiv stopper for denne trafik, hvis vi ikke konfiskerer arbejdstagernes gevinst, og med gevinst mener jeg deres løn, den indtjening de har haft.
Hvis man ikke konfiskerer den, får man ikke sat en effektiv stopper for det, for de kan stoppe deres indtjening i lommen, tage hjem et par måneder og lade ro falde over sagen og så komme tilbage og gentage successen.
Derfor - fordi vi er blevet rådgivet ud fra den skinbarlige virkelighed, så har vi taget det her punkt med.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Jeg undrer mig egentlig også over den sidste pind, fru Tove Videbæk kommer med som afslutning på vedtagelsen.
Mener man ikke i Kristeligt Folkeparti, at der i forvejen i rigeligt omfang er tale om en grov udnyttelse af de illegale arbejdere, der kommer her til landet?
Grov udnyttelse i form af den løn, de får, grov udnyttelse i form af, at de ikke har nogen form for rettigheder, når de er her - af gode grunde fordi de er her illegalt - på alle måder mener jeg, man misbruger dem.
Der er en ubehagelig form for transport af disse mennesker her til landet, desværre også alt for godt hjulpet af danskere.
Men mener man ikke i Kristeligt Folkeparti, at de bliver rigeligt straffet, og at vi til gengæld har en stor interesse i at hjælpe disse mennesker til at få nogle ordnede arbejdsforhold, både når vi taler løn og arbejdsforhold som sådan?
Jeg skal sige, at vi ikke kan støtte det af Kristeligt Folkeparti fremsatte forslag.
Ole Sohn (SF), 2003-02-19:
Fru Tove Videbæk har et par gange været heroppe og tale om, at de illegale beskæftigede skulle have konfiskeret deres fortjeneste.
Jeg har lidt svært ved at se, hvori fortjenesten for en illegal arbejder, som bliver groft underbetalt af danske plattenslagere eller rigmænd på Nordkysten, består.
Der er jo ikke tale om, at de stakkels folk fra Østeuropa, som enten tager hertil frivilligt på grund af den nød, de kommer fra, eller bliver lokket hertil under falske forudsætninger, får en fortjeneste.
De bliver jo snydt, så derfor forstår jeg simpelt hen ikke pointen i Kristeligt Folkepartis synspunkt om, at folk, som i forvejen bliver groft underbetalt, skulle have en fortjeneste.
Det kræver en uddybelse.
Anders Samuelsen (RV), 2003-02-19:
I Det Radikale Venstre har vi det en anelse ambivalent med den debat, som vi har i dag.
På den ene side er vi noget bange for, at man pisker en stemning op, som man ikke rigtig har hold i.
Når man så oven i købet kan konstatere, at der ikke skal sættes en krone af til at redde det her velfærdssamfund, begynder det i hvert fald hos os at virke en kende underligt.
På den anden side er vi fuldstændig og aldeles enige i, at illegalt arbejde selvfølgelig skal bekæmpes.
Det er noget svineri, og det skal vi til livs på alle måder.
Man skal så som et tredje element holde sig for øje, at en stor del af den arbejdskraft, som opholder sig illegalt i Danmark i dag, vil kunne opholde sig i Danmark fuldstændig legalt om ganske kort tid, når Østudvidelsen er gået igennem.
Tilbage står så problemet - og det er selvfølgelig meget afgørende - at de kommer til at arbejde på lige vilkår med dem, der er i Danmark i forvejen, og det må vi tage op.
Men man skal altså ikke gøre sig den illusion, at ved at lave denne indsats her og nu garderer vi os imod, at der kommer østeuropæere ind i Danmark.
Det er jo et helt andet regelsæt, vi taler om her, et regelsæt, som kommer helt automatisk som følge af og i forlængelse af Østudvidelsen.
Derfor vil vi gerne fra Det Radikale Venstres side først og fremmest advare imod, at debatten bliver om noget i retning af det, der et eller andet sted var lagt op til fra Dansk Folkepartis side, nemlig at vi skal undgå, at der kommer en hel masse udefra og stjæler alt vores arbejde, osv. osv. Den sang vil vi meget gerne undgå, det er den, vi har frygtet.
På den anden side har vi selvfølgelig intet imod, at der gøres en ekstraordinær indsats imod det illegale arbejde.
Derfor har vi sådan set heller ikke nogen problemer med at støtte den vedtagelse, der ligger her, og som i bund og grund for otte tiendedeles vedkommende bare siger, at det, som er gældende lov i dag, og det, som er intentionerne i lovgivningen i dag, skal forfølges og håndhæves.
Det er vi med på, selvfølgelig er vi det.
Men at det i sig selv skulle gøre den store forskel, at vi vedtager den, er vi stærkt tvivlende over for, primært ud fra den pointe, at der jo ikke ligger noget som helst med én eneste krone ekstra til en indsats i den.
Ikke én krone lægges der op til, og det har vi også fået bekræftet fra justitsministerens side.
Hvad står vi så tilbage med?
Hvad er konklusionen?
Det er det, der står for otte tiendedeles vedkommende i vedtagelsen, og det kan vi støtte fra Det Radikale Venstres side.
Så kan vi krydse fingre for, at man er i stand til at omrokere ressourcerne på en sådan måde, at det øvrige politiarbejde fortsat varetages med en forsvarlig indsats, og at der alligevel bliver plads til at lave en ekstraordinær indsats, som sikrer, at lov er lov, og lov bliver holdt i Danmark.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Jeg vil godt takke ikke mindst justitsministeren for det svar, vi fik her, og jeg vil glæde mig over, at det pågældende samråd den 20. november heldigvis ligger på bånd, og det håber jeg også hr. Lars Barfoed kan bekræfte.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-19:
Jeg synes som justitsministeren, at det er stærkt irriterende med den historieforvanskning, som fru Lissa Mathiasen nu gentagne gange har forsøgt at komme med under denne debat. Jeg kan da så nævne justitsministerens talepapir, som Arbejdsmarkedsudvalget har fået uddelt, som fru Lissa Mathiasen har haft lejlighed til at sætte sig ind i, hvor der jo udtrykkeligt står: Som det fremgår af redegørelsen, vil Rigsadvokaten på den baggrund udsende nærmere retningslinjer for bødepåstanden i sager om ulovlig beskæftigelse af udlændinge med henblik på at sikre, at strafniveauet også i mindre grove sager i alle tilfælde fastsættes i overensstemmelse med intentionerne bag lovændringen i juni 2000.
Der var altså ikke tale om, vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at man ikke fra justitsministerens side havde taget stilling til, om disse retningslinjer skulle udsendes eller ej.
Der var blot, som justitsministeren har forklaret det, tale om, at man ville udarbejde retningslinjerne, efter at man havde fået lejlighed til at konstatere helt præcist, hvordan udfaldet af sagerne var.
Må jeg så endnu en gang sige til fru Lissa Mathiasen, at den socialdemokratiske regering jo intet foretog sig, da antallet af anmeldelser steg med over 100 pct. fra 1997 til 1998.
Det var først i år 2000, man kunne tage sig sammen til at ændre på strafferammerne.
Lene Espersen (KF), 2003-02-19:
Nu har der flere gange under denne debat været referater af et samråd, der blev afholdt i Folketinget den 20. november sidste år.
Jeg finder anledning til at præcisere, hvad der blev sagt under det samråd, ikke mindst fordi der er flere ordførere i dag, der har givet et billede af, at det eneste, som jeg som justitsminister åbenbart skulle have interesseret mig for, var at opfordre folk til at gå til medierne.
Det er ikke et korrekt billede af, hvad der blev sagt i det samråd.
Da det var et åbent samråd, er det også muligt at få en afskrift af den debat, der var under udvalgsbehandlingen.
Hvad der blev sagt under samrådet
var, at Rigsadvokaten havde afleveret en rapport, der klart viste et behov for at udsende retningslinjer, for så vidt angår de mindre bødestørrelser.
Jeg tilkendegav den gang under samrådet, at da vi forventede, at sagen om konfiskation ved Østre Landsret ville komme for inden for en ganske overskuelig fremtid, virkede det mest hensigtsmæssigt at lade sanktionsfastsættelse og konfiskation følges i retningslinjer ud til politikredsene.
Desværre har det jo efterfølgende vist sig, at Østre Landsret endnu ikke har berammet denne sag om konfiskation, og derfor har jeg klart tilkendegivet i dag, at så er min tålmodighed brugt op.
Men der har aldrig på noget som helst tidspunkt været sat spørgsmålstegn ved, at der skulle udsendes nye retningslinjer. Spørgsmålet har alene været, om timingen var sådan, at tingene skulle udsendes sporadisk, eller de skulle udsendes af én samlet omgang.
Det blev sagt i samrådet, og det kan umuligt være blevet opfattet på anden måde af de mennesker, der deltog i samrådet.
Det er også korrekt, at der var en diskussion om, hvordan offentligheden bliver inddraget i problemstillingen omkring det illegale arbejde, men også her må jeg sige
Jeg fastholdt, og det er også til hr. Bent Bøgsted, at politiet gør en indsats, har gjort en indsats i årene, der er gået, og at de tager det her meget alvorligt.
Men under det åbne samråd blev der fremsat påstande om, at på trods af at folk kommer rendende gentagne gange til politistationer, er politiet fuldstændig umuligt at få i tale. Til det måtte jeg sige, at det troede jeg lød meget, meget, meget usandsynligt.
Men hvis der var en sådan mangel på forståelse for problemet, måtte man jo sørge for, at offentligheden fik kendskab til det på anden måde.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Hr. Lars Barfoed talte om handlekraft.
Jeg vil sige det på den måde: Jeg synes, vi skal lade det komme an på en prøve og lade befolkningen vælge, hvem de mener, der har udvist mest handlekraft med hensyn til at gribe ind over for illegal arbejdskraft.
Så er jeg nødt til at spørge hr. Lars Barfoed, om ikke det kan bekræftes, at i det samråd, vi havde den 20. november, blev det af justitsministeren tilkendegivet, at man først ville gå i aktion, når man kendte afgørelsen af de ankesager. Først derefter ville Rigsadvokaten gå ind og overveje, om der skulle udsendes nye hilsner.
Er det ikke korrekt? Og er det ikke korrekt, at justitsministeren under selv samme samråd sagde: Indtil da, lykkes det ikke at gå til politiet, ja, så gå til medierne, for så kommer der da lidt omtale af det.
Jeg håber, at hr. Lars Barfoed også her vil være fair nok og bekræfte det.
Men jeg vil godt sige, jeg er glad for, at hr. Lars Barfoed og De Konservative har den nyopfundne støtte og et engagement i forhold til indsatsen.
Det er dejligt, og det glæder vi os over.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-02-19:
Jeg vil godt sige til fru Birthe Skaarup, at det ikke er mit indtryk, at Dansk Folkeparti og alle de andre partier ikke går ind for øget information til patienterne.
Det har jeg da klart fået et indtryk af både her og ved den tidligere behandling.
Det, jeg kritiserer, er, at man mener, at reklame er lig med information, hvor jeg mener, at der er et skel - det kan være svært at drage det indimellem - imellem reklame og information, og jeg mener, at man skal gøre meget for at sikre lødig information på det her område.
Jeg mener i øvrigt også, at vi som borgere skal have mulighed for at træffe nogle valg på baggrund af nogle informationer, vi får, men det skal ikke være på baggrund af en reklame, der er blevet smidt ind ad døren; det skal ikke være på baggrund af, at det ugentlige kuponkatalog er kommet ind ad døren, hvori der står, at jeg nu kan få fjernet tre fodvorter for en fodvortes pris.
Birthe Skaarup (DF), 2003-02-19:
Det skal også være meget kort.
Jeg synes bare ikke, at fru Sophie Hæstorp Andersens replik skal stå alene.
Det lyder, som om vi fra Dansk Folkepartis side og måske også fra andre partiers side er imod, at borgerne skal have information.
Det er slet ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at selvfølgelig skal borgerne, patienterne, have fuldstændig klar information om alt inden for sundhedsvæsenet, og de har gode muligheder for at få det via sundhedsportalen, som allerede ligger i øjeblikket - den, der hedder sundhed.dk - men det, vi også gerne vil have, er, at borgerne skal have mulighed til at træffe et valg ud fra deres egen vurdering, når de eventuelt ser en reklame fra en eller andet sundhedsudbyder. Lad det ikke stå alene, at vi ønsker, at borgerne ikke skal have lov til at få informationer, for det er netop det, vi meget gerne ser at de får.
Hans Andersen (V), 2003-02-19:
Med dette forslag ønsker forslagsstillerne, at der oprettes
en hjemmeside med information om offentlige og private sundhedsydelser m.v. Forslaget lægger op til, at Sundhedsstyrelsen dels skal udstikke retningslinjer for informationer på hjemmesiden og dels også være garant for rigtigheden af disse.
Forslagsstillerne anfører i bemærkningerne, at forslaget skal ses som et alternativ til at liberalisere reglerne for markedsføring af sundhedsmæssig virksomhed, altså at bevare de nuværende regler frem for at lade markedsføringslovens principper om ikke at anvende urigtige, vildledende eller urimeligt mangelfulde angivelser gælde for markedsføring af sundhedsydelser.
Forslaget indebærer imidlertid ikke muligheden for egentlig markedsføring af sundhedsydelser, men giver kun mulighed for de mest basale informationer som anført i bemærkningerne til forslaget.
Der er derfor ikke tale om noget reelt alternativ til L 106.
Derudover indebærer forslaget, at Sundhedsstyrelsen skal udvikle retningslinjer og løbende skal kontrollere og godkende, at alle informationer på hjemmesiden er retvisende, sammenlignelige og tilgængelige.
Dette vil, som vi netop har hørt ministeren fortælle, være yderst ressourcekrævende for Sundhedsstyrelsen.
Derudover foreslås det at lade denne hjemmeside integrere eller som minimum linkes til den kommende offentlige sundhedsportal, som forventes at have premiere sidst på året.
Den kommende sundhedsportal giver bl.a. mulighed for konsultationer med egen læge via e-mail, at booke tid over nettet, at forny recepter og på sigt også at få adgang til egen patientjournal.
Jeg imødeser denne portal med stor interesse, men kan ikke se behovet for yderligere en hjemmeside, som forslaget her lægger op til.
I Venstre ønsker vi at styrke det frie valg, også når det gælder sundhedsydelser og markedsføringen af disse.