runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2004-02-06:
Jeg vil godt starte med at sige, at Venstres ordfører har bedt mig meddele, at hun er forhindret i at være til stede, men Venstres folketingsgruppe kan ikke støtte beslutningsforslaget af de samme grunde, som er anført af justitsministeren.
Det kan godt være, at fru Irene Simonsen - det er jeg sikker på - ville have anvendt et andet ordvalg
end det, jeg nu bruger, men konklusionen er den samme.
Lad mig starte med at sige, også fordi der sikkert er nogle uden for denne Folketingssal, der ikke kender sagen lige så godt som ordførerne og selvfølgelig først og fremmest de tre forslagsstillere, at når man er anbragt på Anstalten ved Herstedvester, som det jo først og fremmest drejer sig om her, er det lige meget, om man kommer fra den sydlige del af Danmark eller fra den nordlige del af kongeriget, altså Grønland, for der er en grund til det, og grunden er typisk, at man er ekstremt farlig for det omgivende samfund, hvad enten det er Nuuk eller Næstved, Anmmassalik eller Assens. Man har altså som dansker eller som grønlænder begået ekstrem, alvorlig og brutal kriminalitet: mord, grove voldtægter, bestialske voldtægter eller tilsvarende.
Det er det, der gælder for de fleste danskere og grønlændere, der sidder i anstalten. Derfor har domstolen bestemt, at vedkommende ikke kan få en normal straf på 3, 5, 7 eller 9 år, eller hvad man nu giver, men skal have en tidsubestemt straf, fordi man er bange for, at efter det antal år, hvor vedkommende normalt ville komme ud, ville han, og det er typisk mænd, hvad enten det er fra den ene eller anden del af riget, stadig væk være ekstremt farlig for samfundet. Jeg synes, det er vigtigt at understrege, ikke af hensyn til forslagsstillerne, for de ved det selvfølgelig, men af hensyn til dem, der følger debatten, hvad det er for kriminelle, vi snakker om, hvad enten de kommer fra Grønland eller fra Danmark.
Lad mig så sige, at målet selvfølgelig set med konservative øjne på lang sigt bør være og skal være, at grønlændere som absolut hovedregel kan afsone en straf i Grønland, ligesom det er hensigtsmæssigt, at folk, der kommer fra Syddanmark, som hovedregel kan afsone i Danmark.
Det er simpelt hen af hensyn til den kulturforskel, der ofte er, den sprogforskel, der er.
Men jeg kan ikke anbefale dette forslag.
Jeg synes faktisk, det ville være katastrofalt, hvis der er et flertal, som vedtager dette lovforslag, for det vil jo pålægge, at vi allerede i denne folketingssamling, som kun rækker et par måneder frem eller i hvert fald kun frem til første tirsdag i oktober, skulle indføre, at disse mennesker skulle op til Grønland.
I Grønland har man i øjeblikket desværre ikke nogen mulighed for at behandle dem.
I Grønland har man i øjeblikket desværre ikke nogen anstalt at sætte dem ind i, så man kan beskytte det grønlandske samfund, så længe der er beskyttelse behov.
Derfor må jeg sige: Af disse grunde, jeg her har anført, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi synes, det er rigtigt at afvente Retsvæsenskommissionen og den høring, der kommer, og derefter se, hvad der kan gøres for at gøre situationen bedre, end den er i dag.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-06:
I forhold til det, der hedder at ophæve den tidsubestemte straf, har vi ingen problemer.
Hvis det handler om yderligere at gøre nogle tiltag, som kan gribe ind i de forlig, vi har indgået med regeringen, og som medfører nogle økonomiske problemer, stiller sagen sig anderledes.
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Jeg vil bare gerne være sikker på, at det, hr. Per Dalgaard gav udtryk for, var, at Dansk Folkeparti vil støtte beslutningsforslaget om at ophæve den tidsubestemte straf, og at der således, efter hvad jeg kan forstå også på den socialdemokratiske ordfører, tegner sig et flertal for at støtte forslaget.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-06:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti vil støtte de tiltag, som den grønlandske befolkning fremfører om, at Grønland skal overtage flere opgaver selv.
Vi har ingen argumenter imod, at grønlandske lovovertrædere afsoner straffen og den fortsatte behandling i Grønland.
Vi finder dertil ikke, at det er vores opgave at vurdere, om der er de nødvendige faciliteter til en fortsat afsoning og behandling i Grønland, idet vi går ud fra, at det har forslagsstillerne på bedste vis vurderet.
I forslaget er jeg dog faldet over et par besynderlige forhold, som jeg ikke vil undlade at kommentere.
Det fremføres, at regelsamlinger og forskrifter ikke findes på grønlandsk på Anstalten ved Herstedvester, hvor afsoningen foregår.
Det undrer mig, at der åbenbart ikke er nogen problemer med at få affattet et hav af regelsæt på en masse andre fremmede sprog, men ikke på grønlandsk.
Det er ikke nogen bebrejdelse af den nuværende regering, idet det åbenbart har været sådan i årtier.
For Dansk Folkeparti viser det blot, hvor lidt interesse tidligere regeringer har udvist over for egne statsborgere i rigsfællesskabet set i forhold til den udstrakte service, man udøver over for nye fremmede.
I udvalgsarbejdet i Retsudvalget er jeg egentlig ikke tidligere stødt på forslag eller forhold omkring det grønlandske retsvæsen, politi og fængselsvæsen, og der er da nogle ting, som nok vil bliver afklaret i forbindelse med det, ministeren sagde om Retsvæsenskommissionens rapport.
Dansk Folkeparti har jo indgået en flerårsaftale om politi og kriminalforsorg, og med dette in mente, og hvis det her forslag ikke vil medføre økonomiske problemer i forbindelse med de indgåede aftaler, har Dansk Folkeparti ikke noget imod at støtte det forslag, som ligger her, hvor vi så under udvalgsarbejdet kan få yderligere informationer om de mere detaljerede forhold.
Lene Espersen (KF), 2004-02-06:
Jeg synes, jeg under min første besvarelse meget nøje har redegjort for, hvorfor ordningerne er skruet sammen på den måde, de er skruet sammen på, samt for de problemstillinger, de rejser.
Men det er klart, at hr. Kuupik Kleist er meget velkommen til under udvalgsbehandlingen af det her beslutningsforslag at dykke længere ned i statistikken, hvad angår den her problemstilling.
Det, der blot er min pointe, er, at for de personer, som er særlig behandlingskrævende og i det hele taget har sikkerhedsmæssige behov, er der efter min bedste opfattelse ikke nogen alternativer til Anstalten ved Herstedvester, og derfor må opgaven jo så også gå ud på at sikre, at forholdene er så gode, som det er muligt, inden for de rammer, som kriminalforsorgen nu engang har.
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Jeg har forståelse for, at ministeren ikke har læst betænkningen og derfor ikke kan sige, hvad der står i den,
men ministeren må kunne sige, hvad der er regeringens holdning.
Om regeringen vil sikre, at de mennesker, der sidder i Herstedvester nu, kommer til at få en menneskelig behandling, at vi får en afslutning så hurtigt som overhovedet muligt på det forløb, der nu har trukket ud i alt, alt for mange år, fordi man gentagne gange har henvist til, at man ventede på betænkningen.
Vil regeringen sikre, uanset hvad der står i betænkningen, at de mennesker får en løsning på deres forhold?
Helge Adam Møller (KF), 2004-02-06:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, der nu siger, at man vil lægge et meget stort pres på regeringen og virkelig bede regeringen om at gøre noget og bringe de helt uantagelige forhold til stop hurtigst muligt osv.
Nu er det her en situation, der har eksisteret - hvis jeg husker rigtigt -
i omkring 30 år
Der har i hvert fald været grønlandske grove kriminelle på Herstedvester i lidt over 30 år.
I de sidste 10 år, inden denne regering kom til, havde man en anden regering og en socialdemokratisk justitsminister.
Lagde fru Lissa Mathiasen det samme store og vedholdende og konstante pres, da man selv havde ansvaret, eller er det bare noget, man nu lige har besluttet, efter at der er kommet en ny regering?
Lene Espersen (KF), 2004-02-06:
Jeg kan svare fru Anne Baastrup meget kort: Ja, betænkningen kommer til foråret.
Det har været en meget langvarig proces, og det er også korrekt, at betænkningen har ligget klar i en ganske lang periode nu.
Men efter hvad jeg er blevet oplyst for ganske nylig, det er ikke så lang tid siden, at jeg havde et møde, ligger den klar til foråret.
Det er de sidste korrekturer, man er i gang med.
Det betyder altså også, for så vidt angår de to andre spørgsmål til fru Anne Baastrup, at jeg ikke kan svare hverken be- eller afkræftende på, for jeg har ikke læst betænkningen, og jeg ved ikke, hvad den indeholder.
Vi har til forberedelsen af besvarelsen i dag spurgt lidt til, hvad man kan forvente, men jeg ved det ikke, og derfor kan jeg ikke i dag fra talerstolen give nogen præcise svar, for jeg ved ikke, hvad betænkningen indeholder.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Sagen er jo, at der er indgået en aftale mellem Dansk Folkeparti og V og K om det her, som Socialdemokraterne blev holdt uden for.
Det til trods for, at der i de her sager historisk har været store og brede flertal.
Det er selvfølgelig ikke kun Socialdemokraterne, der bliver holdt uden for, men nu er det mig som Socialdemokratiets ordfører, der taler.
Det er i modsætning til den praksis, der har været
på det her område i mange, mange år, hvor der har været et bredt politisk flertal.
Det er det, der er problemet.
Jeg kan godt forstå, at ministeren ikke bryder sig om at blive mindet om det hele tiden, men sandheden er jo, at vi ikke er enige i det udvalg, at der den ene gang efter den anden træffes afgørelser, hvor V, K og Dansk Folkeparti sidder og siger nej til mennesker, som et meget stort mindretal af det her Folketing mener der burde gives dispensation til.
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Det at få et sekstal i 9.-klasse-prøven i dansk er jo ikke den eneste vej til at opfylde sprogkravet.
Man kan også have gået på et sprogcenter og taget dansk på niveau 2, og der skal man så ved den afsluttende prøve have fået et sekstal, men det er ikke et sekstal som ved en 9.-klasse-prøve, der dér gives.
Jeg ved ikke, om der afvises stribevis af ansøgninger.
Jeg troede egentlig ikke, at regeringen og hr. Kramer Mikkelsens parti var så uenige om disse ting.
Mig bekendt dirigerer Dansk Folkeparti heller ikke Socialdemokratiet i Københavns Amt, hvor de to partier regerer sammen.
Skal vi nu ikke lade være med at dæmonisere hinanden?
Det tror jeg er vejen til et bedre samarbejde her i Folketinget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Det er jo interessant, så jeg beklager, at jeg må stille nogle spørgsmål.
Hvis man skal tage ministerens ord om integration for pålydende, og det skal man selvfølgelig, vil jeg sige ligesom hr. Søren Søndergaard, at jeg synes, det lyder pænt, men problemet i denne sammenhæng omkring indfødsret er, at ministeren har lagt sit lod i Dansk Folkepartis vægtskål, så det er dem, der får lov til at sidde og dirigere stramninger og ikkestramninger.
Nu er det jo mest stramninger, og det er de stolte over i Dansk Folkeparti, men det forstår jeg ikke at ministeren er.
Jeg vil sige, at problemet i forhold til det med dispensation fra danskkundskaber er, at udvalget afviser stribevis af ansøgninger fra mennesker, som af den ene eller anden årsag ikke har kunnet lære det danske sprog, opnå det her magiske, som det er for Dansk Folkeparti - det sagde hr. Søren Krarup selv i sin ordførertale - sekstal i mundtlig dansk, som er kravet, for at man kan blive dansk statsborger.
På den baggrund afvises stribevis af mennesker i Indfødsretsudvalget, og derfor tror jeg, at ministeren måske skulle tage og tjekke antallet af mennesker, der bliver afvist, inden han fra talerstolen siger, at der bliver givet mange dispensationer.
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Det er jo normalt svært at befri børn fra deres forældre, og derfor kan forældres efterladenhed altid få konsekvenser for børnene. Formålet med denne lovgivning er at gøre forældrene mere interesseret i, at deres børn lærer dansk, fordi de som regel er interesserede i, at deres børn bliver danske statsborgere.
Så vil jeg gerne afvise, at Indfødsretsudvalgets behandling af sagerne er præget af vilkårlighed, hvor man ikke aner, hvordan forskellige sager bliver afgjort.
Det tror jeg fru Else Theill Sørensen med vægt vil kunne afvise i enhver henseende.
Der er i øvrigt et udmærket tværpolitisk samarbejde i Indfødsretsudvalget, som sikrer, at det er alt andet end vilkårlighed, der præger sagsbehandlingen.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Det er klart, at vi lige må have skrevet det ned og henvist til, hvor det præcis fremgår, og hvad den særlige behandling består i i Indfødsretsudvalget.
Det er måske nok der, at nogle af os er lidt nervøse, - det er også blevet nævnt fra andre - for
når vi ser, hvordan det foregår i Indfødsretsudvalget, ligger der jo ikke nogen regler til grund for noget som helst, der kan man jo beslutte hvad som helst, og det gør man også.
Derfor er det meget rart at have hånd i hanke med, hvordan i hvert fald ministeren opfatter og fortolker de her regler.
Hvis det virkelig er ministerens opfattelse, at det her skal sikre, at folk får dansk indfødsret, og ikke sikre det modsatte - det er et helt andet udgangspunkt end hr. Søren Krarups - og hvis det virkelig er ministerens mening og ikke bare er noget, der bliver sagt, men altså noget, der er dybtfølt, er det vel en fiasko, hvis nogle forældres fejltagelser får konsekvenser for deres børn.
Det er jo børnene, der bliver straffet; det er ikke forældrene, der bliver straffet.
Det går jeg ud fra at ministeren må opfatte som en beklagelig ting, at man for at skælde forældrene ud rammer børnene.
Eller er der sådan en særlig pædagogik, der udvikler ...
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Det er ikke en fiasko, hvis manglende opfyldelse af danskkrav skyldes, at man ikke har gjort, hvad man kunne for at lære dansk.
Meningen er jo netop, at man skal presses til at gøre, hvad man kan for at lære dansk.
Skulle der så være nogle, der ikke evner at lære dansk, er det vist blevet sagt en halv snes gange i denne debat, at så bliver der taget hensyn til det, når sagen kommer i Folketingets Indfødsretsudvalg. Hvad angår mennesker, som ikke kan dansk, men i stedet kan grønlandsk, fordi de som udenlandske statsborgere har boet i Grønland, kan jeg oplyse, at grønlandsk er lige så godt at kunne som dansk, så enkelt er det.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Vil det ud fra det sidste, ministeren sagde, sige, at ministeren vil opfatte denne lovgivning som en fiasko, hvis det i løbet af et par år, efter en vis indkøring, viser sig, at der er folk, der på baggrund af det her ikke kan få dansk indfødsret?
Er det så en illustration af, at det har været en fiasko?
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er om det, vi var inde på omkring Grønland, Færøerne og Slesvig.
Jeg ville være glad, hvis ministeren kunne bekræfte, at der selvfølgelig ikke for de grupper er noget som helst problem i, uanset hvilke tænkte eksempler vi opstiller og kan opstille, at man kan få dansk indfødsret, hvis man taler tysk som en del af et mindretal i Slesvig, eller hvis man taler grønlandsk eller færøsk.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Nu håber jeg, at ministeren også er opmærksom på, at der i enkelte kommuner er ventetider på at få danskundervisning.
Når ministeren siger, at der ikke er kø, er det jo ikke korrekt, for det er der faktisk i nogle enkelte kommuner. Men det var nu ikke det, jeg ville spørge om.
Det ligger et andet sted; det ligger i nogle andre integrationsmæssige lovforslag.
Hvilke tiltag har ministeriet taget i forbindelse med dette lovforslag for at sikre, at folk lærer sproget?
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Der er gratis danskundervisning i den første periode, man er her i Danmark, og der er også dansktilbud til alle andre med eller uden betaling.
Et af formålene med at stille disse krav er jo, at også manden i huset må begynde at erkende vigtigheden af, at hans kone lærer dansk.
Når vi stiller kravet til børnene, er det i håb om, at forældrene gerne vil have, at de bliver danske statsborgere, og derfor lader være med at sende dem ud af landet i den tid, hvor de skulle gå i skole i Danmark, hvorved de fremmer børnenes integration i det danske samfund.
Der er ikke mangel på danskundervisning.
Der er ingen, der skal stå i kø for at få danskundervisning.
Problemet er, at der er for få, der går til danskundervisningen, og at der er for få, der lærer sig dansk.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Den debatform, som ministeren roste, indebærer jo også, at ministeren må blive stående deroppe!
Ministeren siger, at det her lovforslag er møntet på dem, som ikke tilegner sig sproget i nogle bestemte familier, og at lovforslaget vil gøre, at de så lærer dansk.
Det er det, jeg hørte ministeren sige. Jeg vil gerne spørge: Hvordan vil et lovforslag, der siger - sådan som jeg i hvert fald læser forslaget - at man skal bestå nogle prøver for at kunne tilegne sig et dansk statsborgerskab, hjælpe folk til at lære dansk?
Ligger der noget i det her lovforslag om, at man så også vil udvide dansktilbuddet til folk?
Ligger der nogle andre elementer i det her lovforslag, som ikke fremgår af lovforslaget, som skulle gøre det lettere for folk at tilegne sig det danske sprog?
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Det er den nye debatform?
Der er desværre familier, som gerne vil have, at deres børn skal være danske statsborgere, men som ikke ønsker og ikke vil sørge for, at deres børn lærer dansk og bliver integreret.
Derfor dette forslag.
Forslaget har ikke til hensigt at forhindre nogen i at blive statsborgere.
Forslaget har til hensigt at sikre, at de børn får lært dansk og bliver bedre i stand til at klare sig i det danske samfund.
Vi stiller jo heller ikke krav om lærereksamen for folkeskolelærere for at forhindre, at de skal blive folkeskolelærere; vi stiller kravet for at sikre, at de kan det, de skal kunne for at være folkeskolelærere.
Forslaget strider ikke mod nogen som helst konventioner.
Institut for Menneskerettigheder skriver, at forslaget strider imod udviklingen.
Men undskyld, hvis Institut for Menneskerettigheder nu også skal til at påtale alt, hvad der ændrer en udvikling, så får instituttet altså travlt og brug for mere personale.
Det samme gælder hr. Kamal Qureshi.
Derfor vil jeg blot til sidst referere det udmærkede spørgsmål, som hr. Kamal Qureshi stillede til hr. Søren Krarup, nemlig spørgsmålet om, hvad det er, der gør en person til dansker.
Det var nemlig bedre end det andet svar, hvor han begynder at snakke om kristendom.
I det første svar holdt hr. Søren Krarup sig til Grundtvig og citerede: »Til et folk de alle høre, som sig regne selv dertil, har for modersmålet øre, har for fædrelandet ild, resten selv som dragedukker sig fra folket udelukker, lyser selv sig ud af æt, nægter selv sig indfødsret.«
Det sidste citerede han ikke, for han kan det ikke udenad, men det kan jeg, og jeg vil gerne sige, at hvis bare hr. Søren Krarup holder sig til Grundtvig, så kommer han heller ikke ud i snavs i debatten, som han har været lige ved et par gange, når han taler om kristendom og dansk.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-06:
Kristendemokraterne vil igen påpege den uhensigtsmæssige signalværdi, som regeringens løbende ændringer på udlændingeområdet må forventes at have for offentlighedens holdning til flygninge/indvandrere.
Man er ganske enkelt
ikke velkommen, medmindre man lever op til nogle helt særlige krav om danskkundskaber og samfundsviden, og det kan betyde, at man fratager svage indvandrere muligheden for at blive danskere.
Som Institut for Menneskerettigheder i sit høringssvar påpeger, kan lovforslaget betyde, at unge med indlæringsproblemer ikke vil kunne opnå
dansk statsborgerskab.
denne problemstilling?
Ikke mindst set i lyset af at unge, som vokser op i Danmark, må forventes at have en stærk tilknytning hertil og dermed være integreret på et niveau, som må være en forudsætning for at opnå dansk indfødsret - for nu at blive i lovforslagets sprogbrug -
bliver der problemer.
Det har længe været et anerkendt element af international ret og EU's tilgang til integration, at statsborgerskab formodes at fremme integrationen.
Derfor kan det undre Kristendemokraterne, at regeringen ikke i lovforslaget kobler forholdet mellem statsborgerskab og integration bedre sammen.
Afslutningsvis må Kristendemokraterne beklage den mangel på regelforenkling samt forværring af de administrative barrierer for en integration, som regeringens udlændingepolitik og også dette lovforslag er årsag til.
Som flere fagfolk allerede har forudset, vil lovforslaget forlænge behandlingstiderne, hvilket har konsekvenser både for den enkelte ansøgers rettigheder, selvopfattelse og ikke mindst accept i samfundet.
Kristendemokraterne kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Jeg er ikke bleg for at erkende, at jeg ikke kan tænke.
Men derudover vil jeg sige til hr. Søren Krarup, at det, vi snakker om, ikke er indvandring.
Det, vi snakker om, er statsborgerskab.
De folk, vi forholder os til, er folk, der er indvandret.
Det er folk, der har fået lovligt ophold i Danmark.
Eller det næste skridt er måske, at de skal smides ud af Danmark, fordi de ikke taler dansk?
Ellers er hele den diskussion om indvandring jo fuldstændig malplaceret.
Der er tale om folk, der er indvandret i Danmark.
Der er tale om folk, der har lovligt ophold i Danmark.
Der er oven i købet tale om folk, der har været her 10 år sammenlagt, inden de er blevet 18-23 år, der ikke har begået noget strafbart, som inden for de sidste 6 år har været her i 5 år.
Det er den gruppe, vi snakker om.
Hvad har det med indvandring at gøre?
Indvandringen vil hverken blive større eller mindre af, at de får dansk statsborgerskab.
Det eneste, der vil ske, er, at folk, der har lovligt ophold i Danmark og bor i Danmark, bliver forhindret i at blive en del af det danske samfund.
Det er det eneste.
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Der er jo ingen tvivl om, at den indfødsretslinje, der lægges, er vældig i overensstemmelse med, hvad den danske befolkning går ind for, og også i overensstemmelse med, hvad de socialdemokratiske vælgere går ind for.
Derfor vil jeg tillade mig at pege på en kvalitet ved det samarbejde, som vi på dette felt har med Dansk Folkeparti, nemlig at det fører til, at Dansk Folkeparti stemmer for, at alle disse mennesker med udenlandsk baggrund får dansk indfødsret.
Det er da et smukt resultat af samarbejdet.
Jeg kan ikke forestille mig noget andet formål med kravet om dansk for udlændinge, som vil være statsborgere, end at de skal lære dansk.
Det er formålet.
Det er ikke formålet, at de ikke skal være statsborgere.
Formålet er, at de skal lære dansk.
Jeg er helt tryg ved Indfødsretsudvalgets afgørelser, og jeg ved fra forhandlingerne om disse ting, at hvis der er nogle, som har været udsat for alverdens rædsler, som det her blev nævnt, og hvis der er nogle, som af medicinske eller andre grunde ikke har mulighed for at lære dansk, kan der i udvalget dispenseres, og der bliver dispenseret, som det er blevet sagt flere gange.
Hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen i øvrigt vil acceptere Bonnerupudvalgets konklusioner, herunder at regeringens integrationspolitik og udlændingepolitik, inklusive familiesammenføringsreglerne, er en succes, har vi da et fælles grundlag at føre diskussionerne på i fremtiden.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-06:
Jeg håber, ministeren vil bruge noget af vinterferien til at prøve at kigge de afslag igennem på at få indfødsret, der gives i Indfødsretsudvalget.
Jeg tror, ministeren vil medgive mig, at der bliver givet afslag til mennesker, hvor man må sige, at de bare ikke har evnerne til at lære dansk.
Jeg har set eksempler på meget gamle mennesker uden særlig stor uddannelsesmæssig baggrund fra deres eget hjemland, der får afslag, fordi de gamle mennesker ikke har kunnet komme igennem den prøve, der skal til.
Man kan selvfølgelig altid slå det hen og sige, at de kan få lov til at prøve igen.
Men hvis et menneske først er blevet 75 år og har været igennem alverdens rædsler, kan det være meget, meget vanskeligt at lære sig dansk på det niveau, der er krævet, for at man kan få dansk indfødsret.
Det er så ikke det, der er tilfældet for de unge her.
Bonnerupudvalget anbefaler, at vi i meget højere grad end nu bruger tildeling af dansk statsborgerskab som en del af integrationsprocessen.
Hvordan forholder ministeren og regeringen sig til det?