runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-10-11:
Også fra radikal side kan vi selvfølgelig støtte dette fornuftige forslag, der er et led i at få det indre marked til at fungere optimalt og også styrke det europæiske tilsynssamarbejde på forbrugerområdet.
Nu er det sagt så mange gange, hvor meget fornuft der er i, at EU også på det her område har et tæt og forpligtende samarbejde, og det bakker vi selvfølgelig op om fra radikal side.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-10-11:
Det kunne være fristende, efter at vi nu har haft folkeafstemningen om EU, at indlede med at sige, at hvis Folkebevægelsen mod EU havde været til stede her i salen, så havde de haft det svært; så havde de virkelig haft det svært. Folkebevægelsen ønsker, at Danmark skal træde ud af EU.
Hvordan vil de gå op og modtage sådan et forslag her?
Jeg kan ikke forestille mig, at noget parti med rimelighed vil kunne sige, at det her forslag burde smides i papirkurven, at det har vi ingen interesse i.
Det har vi jo netop.
Vi har jo netop interesse i en verden, hvor vi har grænseoverskridende samarbejde, hvor vi har det indre marked, hvor vi har e-handel osv., i at kunne beskytte forbrugerne på tværs af grænserne ved fælles regler, og det er lige præcis det, der lægges op til her: markedsføringsloven, aftaleloven, lægemiddelloven, radio-, fjernsynsloven osv., vi kunne blive ved, en stribe af lovforslag, lovområder, hvor forbrugernes interesser jo kun kan varetages, hvis vi har et samarbejde på tværs af grænserne. Derfor skal vi selvfølgelig ikke bare blive ved med at være medlem af EU, men også sige ja til det initiativ, som ministeren her har fremlagt.
Ole Sohn (SF), 2000-10-11:
Jeg skal ikke tilføje så meget mere.
SF synes, det er et godt forslag.
Det er vigtigt, at man får styrket forbrugerbeskyttelsen, og hr. Svend Erik Hovmand og fru Jytte Wittrock har jo sagt det så smukt.
Men en af de ting, som er en følge af det, er jo, at der også skal bruges nogle flere ressourcer, ikke mindst for at forbrugerombudsmandsinstitutionen vil være i stand til at tackle de nye opgaver, som den bliver pålagt.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om der i finanslovforslaget eller på anden vis er en mulighed for, at Forbrugerombudsmanden kan få de nødvendige ressourcer til den række af nye opgaver, som institutionen bliver pålagt.
Men SF støtter forslaget.
Egil Møller (DF), 2000-10-11:
Lovforslaget lægger op til at standse ulovlig, grænseoverskridende virksomhed, som ikke er i forbrugernes interesse.
Dette vil herefter i praksis medføre, at erhvervsvirksomheder ikke har mulighed for at flytte sine aktiviteter fra den ene medlemsstat til den anden.
For at håndhæve forbudsdirektivet er der tillagt danske tilsynsmyndigheder regler for at føre retssag her i landet på vegne af andre medlemsstaters godkendte myndigheder og organisationer.
Jeg går ud fra, at ministeren kan bekræfte, at der i den danske lovgivning bestemmes, at der forud for anlæggelse af sag vil blive rettet henvendelse til den pågældende erhvervsdrivende.
Så efter det foreliggende kan vi fra Dansk Folkepartis side støtte forslaget.
Jytte Wittrock (S), 2000-10-11:
Dette forslag mener jeg vi alle kan være meget tilfredse med bliver gennemført.
Det drejer sig om beskyttelse af forbrugernes interesser i det indre marked mod grænseoverskridende reklamer.
Det er i dag ikke muligt for det enkelte land at forhindre udenlandske virksomheder i at overtræde forbrugerbeskyttelsesreglerne i vores land.
Det gælder for udenlandske virksomheder i Danmark, men det gælder også for danske virksomheder i udlandet.
Derfor er det vigtigt, at vi nu får mulighed for at stoppe denne trafik.
Vi gennemfører med dette lovforslag et direktiv om søgsmål med påstand om forbud på området, om beskyttelse af forbrugernes interesser.
Med denne vedtagelse vil man lette og effektivisere
tilsynsmyndighedernes arbejde med forbrugerbeskyttelse, således at danske myndigheder kan føre sager mod danske virksomheder i Danmark på vegne af udenlandske myndigheder og omvendt.
Jeg skal på Socialdemokratiets vegne anbefale lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 2000-10-11:
Ja, jeg skal heller ikke gøre det langt, men takke for modtagelsen, der ikke overraskende var positiv fra de fleste.
Jeg vil blot sige til hr. Frank Aaen, at når der står noget om EU, så ser hr. Frank Aaen jo gerne spøgelser.
Jeg synes sådan set, at enhver - og det gælder både den ene og den anden side af salen -
i øvrigt har vist sig stærkt påvirkelig af et meget fornuftigt synspunkt, nemlig det, at vi tilrettelægger vores retsproces sådan, at den sparer såvel rettighedshaverne som det offentlige både tid og ressourcer i behandlingen.
Det tror jeg vi ville have kunnet finde på på et tidspunkt, selv om der ikke var nogen, der havde peget på, at det skulle være sådan.
Og på den måde kan vi sige, at vi da også får inspiration udefra til at gøre noget, som i øvrigt er ganske overordentlig fornuftigt, og som vi gerne vil gøre helt af egen fri vilje.
Så synes jeg, at det er meget hensigtsmæssigt, at man kan udpege en fuldmægtig, der på bedste vis kan varetage de interesser, som man ønsker er varetaget, og at det ikke er det enkelte land, der skal bestemme over, hvor de pågældende fuldmægtige - som de jo altså hedder i denne her sammenhæng - skal bo henne.
Det synes jeg såmænd også er overordentlig fornuftigt, og man skal være meget inkarneret EU-modstander for at se det som et spøgelse.
Jette Gottlieb (EL), 2000-10-11:
Jeg vil sige, at vi er jo af den opfattelse, af ILO's konventioner kun har begrænset virkning i forhold til respekten for lønmodtagernes rettigheder rundt om i verden.
Det er jo som bekendt ikke kun i den tredje verden og tredjeverdenslande og andre steder uden for de såkaldte pæne landes klub.
Men forslaget her er jo mest af alt et oprydningsforslag, og vi ser på det med positive øjne
, fordi det kan medvirke til at højne agtelsen for ILO, for så at sige at få diverse regeringer til at tage organisationen mere alvorligt, selv om konventioner og henstillinger ikke har nogen retsvirkning, medmindre de er indarbejdet i selve lovgivningen.
Når det i bemærkningerne til forslaget samtidig bliver slået fast, at i det eventuelle tilfælde, hvor man i ILO skulle beslutte at ophæve ældre konventioner, som Danmark har ratificeret, bliver forelagt Folketinget, ja, så har vi ikke nogen indvendinger mod beslutningsforslaget.
Så vi støtter det.
Pernille Sams (KF), 2000-10-11:
Jeg vil da bare gerne sige til hr. Frank Aaen, at som jeg læser det her lovforslag, kan man da fortsat vælge fuldstændig som tidligere at have en repræsentant i Danmark.
Man kan som dansk virksomhed, dansk myndighed, som dansk hvad man vil, vælge en repræsentant i Danmark, fuldstændig som man har kunnet hidtil.
Mogens Andreasen (LH), 2000-10-11:
I lovforslaget, som det foreligger, er der tale om en teknisk ændring for ansatte i landbruget.
Det Liberale Højre har ingen indvendinger imod forslaget.
Vi finder det rigtigt, at ansatte i landbruget kommer ind under de samme regler og har
de muligheder som andre lønmodtagere, og derfor kan vi støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2000-10-11:
Enhedslisten kan godt støtte det her forslag.
Det er jo en konsekvens af revisionen af ferieloven tidligere i år, og der er ikke så meget andet at sige, end at vi støtter, at de lønmodtagerrettigheder, som fremgår af loven om udstationering, selvfølgelig ikke bare kan forsvinde på grund af paragrafændringer.
Vi støtter det altså, men vi var altså imod den potentielle undergravning af lønmodtagerrettigheder, som revisionen i sin tid medførte.
Vi støtter dette forslag, fordi vi opfatter det som en teknisk ændring.
Ove Hygum (S), 2000-10-11:
Jeg vil blot takke for den positive tilslutning, der er til lovforslaget, som jo ganske rigtigt er en konsekvensændring
Jeg ser på baggrund af de faldne bemærkninger frem til et fredsommeligt udvalgsarbejde, hvor jeg håber, at vi hurtigt kan fremme sagen til viderebehandling.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-11:
Da vores ordfører, hr. Carsten Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Socialdemokratiet støtter naturligvis nærværende beslutningsforslag om ratifikation af ændring af Den Internationale Arbejdsorganisations statut. Ændringen vil ikke få nogen indholdsmæssige konsekvenser for ILO's politiske arbejde, men derimod give organisationen mulighed for at rydde op i forældede og ikkeratificerede konventioner, hvilket den nuværende statut ikke giver mulighed for.
Jeg anser ændringen for teknisk, og vi kan støtte ILO's bestræbelser på at luge ud i forældede og ikkeratificerede konventioner.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet og De Radikale sige, at vi støtter forslaget.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-10-11:
Jeg skal nøjes med at tale på mit eget partis vegne denne her gang.
Da Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne motivere Venstres holdning til dette forslag.
I Venstre ser vi, at det er hensigtsmæssigt, at en organisation ikke har konventioner eller resolutioner, der strider mod deres eget formål, og vi ser også, at det er et fornuftigt organisationsprincip, at man kan holde sine vedtagne politikker opdateret, og at man fjerner
gamle og ikkerelevante bestemmelser.
Derfor kan vi byde disse ændringer velkomne og kan støtte beslutningsforslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-11:
, medmindre der er særlige forhold, der gør sig gældende. Det gør vi altså også i denne sag her, selv om den måske ikke er den største i verden. Muligheden for, at Den Internationale Arbejdsorganisation kan ophæve forældede konventioner, synes at lyde som en særdeles fremragende idé, og derfor kan vi støtte dette beslutningsforslag.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-11:
Jeg kan meddele, at Kristeligt Folkeparti støtter dette forslag.
Det er naturligt, at når arbejdsugen er på 6 dage i landbruget, så er ferieugen også på 6 seks dage.
Ole Sohn (SF), 2000-10-11:
Det er jo lidt vanskeligt at gå imod, at statutterne for ILO ændres, så man ikke alene er i stand til at vedtage konventioner, men også at ændre dem, hvis det måtte være betimeligt.
Jeg kan se, at det af beslutningsforslaget fremgår, at der er vedtaget 183 konventioner og 191 henstillinger, og hvis jeg må henstille om ministerens opmærksomhed, så har jeg et spørgsmål: Når man nu har vedtaget 183 konventioner i ILO - og jeg er enig i, at man skal have mulighed for at ændre dem, hvis der er behov for det - og 191 henstillinger, så er mit spørgsmål: Hvor mange af disse konventioner og henstillinger, som Danmark har tilsluttet sig, har vi så tilsvarende ratificeret her i Folketinget?
Er der overensstemmelse mellem det antal, som vi har tilsluttet os i ILO-sammenhæng, og det antal, som vi har ratificeret her i salen?
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-11:
Jeg kan meddele, at Kristeligt Folkeparti støtter dette beslutningsforslag.
Mogens Andreasen (LH), 2000-10-11:
Det Liberale Højre anser dette beslutningsforslag fra arbejdsministeren for at være uden kontroversielt indhold.
I forslaget indgår tilslutning til ophævelse af fem konventioner i ILO-organisationen, som alle efter vores opfattelse er uaktuelle i den verden, vi lever i i dag.
Vi mener principielt, at konventioner og love, som ikke mere er brugbare, skal ophæves.
Vi kan derfor støtte beslutningsforslaget.
Ove Hygum (S), 2000-10-11:
Jeg vil gerne takke for den positive tilslutning, der har været til beslutningsforslaget.
Og så vil jeg til hr. Ole Sohn sige, at der er i Danmark ratificeret, jeg mener, det er 67 konventioner, og så kan man jo regne ud, at der er et større antal, vi ikke har ratificeret, og det skyldes, at vi i Danmark ikke har tradition for at ratificere forslag, der enten ikke har relevans på grund af særlige danske forhold, eller konventioner, der omhandler spørgsmål, som der i Danmark er tradition for håndteres af arbejdsmarkedets parter.
F.eks. er der en god og stærk tradition for, at spørgsmålet om en mindsteløn på arbejdsmarkedet håndteres af arbejdsmarkedets parter.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-11:
Jeg vil nu sige, at f.eks. i forhold til de udvisningssager, hvoraf vi har set mange blive afvist ved Højesteret, har Dansk Folkeparti faktisk sagt, at der kunne det godt komme på tale, at Danmark optog forhandlinger med de andre lande om de konventioner.
Så den del af det kan vi selvfølgelig diskutere en anden gang.
Men det, jeg mener der er på tapetet her i spørgetiden, er, at ministeren siger, at det er et brud på alle retsprincipper at tage stilling til det her.
Jamen er det så ikke et brud på alle retsprincipper, hvis ministeren også går ind og taler om en øde ø til kriminelle asylsøgere?
Skulle det ikke være et brud på alle retsprincipper, at de asylsøgere fra det tidligere Sovjetunionen, der begår kriminalitet, skulle placeres dér?
Dertil må man vel sige: Jo, det er vel så også et brud på alle retsprincipper.
Altså ministeren må vel have en mening om, hvorvidt sådanne voldelige demonstrationer skal accepteres her i landet, og om det ikke i forhold til de asylansøgninger, der ligger, kan medføre, at sådanne asylansøgere er nødt til at blive afvist.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-11:
Disse standarder bliver fastlagt som såkaldte konventioner, men mange af disse konventioner er aldrig trådt i kraft eller har med tiden tabt deres formål, eller de bidrager ikke længere til at opfylde organisationens formål.
Det er imidlertid ikke muligt i henhold til statutten at ophæve vedtagne konventioner, uden at der sker en ændring af selve statutten.
En sådan ændring af statutten kan kun ske, hvis ILO's medlemslande ratificerer eller accepterer den vedtagne beslutning.
I det foreliggende beslutningsforslag udtaler Folketinget sin tilslutning til, at den af den internationale arbejdskonference den 20. juni 1997 vedtagne beslutning om ændring af Den Internationale Arbejdsorganisations statut ratificeres med virkning for Danmarks vedkommende.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-10-11:
Det er jo ikke et spøgelse.
Det er jo noget, EU påtvinger os.
Og uanset hvad, så mener jeg ikke, at EU skal påtvinge os at gå væk fra en regel, der er i dag, om, at den, der ansøger om patent i Danmark, skal have en person i Danmark, der repræsenterer sig.
Jeg synes sådan set, at det er helt fornuftigt og rimeligt.
Jeg er sikker på, at det er en regel, alle har støttet indtil nu: Når man søger om patent i Danmark, har man en repræsentant i Danmark.
Det er vi altså ikke indstillet på bare at bøje os for.
Lone Yalcinkaya (CD), 2000-10-11:
CD kan støtte lovforslaget, da det jo er en rettelse i forhold til den nye ferielov, som CD stemte for i foråret.
Jeg vil dog komme med en bemærkning til forslaget.
Denne kan også siges om ferieloven, som blev vedtaget i maj måned.
Jeg vil nu gerne fremføre det alligevel.
Af forslaget fremgår det, at lønmodtagere i landbruget kun har krav på 2 ugers sammenhængende ferie i sommerperioden.
Dette er en videreførelse af den eksisterende lov.
Spørgsmålet er så, om det er rimeligt.
Den almindelige ferielov giver som bekendt ret til 3 ugers sammenhængende ferie i sommerperioden til glæde for børnefamilier.
I den forbindelse tænker jeg bl.a. på detailhandelen og turisterhvervet.
Her har ansatte krav på 3 ugers sammenhængende ferie.
Set i lyset af det er det lidt svært at forstå, hvorfor ansatte i landbruget skal stilles ringere end alle andre.
De, der er ansat i landbruget, er vel i samme grad børnefamilier, som dem, der er ansat andre steder.
Men som sagt: CD kan støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-11:
Der er jo ingen grund til at gentage den enkelthed, som ligger i det her lovforslag.
Jeg kan bare meddele, at Dansk Folkeparti også støtter lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-10-11:
Jamen som det er i dag, og som et flertal i Folketinget har vedtaget det indtil nu, så skal den, der skal kommunikeres med vedrørende en patentansøgning i Danmark, også have en repræsentant boende i Danmark, og jeg synes, at det er såre fornuftigt.
Og det har hele Folketinget også ment indtil nu.
Så er det bare, fordi EU kommer og siger, at de slæber os i retten, hvis vi ikke bøjer os for deres regler, at Folketinget lige pludselig ændrer opfattelse.
Sådan er vi ikke.
Jytte Wittrock (S), 2000-10-11:
De enkelte medlemslandes retsstilling på området tilpasses dermed hinanden.
Der er i dag faldet mange gode bemærkninger om, at det i EU-sammenhæng kan være meget praktisk, at der er noget, der er ens, og det vil jeg gerne tilslutte mig også med det her.
Man kan med dette lovforslag opnå beskyttelse af et produkts udseende, designet, gennem en registrering i Patent- og Varemærkestyrelsen.
Når man har fået designretten, kan man dermed forbyde andre at udnytte designet erhvervsmæssigt i op til 25 år.
Det er en udvidelse fra 15 til 25 år.
Dog bibeholdes beskyttelsestiden på 15 år, når det drejer sig om reservedele blandt andet til biler.
Vi skal fra Socialdemokratiets side anbefale lovforslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-10-11:
Også her har vi jo et fremragende eksempel på, hvor godt EU-samarbejdet fungerer.
Hvordan skulle vi ellers tilgodese dansk erhvervslivs interesser, hvis vi ikke kunne gøre det på den hensigtsmæssige måde, som forslaget her ligger op til?
Sagen er jo den, at det moderne danske erhvervslivs styrke først og fremmest ligger i, at vi f.eks. på designområdet kan noget, andre ikke kan.
Det, der sælger mange danske produkter, er dansk design, men problemet er jo, at hvis man hver eneste gang skal hen og søge i de enkelte lande for godkendelse og beskyttelse af det design, man nu vil markedsføre, så går der så lang tid, at andre har kopieret designet for længst, hvorefter det marked er fjernet.
Derfor er det kolossalt vigtigt, at vi støtter op bag sådan et forslag her.
Det betyder utrolig meget for et lille land og for et lille lands erhvervsliv og specielt for den moderne del af dansk erhvervsliv.
Så vores positive indstilling til det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Der er en lille teknisk detalje, vil nogle sige, men for dem, det drejer sig om, er det en vigtig sag, som vi godt vil se nærmere på under udvalgsarbejdet, og det er den gamle klassiske diskussion, som vi har haft om reservedele til biler.
Vi har jo et par virksomheder i Danmark, som producerer reservedele til biler.
Nu kan man sige, at der ikke er frygtelig mange bildele, der er designbeskyttede, men alligevel er vi jo her på et område, hvor vi som et lille land uden bilfabrikation har en interesse i modsætning til de lande, som har en stor bilindustri.
Jeg beder om, at vi får lejlighed til at vende den problemstilling under udvalgsarbejdet, men ellers principiel tilslutning fra vores side.
Pernille Sams (KF), 2000-10-11:
Om det her lovforslag kan jeg kort sige, at det ser ud, som om vi kan tilslutte os det, som det ligger.
Der er selvfølgelig nogle ting, som vi gerne vil se nærmere på i udvalget, men egentlig er vi positive.
Egil Møller (DF), 2000-10-11:
Dette lovforslag fremkommer på baggrund af et EF-direktiv fra 1998 samt et ønske om en forenkling og mere effektiv beskyttelse af design.
Loven erstatter herefter den 30 år gamle mønsterlov.
At lovgivningen blandt EU-landene harmoniseres, vil fjerne forhindringer for de frie varebevægelser og hermed sikre, at konkurrencen i Fællesskabet ikke forvrides. Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-10-11:
Også fra radikal side kan vi støtte et forslag, der gør det billigere og lettere for virksomheder at mønsterbeskytte et produkt, som markedsføres i flere EU-lande.
Ved gennemførelsen af direktivet bliver retsstillingen den samme på dette område i alle EU-lande, og det synes vi er positivt.
Jeg skal sige på vegne af CD, at de også kan støtte forslaget, men at de har et par spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-11:
Jeg kan oplyse, at Kristeligt Folkeparti umiddelbart stiller sig positiv over for dette fornuftigt designede lovforslag.
Som udgangspunkt er Kristeligt Folkeparti enig i forslagets intentioner om, at registrering af design skal kunne ske hurtigt og billigt.
Vi finder det generelt positivt med en længere beskyttelsestid for design, men hvorvidt reservedele som anført i forslaget fortsat skal have en beskyttelsestid på 15 år er værd at diskutere videre i udvalgsbehandlingen.
Høringssvaret fra bl.a. Håndværksrådet bibringer i hvert fald en interessant tanke om at begrænse beskyttelsestiden for reservedele.
Om det så lige skal være de fra Håndværksrådet foreslåede 3 år ved jeg ikke.
Men vi ser gerne, at dette bliver afklaret før overgangsperiodens udløb i år 2004.
Pia Gjellerup (S), 2000-10-11:
Også her skal jeg takke for en generel positiv modtagelse af forslaget, som jo er en modernisering og justering af den gamle mønsterlov, som har omkring 30 år på bagen - sågar navnet bliver jo også moderniseret til, at det handler om design.
Jeg skal blot give den enkelte bemærkning, at jeg synes, det er helt rimeligt, at vi vender tilbage til bilreservedelene under udvalgsbehandlingen.
Det er jo et emne, som har været intenst diskuteret i forbindelse med direktivets gennemførelse.
Her skal jeg blot til almindelig oplysning sige, at vi jo her i forslaget lægger op til, at man ikke ændrer på beskyttelsestiden, altså at man ikke forlænger beskyttelsestiden for bilreservedele - man lader den forblive på de 15 år - mens vi forlænger beskyttelsestiden på det øvrige design.
Jeg vil i øvrigt ikke bevæge mig ud i en længere redegørelse om, hvad det så er for reservedele, der beskyttes, for der er meget teknik i det både med must match og must fit og så noget, der øjensynlig slet ikke må noget som helst eller også må det hele.
Alle kan vist høre, at det ikke er noget, vi skal bevæge
os ud i her fra talerstolen, men det kan være meget nyttigt, at vi får et pædagogisk notat om, hvad der er gældende lov, hvad der er direktivet, og hvad der er lovforslaget, og måske også prøver at se lidt ind i fremtiden, hvor vi forventer, at der vil kunne ske nogle generelle europæiske ændringer.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-11:
Dette lovforslag skal ses i forlængelse af den nye ferielov, som Folketinget vedtog i maj måned, og som træder i kraft her til nytår.
Dette lovforslag har det sigte at sikre de samme ferievilkår i landbruget og for lønmodtagere, der er udstationeret.
Forslagets sigte er derfor, at der ligesom efter ferieloven i landbruget skal kunne optjenes og afholdes ferie i 5-dages-uger og 6-dages-uger.
Jeg skal derfor på Socialdemokratiets vegne sige, at vi støtter lovforslaget, og skal endvidere meddele, at det gør De Radikale også.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-10-11:
Der er ikke nogen grund til, at jeg gentager indholdet af dette enkle lovforslag.
Jeg skal blot meddele, at Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Og da De Konservative er forhindret i at være til stede, har jeg også lovet på deres vegne at meddele, at det kan de også.
Ole Sohn (SF), 2000-10-11:
Ja, indimellem er der nogen, der går i ét med tapetet.
SF har også den indstilling, at bønder og navere skal have samme forhold som andre på arbejdsmarkedet, så med det udgangspunkt kan vi støtte de konsekvensændringer, der sker her.
Karen Jespersen (S), 2000-10-11:
, hvis man begyndte at sige, at det, at man havde deltaget i sådan en demonstration f.eks., kunne give anledning til noget som helst.
Altså det ville jo være - jeg ved ikke, om man må sige det her i Folketingssalen - helt ude i hampen.
Det er derfor, vi heldigvis har denne her adskillelse i den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt.
Det skal man håndhæve meget, meget striks, det skal man være meget opmærksom på, og det er der også grund til her.
Hvis man begyndte at gå ind i et forløb, hvor man har søgt om asyl, og på baggrund af en eller anden handling fratog det menneske mulighed for at søge asyl, så ville det også være et ret dramatisk skridt, fordi det ville være et brud på konventionerne.
Det spørgsmål har jo tidligere været oppe og vende i forhold til hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti, hvor jeg hver gang har noteret mig, at Dansk Folkeparti også kvier sig ved at tage det skridt og sige: »Jamen vi blæser på konventionerne.
Det har man jo stadig væk kviet sig ved at sige.
Det synes jeg lige man skal være klar over.