runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Virksomhederne i Danmark skal helt i front, når det gælder konkurrenceevne.
Disse to lovforslag er vigtige brikker i at realisere regeringens ambitiøse målsætning.
Administrative lettelser – og nu skal jeg nok dy mig for at nævne et beløb, da dette ikke skal udvikle sig til en talkrig – for et markant beløb er, hvad de byder på.
Lettelse af revisionspligten samt forenkling af de nuværende love er på programmet, og vi Konservative kan kun glæde os over de tiltag, som lovforslagene indeholder.
Det har i årevis været en konservativ mærkesag at fjerne revisionspligten for vore virksomheder, så de stilles lige i konkurrencen med virksomheder i udlandet.
Jeg har altid haft svært ved at forstå, hvorfor vi i Danmark sammen med Malta og Sverige skulle opretholde revisionspligten.
Nu er der desværre ikke tale om en totalophævelse, men jeg vil betragte den aktuelle lettelse som et skridt i den rigtige retning og noget, som rigtig mange mindre virksomheder vil få glæde af.
Jeg tror og håber på, at vi også nok skal komme det sidste stykke vej, så alle danske virksomheder stilles lige i den internationale konkurrence.
Lovforslaget har været mødt med en vis skepsis fra enkelte partier, som frygter, at lovløsheden vil brede sig i dansk erhvervsliv.
Den mistillid til landets iværksættere og erhvervsledere M019S12481321KAJE.FM Page 1264
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM nærer jeg ikke.
Som udgangspunkt har jeg tillid til, at virksomhederne lever op til deres ansvar og efterlever landets love og regler.
Skulle der være enkelte brodne kar, vil den ekstra kontrol, som skattemyndighederne tildeles, sikre, at det ikke ender i rent wild west på området.
Vi Konservative er, hvad jeg vil betegne som nærmest lykkelige over, at der endelig tages fat på revisionspligten.
Der foreligger en kæmpeopgave med at sikre virksomhederne de bedst mulige konkurrencevilkår i en global virkelighed, hvor konkurrencen aldrig har været større.
Virksomhederne har nøglen til at sikre den vækst, der skal finansiere den velfærd, der skal sikre gode forhold for borgerne i Danmark.
Det er derfor med den største fornøjelse, at vi i Det Konservative Folkeparti støtter disse lovforslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Nu er det selvfølgelig meget forskelligt også på baggrund af, hvilke forudsætninger man har.
Jeg har ikke set noget i lovforslaget, der siger, at man ikke må få revideret sit regnskab.
Det kunne der jo være enkelte virksomheder der vælger at gøre, eventuelt hvis de skal dokumentere noget over for banker eller andre samarbejdspartnere.
Man kan ikke svare entydigt på det spørgsmål, netop fordi den enkelte virksomheds udgangspunkt er forskelligt, men jeg vil dog sige, at med de regnskabsprogrammer, som man har, og de muligheder, der ligger der, kan man faktisk komme et rigtig langt stykke ad vejen.
Men det er selvfølgelig forskelligt fra virksomhed til virksomhed, hvor kompliceret ens regnskab er.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Fru Pernille Vigsø Bagge bliver ved med at henvise til kontanthjælpssystemet og vurderingerne, men jeg er altså nødt til at henvise fru Pernille Vigsø Bagge til at rette spørgsmålet om konsekvensen af beskæftigelsesministerens lovforslag til ham selv.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Man har jo pligt til at vurdere, hvordan lovgivningen rammer mænd, og hvordan den rammer kvinder, og nu er det jo sådan, at en stor, stor del af de etniske danskere, som er på kontanthjælp og den slags, er kvinder, så jeg kan ikke lade være med at tænke: Har ministeriet overhovedet ikke foretaget en kønsvurdering?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Nej, vi har ikke vurderet, men målet er, at reglerne skal gælde for alle, uanset om man er mand eller kvinde.
Det er ikke sådan, når vi laver lovgivning, at hvis en analyse viser, at den rammer kønsskævt, skal der lægges en anden balance ind i lovforslaget.
Vi laver en lovgivning, som er kønsneutral, fordi der gælder de samme regler for mænd og for kvinder.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
I første omgang må jeg sige, at der tror jeg altså mere på, at man viser, at der ikke bare er sund fornuft og god miljøpolitik, men også konkret er penge at spare ved at opføre sig fornuftigt.
Det er jo sådan set det, vi gør i kampagnen »Grønt Ansvar« over for hver eneste borger, nemlig at prøve at kvalificere helt ned i de små dagligdags ting: Hvad kan du rent faktisk både gavne miljøet og din egen økonomi med?
Og som sagt er der altså en lang række initiativer i gang.
Der er jo opfordringer fra EU, der er opfordringer fra nordisk side, der er opfordringer fra min side.
Der er ingen diskussion om, at offentlige grønne indkøb er noget, som bør og skal fremmes.
Jeg mener sådan set også, at vi er i fuld gang med at gøre det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 22
Per Clausen (EL), 2005-11-22:
Jeg synes, at det, ministeren siger, i al væsentlighed lyder meget positivt.
Så det må vi jo så bare følge op på.
Jeg vil gerne spørge om en enkelt ting her til sidst: Synes ministeren ikke, at det netop i forhold til staten og de statslige institutioner kunne være meget fornuftigt, at regeringen, med behørig hjælp fra miljøministeren og Miljøministeriet, formulerede nogle præcise målsætninger, som så også kunne fungere som inspirerende kraft i forhold til kommunerne, om, hvad det faktisk er for nogle resultater, man skal opnå?
For vi er måske kommet dertil nu, hvor det er nødvendigt at have nogle planer, som rimelig håndfast siger, at vi faktisk har et mål om at begrænse vores ressourceforbrug på en række områder.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
Ja, det har vi bl.a. i opgørelser over, hvor mange ministerier og styrelser der opfører sig på den og den måde.
Man har også nogle opgørelser over, hvad amterne gør, hvad kommunerne gør, og hvad potentialet dermed er.
Det er også et arbejde, der pågår i det forum for offentlige grønne indkøb, det statslige indkøbspanel, jeg har nævnt tidligere.
De prøver også der at præcisere: Hvor er det, vi har de bedste erfaringer?
Hvor er det, vi har det største potentiale?
Hvad er det, som nogle har haft rigtig godt held med, som vi så kan inspirere endnu flere til?
Så der foregår altså et ganske stort arbejde der, som jeg håber også kan få de gode ringe til at sprede sig.
Så vil jeg i øvrigt også gerne tage kommunerne med ind i en dialog, men af gode grunde bliver det jo dér netop en dialog, hvor jeg ikke kan gå ind og diktere dem, hvad de skal gøre.
Per Clausen (EL), 2005-11-22:
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren og regeringen ville beskæftige sig lidt med, hvad der sker konkret ude i de statslige institutioner.
Er det sådan, at alle de gode råd og alle de gode hensigtserklæringer og forsøg på at være i diaM019S12481321KAJE.FM Page 1252
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
log med folk faktisk giver nogle konkrete resultater?
Det er jo ikke, fordi jeg siger, at man behøver at fare ud med bål og brand og alt muligt andet, hvis man i de statslige institutioner og andre steder inden for staten ikke er kommet så langt endnu, men det er jo altid rart, når der skal tilrettelægges nye initiativer, at vide, om dem, man har gennemført, virkede.
Så mit spørgsmål er, om ministeren har noget indtryk af eller vil skaffe sig noget indtryk af, hvordan det faktisk går i de statslige institutioner med at gå over til en mere miljømæssigt fornuftig indkøbspolitik og forbrugspolitik.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
Ja, det gør der.
Vi er i Miljøministeriet ved at gennemføre et større analysearbejde om fordele og omkostninger ved offentligt indkøb af udvalgte produkter.
Og det er jo det, vi kan gøre, vi kan gå i dialog, og vi kan prøve at vise, at det faktisk betaler sig; at der både miljømæssigt og økonomisk er mening i det.
Så svaret på spørgsmålet er ja.
Derudover varer det jo heller ikke så længe, inden jeg fremsætter et forslag her i Folketinget om bl.a. en styrket miljømærkeordning.
Det kan jo også være med til, at endnu flere produkter bliver mærket.
Det er jo i en eller anden forstand også et initiativ, der er styret fra centralt hold, som kan gøre det nemmere for den enkelte forbruger at orientere sig og for den sags skyld jo altså også for offentlige indkøbere.
Per Clausen (EL), 2005-11-22:
Det er sådan set det, der karakteriserer Enhedslistens medlemmer, at det engagerer vi os meget kraftigt i, så der tror jeg ikke der er nogen uenighed.
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren har noteret sig det, for så behøver vi ikke at snakke om det en anden god gang; så ved vi, hvor vi har hinanden.
Jeg havde en lidt underholdende diskussion på et tidspunkt med statsministeren, for det viste sig, at i Statsministeriet var man meget dårlig til det i modsætning til Finansministeriet, hvor man var meget god til det.
Bliver der fulgt op i forhold til de enkelte ministerier og deres institutioner for at se, hvem der faktisk gør noget ved det her?
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
Svaret på det er ja.
Det er sådan, at der under denne regering bl.a. er nedsat et indkøbspanel for offentlige grønne indkøb, og det er for nylig kommet med en pjece, og det har også nogle forskellige andre initiativer i gang, som vi så i Miljøministeriets regi prøver at etablere et samarbejde om, sådan at man kan prøve at præcisere over for f.eks. de statslige indkøbere – det kunne jo også være, det kunne inspirere nogle kommunale – at det ikke kun er et spørgsmål om, hvordan man bør opføre sig, men at der rent faktisk også er god økonomi i at gå ind og lave f.eks. energieffektive løsninger i en statslig institution, eller hvad det nu kunne være.
Det prøver vi at præcisere ved hjælp af informationsmateriale til de statslige indkøbere og dialog med de statslige indkøbere.
Derudover må jeg sige, at det da glæder mig utrolig meget, at Enhedslisten i den grad bakker holdningsmæssigt op om et initiativ, der i den grad fokuserer på det personlige ansvar.
Per Clausen (EL), 2005-11-22:
Miljøministeren har jo netop startet en større kampagne over for danskerne, hvor man kan få genopfrisket nogle af de gode gamle råd om, hvordan man skal spare på energien og lade være med at svine for meget i forhold til miljøet.
Det er et godt initiativ; gode ting kan ikke siges for ofte, og derfor støtter jeg fuldt ud det initiativ, miljøministeren her har taget.
Men det næste spørgsmål er så: Hvad med staten selv?
Har miljøministeren planer om at gennemføre nogen initiativer over for staten og statens institutioner for at følge op på de politikker, man tidligere har vedtaget, og for at sikre, at staten og statens institutioner går foran, når det handler om at købe miljømæssigt fornuftigt ind, spare på energi og andre ressourcer og have så meget genbrug som overhovedet muligt?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg støtter miljøministerens balancerede tilgang, jeg er bare meget bekymret over, at fødevareministeren ikke deler den.
Jeg kan godt forstå, at miljøministeren lidt føler sig bragt i en uheldig situation, fordi hun har sagt noget principielt og nu skal tage stilling til et konkret forslag fra sin regeringskollega, men jeg mener faktisk, det er helt afgørende.
Det, der er problemet her, er, at miljøministeren sidder i sit regi og forhandler en ny miljøregulering, bl.a. med Dansk Folkeparti, under nogle måske udmærkede principielle overskrifter, samtidig med at fødevareministeren har et lovforslag, der trækker i den stik modsatte retning, hvor man risikerer, at nogle af de redskaber, man skulle have brugt til at få miljøbelastningen ned med, i stedet bliver brugt til, at landmændene kan producere flere svin.
Nu hvor ministeren tilsyneladende ikke i detaljer kender fødevareministerens forslag, vil jeg derfor gerne bede miljøministeren om at svare på: Vil miljøministeren på denne baggrund tage kontakt til fødevareministeren og sikre, at en del af gevinsten ved introduktion af denne teknologi kommer miljøet til gavn?
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
Jeg tror, at den polemik skal fru Pernille Blach Hansen køre videre med fødevareministeren.
Jeg kender ikke det konkrete forslag i detaljer; jeg ved, at der har været en diskussion om det her i Folketingssalen for nogle ganske få dage siden.
Men det står fast, at det, der er meningen med mit landbrugsudspil, er, at der skal være noget, der kommer landbruget til gode, landmanden til gode, og der er noget, der skal komme miljøet til gode.
En eller anden balance skal der findes dér; det er det, der skal til, for at begge parter har noget ud af det, og at der er et incitament.
Jeg tror nemlig, at hvis ikke der også er et incitament for landmanden – der er jeg i hvert fald enig med fødevareministeren – så får vi stagnation i stedet for det modsatte.
Derfor tror jeg, at denne balancerede tilgang til det må være den rigtige; det er den, der i sidste ende også vil give det bedste resultat for miljøet.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-22:
Det er jeg meget glad for, men så må jeg også konstatere, at miljøministeren er uenig med fødevareministeren.
I sidste uge behandlede vi her i salen et lovforslag om at introducere en ny type miljøteknologi, nemlig afbrænding af husdyrgødning.
I det lovforslag fra fødevareministeren står der faktisk, at det, man får lov til at afbrænde for at komme af med noget kvælstof og noget fosfor, bliver godskrevet gødningsregnskabet for landmanden efterfølgende.
Det vil sige, at alt det kvælstof og fosfor, man slipper af med ved at afbrænde det, kan landmanden få lov til at producere mere.
Fødevareministeren sagde faktisk, at det, der var afgørende for ham, var, at der blev skabt rammer for vækst og udvikling med den eksisterende miljøbelastning, og det er jo fuldstændig i modsætning til det, miljøministeren siger her.
I konsekvens af ministerens tilkendegivelser her i dag vil jeg gerne spørge: Vil miljøministeren rette henvendelse til fødevareministeren og sikre, at regeringens politik er i overensstemmelse med det, miljøministeren netop har sagt her?
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
Det er jo fuldstændig korrekt, og det har jeg sagt, siden jeg kom ud med det landbrugspolitiske udspil sidste år mellem jul og nytår.
Det er faktisk sådan, at de partier, der står bag – Dansk Folkeparti, Venstre, Konservative og Det Radikale Venstre – lige præcis sidder og kigger på de her ting i form af nogle tekniske udredninger.
Det, der er hele filosofien, er, at der er to parter, der skal have noget ud af det her.
Landmanden skal have noget ud af det.
Derudover skal en del af gevinsten selvsagt også tilfalde miljøet.
Det er jo ikke mindst det sidste, der må være det primære fokus set fra en miljøministerstol.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg er utrolig glad for miljøministerens svar, for jeg synes, at dette er helt afgørende.
Selvfølgelig kan miljøteknologi også bidrage til udvikling af et erhverv, der så kan tjene nogle flere penge og skabe nogle nye arbejdspladser – det går vi meget ind for – men jeg synes bare, det er helt afgørende, at en miljøgevinst ved introduktion af ny miljøteknologi ikke bliver spist op, uden at det overhovedet kommer miljøet til gode.
Og jeg forstår på miljøministeren, at det også er afgørende for ministeren, at en del af gevinsten, f.eks. ved introduktion af ny landbrugsteknoloM019S12481321KAJE.FM Page 1250 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM gi, skal komme miljøet til gode.
Er det sådan, jeg må forstå ministeren?
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
Det er da helt klart en kombination.
Og det er sådan set ligegyldigt, om vi taler om landbrug eller om, hvad vi selv kan løse af miljøproblemer i Danmark, eller hvad vi kan eksportere.
Jeg er lige her i formiddags kommet hjem fra Kroatien, hvor vi har været nede til et fremstød om nordisk miljøteknologi.
Det er jo et eksempel på, at der kan findes løsninger, hvor vi i Danmark er gode til nogle af dem, som kan komme miljøet til gode, og som klart kan hjælpe – i det her tilfælde Kroatien – med at løse nogle affaldshåndteringsproblemer eller nogle problemer omkring spildevandsrensning, eller hvad det nu kan være, men at det samtidig kan give både vækst og udvikling og beskæftigelse for danske virksomheder eller for den sags skyld kroatiske.
Så jeg mener, at svaret på spørgerens spørgsmål er, at det er et både-og.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-22:
Der pågår jo i øjeblikket en stor diskussion om introduktionen af miljøteknologi, som vi i Socialdemokratiet synes er utrolig vigtig.
Men til den hører jo også nogle lovgivningsmæssige rammer, hvor der af og til er noget, der skal laves om, for at der skal kunne introduceres en ny form for teknologi.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge miljøministeren sådan lidt principielt: Er det miljøministerens opfattelse, at når man indfører ny miljøteknologi, skal den bruges til at skabe rammer og vækst for yderligere udvikling af et erhverv, eller er det meningen, at man skal sikre sig, at en del af den gevinst, der kommer ved introduktionen af ny miljøteknologi, også kommer miljøet til gode?
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-22:
Nej, som sagt mener jeg, at hvis fru Pernille Blach Hansen vil polemisere med og mod fødevareministeren, er det nok nemmest at gøre det direkte uden mig som mellemmand.
Derfor vil jeg bare sige, at det, der er hovedprincippet i regeringens aftale med V, K, O og RV – regeringen står selvfølgelig bag det princip, og det er det, jeg gør rede for her – er, at der M019S12481321KAJE.FM Page 1251 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM bliver en gevinst for miljøet, og at der også bliver en gevinst og dermed et incitament for den enkelte landmand.
Det er sådan set i al enkelhed den filosofi, der driver det i forhold til de landbrugsforslag, jeg har noget med at gøre.
At der så sikkert er nogle andre, hvor der kan være andre forhold, der gør sig gældende, synes jeg ikke det er rimeligt at jeg skal stå og kloge mig på her.
Spm. nr. US 21
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-22:
Jeg kan ifølge oplysninger fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen bekræfte, at kun 2 pct. af anmeldelserne foregår hos revisoren, men læg mærke til, at det er anmeldt.
Der er en meget stor forM019S12481321KAJE.FM Page 1267 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM skel på det antal anmeldelser og det meget, meget store antal sager, hvor revisoren rådgiver og siger: Det, du foretager dig nu, er ikke i overensstemmelse med loven, du har et ulovligt aktionærlån, det skal indbetales, ellers får du en bemærkning.
Derfor bliver mange ting rettet uden anmeldelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-22:
Det er jo desværre et faktum, at forholdene for asylansøgere på de danske asylcentre mildt sagt ikke er gode.
Det er bl.a. dokumenteret ved et stigende antal selvmordsforsøg, kraftige stigninger i sundhedsudgifterne og stigende psykiske problemer for asylansøgerne.
Nu er det så også kommet frem, at det ikke mindst går ud over børnene på de danske asylcentre.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til en udtalelse fra børnepsykiateren Bente Rich, som siger, at børn i asylcentrene i Danmark er udsat for en umenneskelig og grusom behandling, som ødelægger M019S12481321KAJE.FM Page 1253 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM deres udvikling, formentlig varigt.
Hvad er ministerens kommentarer til dette?
Jamen så vil jeg godt prøve at uddybe det lidt, for nogle af de problemer, som man nævner i forbindelse med børnenes forhold på asylcentrene, er de problemer, der består i, at familier alt for ofte bliver flyttet rundt, bl.a. i forbindelse med nedlæggelse af nogle asylcentre, og at børnene alt for ofte bliver brugt som tolke i meget prekære situationer, hvor de nogle gange skal tolke for deres forældre, og hvor de nogle gange bliver sat i nogle situationer, hvor de kommer til at skulle være dem, der forklarer forholdsvis indviklede og meget personlige forhold til deres forældre og også omvendt til myndighederne.
Er det ikke forhold, som man burde gøre noget ved?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Men har integrationsministeren kønsvurderet andre dele af udspillet?
Alle aftaler og alle lovforslag, der fremsættes, skal jo kønsvurderes, så man må da formode, at integrationsministeren har kigget på, om de udspil, der er kommet, på nogen måde rammer kønsskævt.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Jeg må nok sige, at hvad hele diskussionen om matchgrupper angår, er adressen forkert, for det er beskæftigelsesministerens område.
Jeg har ikke ansvaret og har ikke lavet undersøgelser af fordelingen af mænd og kvinder på beskæftigelsesområdet og i matchgrupperne, så det er et spørgsmål, som jeg vil anbefale fru Pernille Vigsø Bagge at stille til beskæftigelsesministeren.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Jeg vil bare spørge ministeren: Har ministeren kønsvurderet det meget omtalte integrationsforlig, som man jo har pligt til?
Kan ministeren f.eks. nævne nogle tal på, hvor mange mænd og hvor mange kvinder der er i de forskellige matchgrupper blandt kontanthjælpsmodtagere?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Nu er denne regering jo meget optaget af at få folk i beskæftigelse, også de borgere i Danmark, som har en anden etnisk baggrund, og jeg synes, det er det, vi skal bruge kræfterne på, også i Det Radikale Venstre.
Det er forhåbentlig ikke sådan, at man tager udgangspunkt i, at folk år ud og år ind – der er desværre nogle, der er det, men det er jo ikke det, der er målet – skal være på bistandshjælp.
Jeg kan godt forestille mig, at der skal være fleksibilitet i forsørgelseskravet, men at man skal vise, at man har kunnet klare sig i det danske samfund over en årrække, synes jeg sådan set er et rimeligt krav.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 24
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-22:
Jeg er fuldstændig klar over, at folk stadig kan modtage de samme ydelser, og derfor er det også rart, at ministeren fik slået fast her, at der ikke bliver sparet en krone ved at gennemføre regeringens forslag.
Jeg er selvfølgelig også klar over, at man ikke har noget retskrav på at få dansk indfødsret.
Men der er altså tale om, at man får de sidste borgerrettigheder i det samfund, som ministeren så rigtigt sagde man skal leve resten af sit liv i, og hvis der stilles de krav, vil det være umuligt for bistandsklienter at få de sidste borgerrettigheder, mens det vil være muligt for folk, der har et arbejde, og jeg må indrømme, at det synes jeg faktisk er noget af en nyskabelse i det danske samfund.
Det, jeg synes er det allerværste, er: Hvad med børnene af de mennesker, som ikke får dansk indfødsret, på grund af at de er på bistandshjælp eller af andre grunde?
Genindfører vi ikke arvesynden i det danske samfund, når det bliver sådan, at fordi man desværre har forældre, som ikke kan forsørge sig selv, skal man selv op til en eller anden form for prøve, når man engang fylder 18?
Man får altså færre borM019S12481321KAJE.FM Page 1256
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM gerrettigheder, fordi ens forældre har en dårlig økonomisk formåen, og er det virkelig det, vi skal genindføre i det danske samfund?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Det synes jeg da i det mindste er glimrende.
Det er rigtigt, at der også er et ønske fra regeringens side om at se på forsørgelseskravet.
Det er allerede sådan i dag, at man ikke må have forfalden gæld til det offentlige, hvis man vil opnå dansk statsborgerskab, og at stille krav om selvforsørgelse er et udtryk for, at man skal kunne bevise, at man kan klare sig i det danske samfund.
Det synes jeg sådan set er et helt rimeligt krav at stille.
Det har man, så man har altså ikke færre muligheder.
Men det, det handler om, er, at man ikke har et retskrav på at få dansk statsborgerskab.
Det er en helt særlig ting at frasige sig sit gamle statsborgerskab for at få et nyt statsborgerskab, og derfor synes vi sådan set, det er helt rimeligt, at der er nogle krav, man skal leve op til for at få dansk statsborgerskab.