runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2000-03-02:
Jeg vil først gerne sige tak til hr. Arne Melchior for velkomsten.
Det er rigtigt, at det er min jomfruoptræden på denne talerstol i min egenskab af trafikminister.
Jeg må indrømme, at jeg altid har hørt, at det er gemytlige folk, der har med trafik at gøre, og derfor vil jeg også gerne sige tak til alle ordførerne, fordi de har gjort denne min første dag som trafikminister her på talerstolen til en uforglemmelig oplevelse.
Ikke mindst
vil jeg gerne sige tak til hr. Søren Kolstrup, som vedholdende har ført klassekampen igennem på dette epokegørende forslag, og som har kunnet tage temmelig meget af Folketingets tid på et forslag, som alle partierne undtagen hr. Søren Kolstrup er enig i.
Jeg må sige, at jeg synes, jeg har lært meget af denne debat.
Mange store ord er blevet brugt, også i klassekampens tjeneste.
Og det, jeg har fået ud af det, er, at jeg skal passe på, at jeg ikke får arvesølvet presset ned i halsen, så jeg kommer ud på en glidebane, ud i den liberale urskov, hvor jeg som papegøje bliver ramt af den neoliberale bølge og først, når ulykkerne kommer, kan få vendt skuden og gå i et med de herskende politiske kræfter.
Så jeg ser frem til, at hr. Søren Kolstrup og hans parti, som jeg fra anden sammenhæng ved altid er meget optaget af, at flertallet og især ministeren ikke kommer ud i noget snavs, vedholdende som en loyal opposition, som i denne sag altså er den eneste, vil sørge for, at det ikke sker.
Og med hensyn til hr. Søren Kolstrups klassekamp vil jeg bare sige, at jeg håber, at hr. Søren Kolstrup er klar over, at § 4, stk. 5, i den eksisterende lov om Københavns Lufthavne ikke er omfattet af det lovforslag, som vi her behandler.
Og bare for hr. Søren Kolstrups mavesyres skyld og for den gode klassekamps skyld vil jeg bare sige, at der står: »Trafikministeren kan for at tilgodese samfundsmæssige eller overordnede trafikale hensyn give selskabet direktiver for udøvelsen af dets virksomhed.«
Bare sådan til ihukommelse.
Så på den her baggrund vil jeg gerne sige tak til ordførerne for en underholdende debat, og jeg håber på en fortsat velvillig behandling i udvalget, hvilket jeg naturligvis gerne bidrager til.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg siger tak, fordi jeg nu har modtaget endnu en tryghedsskabende foranstaltning, eller at der vil blive iværksat en sådan ved hjælp af § 4, stk. 5, eller var det omvendt?
Det er i hvert fald den, der giver ministeren mulighed for at udstede direktiver.
Derfor synes jeg, det kunne være interessant at høre den nye trafikministers tolkning af sin egen position:
Hvordan agter trafikministeren at udøve sin gerning just på det her område, hvis vi antager, at der kommer så megen fremmed kapital ind i lufthavnen, at der bliver sådan en trend i retning af, at jo mere der flyder udenlands, jo bedre?
Hvordan vil trafikministeren forholde sig i den situation?
Har trafikministeren nogen betragtning over, hvad det er passende at investere i de samfundsmæssige interesser, der er i Kastrup og Roskilde, og hvor meget det er passende at føre udenlands?
Blot således at vi andre kan lære trafikministeren lidt nærmere at kende.
Jacob Buksti (S), 2000-03-02:
Jamen det er jo altid godt at komme til at lære hinanden at kende, og jeg har allerede lært meget af hr. Søren Kolstrup her i dag.
Jeg ser frem til, at der er endnu mere at lære.
Jeg vil sige det sådan, at det jo egentlig ikke er så svært at forstå.
Jeg ved jo godt, at hr. Søren Kolstrup måske har det lidt svært med det dér med, hvordan man opererer på et marked.
Men nu er det altså et liberaliseret marked, vi har med at gøre, og dér opererer man som et aktieselskab på markedets vilkår.
Og dér er det så sådan, at man kan træffe beslutninger i sådan en bestyrelse, som man nu vil, og her er der altså også blokerende mindretal.
Så kan samfundet ligesom ved alle andre selskaber, der opererer i det her land, træffe bestemmelser om, hvad vilkårene er for, at man kan operere, for, at man kan varetage de samfundsmæssige hensyn og de overordnede trafikale forhold, og det skulle ikke være så svært at forstå.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg er fuldt ud med på styringsmekanikken, men jeg takker for at få den repeteret.
Det, jeg efterlyste, var i virkeligheden en definition af noget, der står i lovforslagets bemærkninger, nemlig hvordan »vitale samfundsinteresser« skal defineres.
Jeg må konstatere, at det ikke lige er i denne omgang, jeg får et svar, men det kan jo være, vi kan vende tilbage til det.
Jacob Buksti (S), 2000-03-02:
Det er for mig og for regeringen ikke rimeligt, at en borger stavnsbindes på grund af statslige anlægsprojekter, hvis særlige personlige forhold gør det nødvendigt for borgeren at afhænde sin bolig.
Der er på vejområdet hjemmel til at overtage boliger, før der foreligger en egentlig handlingslov i sådanne særlige tilfælde, og regeringen har i bemærkningerne til L 138, som blev fremsat i samlingen 1998-99, givet tilsagn om, at der i fremtidige projekteringslove på vejområdet vil blive indsat bestemmelser om forlods overtagelse svarende til bestemmelserne i projekteringslovene vedrørende ruterne 9, 18 og 21. Jeg mener, at det kun er ret og rimeligt, at borgerne stilles lige, hvad enten der er tale om et vejprojekt eller et baneprojekt.
Vi er derfor også indstillede på at gøre det samme i fremtidige projekteringslove på jernbaneområdet, når dette måtte blive aktuelt.
Jeg mener dog først, man kan overveje at indføre generelle regler, når der er draget nogle erfaringer med disse konkrete bestemmelser, men til gengæld mener jeg også, at der på det tidspunkt skal være ens vilkår gældende på bane- og vejområdet.
I det foreliggende lovforslag tales der alene om generelle bestemmelser for jernbanerne, og det kan regeringen ikke støtte.
Det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at det fremsættes på grundlag af konkrete sager relateret til København-Ringsted-projektet.
I forbindelse med vedtagelsen af finansloven for år 2000 er der allerede taget skridt til at sikre borgerne rimelige vilkår, idet der er afsat midler til forlods overtagelse af boliger, som bliver berørt af København-Ringsted-projektet, før projektet er endelig vedtaget ved en anlægslov.
Aktuelt eksisterer der kun to projekteringslove, nemlig loven om baneudretning mellem Eriknauer og Skanderborg samt loven om en udvidelse af banen mellem København og Ringsted.
Førstnævnte har jeg allerede annonceret at jeg vil fremsætte lovforslag til ophævelse af.
Der er hverken politisk opbakning eller opbakning blandt de berørte borgere til projektet, og det tænkes nu indarbejdet i elektrificerings- og opgraderingsprojektet på strækningen Fredericia-Århus.
Med hensyn til sidstnævnte, altså København-Ringsted, er der allerede såvel juridisk som økonomisk hjemmel til at foretage de nævnte ekspropriationer i finansloven for år 2000, og borgerne langs denne strækning vil således ikke blive hverken værre eller bedre stillet ved en lovændring. Regeringen overvejer for tiden det fremtidige bevillingsmæssige og juridiske grundlag for at kunne give mulighed for forlods overtagelse i forbindelse med København-Ringsted-projektet.
Vi vil derfor vende tilbage med sagen til Folketinget i efteråret, og jeg vil derfor foreslå forslagsstillerne, at forslaget trækkes tilbage eller i hvert fald ikke færdigbehandles i udvalget.
Svend Heiselberg (V), 2000-03-02:
Venstre kan støtte intentionerne i lovforslaget, og vi er tilfredse med og har forståelse for, at ministeren har givet udtryk for, at også regeringen vil komme med et lovforslag.
Derfor tror vi, at vi i udvalget nok kan finde en løsning på problemet, og derfor vil Venstre støtte, at vi samles for at finde en løsning på det problem, som vi har haft i mange år.
Jeg skal også sige for De Konservative, at de kan tilslutte sig det, jeg her har givet udtryk for.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Det er åbenbart den store hyggedag på trafiksiden.
SF har også en meget positiv indstilling til Frihed 2000's forslag og vil selvfølgelig følge det, der kommer som et oplæg fra ministeren.
Det er først og fremmest et spørgsmål om at få forholdene bragt i orden, så vi kan behandle folk ordentligt i de her situationer, og vi vil i SF arbejde videre med sagen i udvalget på de vilkår, som vi forstår at ministeren nu vil give os, og som lyder gode nok.
Ole Donner (DF), 2000-03-02:
På Dansk Folkepartis vegne kan jeg sige, at vi er positive over for forslaget.
Vi synes, det er et godt forslag, og vi er enige med Frihed 2000, når de skriver i bemærkningerne, at det var regeringen, som burde været kommet med dette forslag.
Men nu fremgår det jo også af det, den nye trafikminister siger, at der vil ske noget på området.
Og det, der skal ske på området, kunne jo passende være, at ministeren allerede nu fremsatte et lovforslag, som kunne komme til behandling i udvalget samtidig med, at vi behandlede nærværende lovforslag. Så ville der bliver udvist god vilje fra hele Folketingets side. Det er urimeligt, sådan som forholdene er i øjeblikket, så vi må sige fra Dansk Folkepartis side, at vi støtter forslaget her.
Men vi er selvfølgelig klar til at droppe det, hvis der kommer et udspil fra ministeren, som er endnu mere fyldestgørende end det foreliggende lovforslag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Frihed 2000 peger med dette lovforslag på en rigtig problemstilling: Hvad der gælder for veje, skal selvfølgelig også gælde for jernbaner og omvendt, og det er oplagt, at staten skal kunne overtage en ejendom på områder, hvor samfundet har lagt beslag på ejendommens areal ved at føre skinner lige lukt gennem ejendommen eller i nærheden af ejendommen.
Vi noterer os, at ministeren har givet tilsagn om, at der vil ske noget på området, og vi står med det vanskelige valg, om vi skal støtte forslaget her eller nære tillid til ministerens ord.
Alt efter hvor meget ministeren kan sætte på tryk, kan det jo være, at det er overflødigt at støtte dette forslag.
Det synes vi er interessant.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Selv om det er lidt post festum, efter at ordføreren for forslagsstillerne nu har holdt sin tale,
vil jeg alligevel, da Kristeligt Folkepartis trafikpolitiske ordfører, hr. Ole M. Nielsen, ikke kan være til stede i dag, tilkendegive, at vi fra Kristeligt Folkepartis side også bifalder det forslag, som Frihed 2000 har fremsat. Vi har stor forståelse for de problemer, som forslagsstillerne rører ved, og uanset at det er Frihed 2000, der fremsætter det, kan vi såmænd godt stemme for det.
Det skal ikke være det, der er afgørende for Kristeligt Folkepartis vedkommende.
Vores trafikpolitiske ordfører vil også deltage aktivt i det udvalgsarbejde, som nu kommer.
Der kan være nogle af bestemmelserne i forslaget, hvor vi er lidt usikre på, om det kun bliver de mest nødvendige projekteringslove, der sættes på skinner.
Det er selvfølgelig ting, som vi godt vil se nærmere på under udvalgsarbejdet, men vi er altså positivt stemt over for lovforslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Da Kristeligt Folkepartis erhvervspolitiske ordfører, hr. Ole M. Nielsen, ikke kan være til stede, så skal jeg fremføre følgende: Kristeligt Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi tror, at regeringen tager disse initiativer for at gøre eksportfremmearbejdet bedre.
Der er enkelte indvendinger fra bl.a. erhvervsorganisationerne om nogle praktiske spørgsmål.
Men Kristeligt Folkeparti støtter altså lovforslaget.
Sandy Brinck (S), 2000-03-02:
Lovforslaget bunder i EF-Domstolens afgørelse i nogle konkrete sager om sundhedsydelsers frie bevægelighed i EU og EØS-landene.
Regeringen har på den baggrund valgt at tydeliggøre borgernes muligheder og begrænsninger på dette område via en decideret dansk hjemmel, hvilket vi i Socialdemokratiet er ganske tilfredse med.
Som konsekvens af disse domme er konklusionen blandt eksperter, at ydelser, der ikke betales for, såsom behandling på et sygehus eller den forebyggende tandpleje for børn og unge, ikke er omfattet af EF-Traktaten, mens ydelser, der betales for, er omfattet.
Vi har dog valgt at udskyde spørgsmålet om medicin.
Danskernes medicinforbrug er meget lavere end i andre lande, og det tilskrives en nøje opfølgning på ordinationsmønstrene, hvor myndighederne bl.a. kan reagere over for læger med usædvanlige og uhensigtsmæssige ordinationsmønstre.
Det er for os i Socialdemokratiet ganske væsentligt, at vi ikke sådan umiddelbart giver køb på vores mulighed for fortsat at have det overblik.
Den begrænsning betyder også, at vi med lovforslaget ophæver en tidligere aftale mellem de nordiske lande om tilskud ved køb af medicin i et andet nordisk land.
På baggrund af hensynet til at fastholde et lavt medicinforbrug samt at den praktiske brug af ordningen mellem de nordiske lande har været begrænset, er valget faldet på at ophæve den hidtidige aftale.
Socialdemokratiet støtter, at den danske lov med dette lovforslag følger op og giver det juridiske grundlag også i dansk lov, og vi ser frem til en hurtig og positiv behandling i udvalget.
Tove Fergo (V), 2000-03-02:
Det er et af de forslag, der gør noget godt og positivt for borgerne, ved at vi er medlem af EU.
Det er lige præcis en god forlængelse af Venstres politik.
Vi ønsker jo som bekendt, at pengene skal følge borgeren, pengene skal følge patienten, så patienten frit kan vælge, hvor patienten ønsker at blive behandlet.
Det var en lille sag, som jo starter helt tilbage i 1995, hvor en luxembourgsk borger får et tilskud til behandling til brillekøb til sit barn i Belgien, og en anden luxembourgsk borger får behandlet sit mindreårige barn med en specialtandbehandling i Tyskland.
Dette udspringer sagen af.
De luxembourgske borgere får afslag på at få deres sygesikringstilskud med til de pågældende andre lande, og det ender så med en sag for EF-Domstolen, som bestemmer, at man skal bruge direktivet om vare- og tjenesteydelsers frie bevægelighed.
Det giver ret til at få pengene med til det land, hvor man ønsker behandlingen udført.
Det synes vi er utrolig positivt.
Endelig er der en folkelig EU-sag.
En sag, som gør, at borgerne nu kan forstå, hvor nyttigt og hvor dejligt det er, at vi er medlem af et stort europæisk fællesskab.
Vi kan nu vælge at få behandling for vores tandsygdomme, tandbehandling, i et andet EU-land, og vi kan få vores sygesikringstilskud med.
Jeg synes - og vi synes i Venstre - at det er utrolig dejligt, en dejlig sag.
Ministeren bliver nu bemyndiget til at fastsætte visse regler for, hvad det er for tilskud, vi kan få.
Der er en embedsmandsgruppe, der har sidder og arbejdet med det og tolket domstolsafgørelserne, og den har nu fastslået, at det er de bestemte ydelser, som er nævnt i ministerens forelæggelsestale og i bemærkningerne til lovforslaget.
Vi vil selvfølgelig støtte det her af hele vores hjerte.
Vi så meget gerne, man gik videre, sådan at det også var
for hospitalsbehandling, at det også gjaldt for borgere i sygesikringsgruppe 1.
Vi så også gerne, at vi med det samme tog initiativet til at give medicintilskuddet.
At brilletilskud kun skal gives til børn under 16 år, så vi også gerne blev udvidet.
Så vi er utrolig positive over for dette lille skridt i den rigtige retning.
Vi så meget gerne, man gik videre, og vi vil bruge udvalgsarbejdet til at få afprøvet grænserne.
Er embedsmandsgruppens vurdering rigtig, holder den vand juridisk, eller kunne man godt gå videre?
Det vil vi se på under udvalgsarbejdet.
Vi har en del spørgsmål, vi vil stille i den forbindelse, bl.a. hvad de andre europæiske lande gør.
Der står lidt om det i embedsmandsgruppens rapport.
Men det er et rigtigt ægte, liberalt forslag.
Pengene følger patienten derhen, hvor patienten synes, at vedkommende kan få den bedste behandling.
Så det er en lykkelig dag for de danske borgere.
Endelig begynder det at virke, at vi nu er medlem af et stort, europæisk fællesskab.
Pernille Sams (KF), 2000-03-02:
Jeg skal først sige, at da vores ordfører, fru Henriette Kjær, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne holde vores ordførertale.
Efter resultatet af Decker/Kohll-sagerne har der været behov for, at vi i Danmark fik kortlagt vores lovgivning på området.
Sagerne drejede sig om briller og specialtandlægebehandling, men i princippet kan det dreje sig om en lang række ydelser, som er listet op i forslaget.
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte den præcisering, der nu er foretaget.
Vi tror ikke, at mange umiddelbart nu vil benytte sig af at få behandling i et land og derefter få refunderet deres udgifter, men på længere sigt og især med Øresundsbroens komme tror vi bestemt, det vil blive langt mere udbredt, at man modtager behandling i ét EU-land og derefter får refunderet sine udgifter der, hvor man betaler skat og har sin bopæl. Så der er absolut behov for en klar lov på det her område, også mere klar end tilfældet er, da man jo har udskudt spørgsmålet om lægemidler.
Allerede nu taler det andet regeringsparti end det, ministeren tilhører, om at man skal kunne bestillle medicin via Internettet, og det er klart, at det bliver svært at holde sig inden for landets grænser.
Derfor bør man jo overveje forskellige muligheder, og måske burde Danmark være foregangsland og tage det spørgsmål op i EU.
Kun ved at være i offensiven kan vi sikre os nogle gode og sikre indkøbsmuligheder for patienterne, og det kan EU lige så godt indstille sig på hellere i dag end i morgen.
Men vi er foreløbig tilfredse med det, der ligger nu, da det er med til at sikre patienterne et friere valg.
Det er vigtigt for os, og den tanke støtter vi.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Da SF's ordfører, fru Anni Svanholt, sidder til forhandlinger andre steder i systemet, har jeg lovet på hendes vegne dels at tilkendegive, at vi jo principielt mener, at Danmark skal bestemme, hvordan vi vil indrette vores velfærdssamfund, og hvordan ydelserne skal finansieres, dels at vi jo altså har den dom, som de forrige ordførere har gjort så nøje rede for, at jeg ikke synes, der er grund til, at jeg gentager disse ting, der er sagt.
Selv om det er på andres vegne, så vil jeg tillade mig at korte det ned og sige, at vi på baggrund af de vurderinger, der er foretaget af dommens konsekvenser, og med de anbefalinger, der følger deraf, så også mener, at vi er nødt til at foretage den foreslåede ændring.
Birthe Skaarup (DF), 2000-03-02:
Som andre har været inde på, så er det her lovforslag en en konsekvens af EF-Domstolens afgørelse i Decker- og Kohll-sagerne, som der er blevet talt meget om, hvor EU-borgere så har fået ret til at opnå godtgørelser af udgifter til varer og tjenesteydelser, når varen eller ydelsen er købt i et andet medlemsland.
En embedsmandsgruppe har derefter vurderet konsekvenserne, og den danske sygesikringslov skal på den baggrund ændres, således at bestemmelserne om varernes og tjenesteydelsernes frie bevægelighed sker fyldest.
Der er også yderligere det i forslaget, at sundhedsministeren nu får bemyndigelse til at fastsætte regler for den offentlige sygesikring til personer, der har ret til denne ydelse efter loven, og som får tilskud til varer, der købes i et andet EU-/EØS-land, og ligeledes med hensyn til tjenesteydelserne.
Det, vi har at bemærke til forslaget, er, at et overvejende flertal af EU-landene ikke på nuværende tidspunkt kan få et sådant tilskud, så det varer bestemt nogen tid, førend man kan regne med, at det indre marked vil fungere på eksempelvis lægemiddelområdet.
Der er ridset syv forskellige forslag op, som det her forslag omhandler, og der er en ophævelse af § 7 d.
Der lægges op til, at for lægemidler indkøbt i et andet nordisk land end der, hvor det er ordineret, ophæves tilskuddene, hvilket vi synes er lidt beklageligt, selv om det måske kun drejer sig om ét land.
Når man ser på de økonomiske konsekvenser af omlægningen, så kan man vurdere det således, at adgangen til at opnå tilskud efter sygesikringsloven til visse ydelser købt eller leveret i et andet EU-/EØS-land måske kun i begrænset omfang vil tilskynde til at efterspørge lægehjælp eller varer i landene, så på den led vil der højst sandsynligt ikke forekomme ekstraudgifter på det rent administrative niveau.
Vi har et par fortolknings- eller tvivlsspørgsmål, som vi vil have udredt i det videre udvalgsarbejde, men vi er overvejende positive over for forslaget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-03-02:
Jeg var lige ved at skulle til at nærlæse forslaget én gang
til, for da jeg hørte fru Tove Fergos begejstring, tænkte jeg: Hvorfor kan jeg ikke rumme en sådan begejstring?
Det burde jeg jo gøre som medlem af et godt EU-parti.
For jeg kan huske første gang, det kom op, og vi var nødt til at følge de der sager, der blev anlagt ved EF-Domstolen, meget nøje.
Dengang var vi jo sådan lidt bekymrede for, hvad det kunne være for varer og tjenesteydelser, vi så skulle udveksle.
Ville det blive dyrt?
Ville de komme stormende alle sammen, osv.?
Det viser sig jo så at have fundet et meget rimeligt leje.
Selvfølgelig kan vi da så spørge til, om der har været andre definitioner i andre EU-lande af det, som er blevet resultatet af dommen.
Men jeg vil da for mit vedkommende sørge for, at det får en let gang igennem Tinget, og det samme skulle jeg hilse og sige fra Kristeligt Folkeparti.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-03-02:
Ikke overraskende gælder EU-rettens bestemmelser om varernes og tjenesteydelsernes frie bevægelighed også inden for sygesikringslovens område.
I konsekvens heraf skal der nu gives en hjemmel for sundhedsministeren til at fastsætte regler om tilskud til nærmere afgrænsede varer og tjenesteydelser, der købes eller leveres i andre EU-lande m.fl. Efter den gældende sygesikringslov kan der ikke ydes sådan et tilskud til varer og tjenesteydelser, der er købt eller leveret uden for Danmark med få undtagelser, nemlig lægemidler indkøbt i et andet nordisk land og tilskud til sygehjælp efter reglerne om den offentlige sygesikring.
Lovforslaget bringer lov om offentlig sygesikring i overensstemmelse med EU-retten, og det er vi jo nødt til.
Det ville være svært at have indvendinger herimod.
Lovforslaget betyder imidlertid også, at den gældende adgang i sygesikringsloven til at opnå tilskud ved indkøb af lægemidler i et andet nordisk land af konkurrencemæssige grunde ophæves, fordi det ikke er tanken med lovændringen at åbne vidt op for tilskud til lægemidler købt i udlandet.
Her er en national interesse i at kunne følge forbrugsudviklingen, så her ligger nogle almene hensyn, der efter Det Radikale Venstres opfattelse helt berettiget bør begrænse EU-rettens bestemmelser om varer og tjenesteydelsers frie bevægelighed.
Tove Fergo (V), 2000-03-02:
Jeg synes, jeg hørte fru Inger Marie Bruun-Vierø sige, at vi var nødt til at ændre loven for at være i harmoni og overensstemmelse med EU-retten.
Jeg håber, jeg hørte galt.
Det var da sådan en underlig defensiv indstilling at have til
Jeg tænker på, hvor mange københavnske borgere som tager over til Sverige for at få tandbehandling, for det er meget billigere.
Nu får de så mulighed for at få deres sygesikringstilskud med.
Jeg kan slet ikke forstå den defensive holdning.
Det er da smaddergodt.
Det er folkeligt.
Københavnerne og sjællænderne kan nu i endnu højere grad tage over til Sverige og få en måske bedre tandbehandling, men i hvert fald billigere end her.
Det er også derfor, Tandlægeforeningen i deres høringssvar er vældig, vældig betænkelig ved det her forslag.
Så jeg håber, at det var en fejltænkning, og ved nærmere eftertanke så kan Det Radikale Venstre vel også se, at det her virkelig er godt for borgerne.