runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Jeg vil blot igen understrege, at det, vi diskuterer her, ikke er tonnageskatteordningen.
Det, vi diskuterer, er de favorable afskrivningsmuligheder, der er, hvis man overfører et skib fra et datterselskab og over i et rederi, der er underlagt tonnageskatteordningen.
Det er de regler, jeg taler om.
Jeg taler ikke om, hvorvidt man skulle have indført tonnageskatteordningen eller ej.
Det er en anden interessant diskussion, men ikke relevant i forbindelse med mit spørgsmål.
Jeg har stadig ikke hørt ministeren svare på, hvordan ministeren kan vurdere i bemærkningerne til lovforslaget, at det vil være provenuneutralt, når tilfældet er, at det har kostet velfærdskassen omkring 1 mia. kr. på grund af de favorable afskrivningsmuligheder, der er datterselskab og moderselskab imellem
, hvis de to ellers for det enes vedkommende er under den almindelige selskabsbeskatningslovgivning og for moderselskabets vedkommende under tonnageskattelovgivningen.
Vil ministeren gerne over for Folketinget be- eller afkræfte, om ministeren står ved den vurdering, der lå i bemærkningerne på daværende tidspunkt?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-04:
Må jeg allerførst sige, at såfremt Danmark havde indført en sådan engangsskat, og det er formentlig det, som spørgeren efterlyser, er det sandsynligt, at ingen danske rederier ville have valgt tonnageskatten i Danmark.
De ville formentlig gradvis have overført aktiviteterne til andre lande.
Man kan ikke gøre op og sige, at det så har haft en pris
Det var en af betingelserne.
Så der er en lang række faktorer, og jeg vil anbefale, at spørgeren fordyber sig i problemstillingen i de mange svar, jeg har givet hr. Homann fra SF for nogle ganske få dage siden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Diskussionen her er ikke, hvorvidt vi skulle have lavet en tonnageskatteordning eller ej.
Jeg tror også, ministeren er bekendt med, at Socialdemokraterne f.eks. længe havde arbejdet for at indføre en tonnageskatteordning.
Det tror jeg sådan set godt ministeren er bekendt med.
Årsagen til, at Socialdemokraterne alligevel valgte at stemme nej, var faktisk, at der var den her kattelem.
Det var, at det var muligt for A.P. Møller at gå ind og udnytte det her skattehul, der nu har kostet den danske velfærdskasse 1 mia. kr. Så det, der er til diskussion i salen nu, er ikke, hvorvidt vi går ind for tonnageskat eller ej, men et spørgsmål om, hvorvidt man skulle have åbnet for de afskrivningsregler eller ej.
Jeg bliver nødt til igen at spørge ministeren: Hvis ministeren med åben pande gik ind i den lovgivning, hvordan kan det så være, at ministeren vurderede, at det ville være provenuneutralt?
Det er der jo et misforhold imellem.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-04:
Jeg tror, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil bliver nødt til at bruge lidt tid på at sætte sig ind i den mekanisme, som man dengang benyttede sig af, og den mekanisme, som man benytter sig af i dag.
Situationen er den, at vi gennemførte en tonnageskatteordning i Danmark på linje med, hvad man gjorde i en række andre europæiske lande.
En tonnageskatteordning, som i øvrigt også den tidligere regering havde planlagt at gennemføre - ikke i alle detaljer eller præcis den samme, men selve princippet.
Ligesom med DIS-ordningen for sømænd fandt vi, at det var nødvendigt at indføre en tonnageskatteordning i Danmark, som matchede de udenlandske virksomheders vilkår.
Den har vi nu gennemført i Danmark, og vi har så også lavet nogle overgangsordninger, som tager hensyn til den problemstilling, som en række virksomheder er kommet ind i i forbindelse med indførelsen af den nye skatteordning.
Men det er ikke sådan, at man kan sige, at den her ordning har betydet et meget stort tab - i forhold til hvad?
Hvis hele den danske flåde var udflaget af Danmark, fordi vi ikke havde en tonnageskatteordning, hvilke konsekvenser ville det så have indebåret?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Jeg kan næsten forstå, ministeren her bekræfter, at der har været et hul, som har givet A.P. Møller knap 1 mia. kr., altså at den danske velfærdskasse er gået glip af 1 mia. kr., og at ministeren har gjort det med åbne øjne.
Det synes jeg jo er interessant, for i bemærkningerne til det lovforslag, vi behandlede på daværende tidspunkt, stod, at skatteministeren vurderede, at lovforslaget ville være provenuneutralt de første år.
Det kan jeg jo ikke få til at hænge sammen.
Hvis ministeren her bekræfter, at ministeren med åbne øje har givet A.P. Møller 1 mia. kr., hvorfor stod det så ikke i bemærkningerne til lovforslaget?
Så må der vel være tale om, at ministeren i bemærkningerne til lovforslaget har misinformeret Folketinget.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-04:
Det svarer næsten på komma til det spørgsmål, jeg allerede har fået til skriftlig besvarelse.
Der er tale om, at et flertal i Folketinget helt bevidst valgte, at der ikke skulle ske beskatning af genvundne afskrivninger ved overgang fra selskabsbeskatning til tonnagebeskatning.
Tonnageskatten blev indført for at sikre rederierhvervet rammevilkår, således at erhvervet fortsat kan drives fra Danmark, altså rammevilkår, som matchede udviklingen i andre lande.
Såfremt Danmark havde indført en engangsskat, er det meget, meget sandsynligt, at intet dansk rederi ville have valgt tonnageskat overhovedet i Danmark.
Danmark har til gengæld indført en beskatning af de udskudte skatter, såfremt rederiet efter overgang til tonnagebeskatningen måtte vælge at nedtrappe eller udfase sine aktiviteter i Danmark.
Så det er jo ikke sådan, at vi har lukket øjnene eller glemt, at der her er et skatteobjekt.
Samtidig synes jeg, det er værd at bemærke, at den generelle afskrivningssats på skibe for rederier er reduceret fra 25 pct. til 12 pct., hvilket medfører, at der i fremtiden ikke vil opstå genvundne afskrivninger i nævneværdigt omfang.
Der har været talt om nogle overgangsregler, men jeg synes, at det er værd at understrege her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Det er jo velkendt, at datterselskaber i A.P. Møller - Mærsk har ejet en række skibe, der drives af rederiet.
F.eks. har Dansk Supermarked i mange år været et af landets største rederier.
Bilka og Netto har haft større investeringer i skibe og containere.
Alt det er velkendt.
Jeg deltog på A.P. Møllers generalforsamling i sidste uge, hvor virksomheden kunne bekræfte at have anvendt et skattehul, som blev åbnet i forbindelse med, at tonnageskatten blev indført i Danmark for omkring 2 år siden.
Konsekvensen er altså, at velfærdskassen er gået glip af knap 1 mia. kr. Jeg vil gerne bede skatteministeren dels bekræfte, at det er tilfældet, altså at velfærdskassen er gået glip af 1 mia. kr., dels oplyse, at ministeren var bekendt med, at det hul blev åbnet i forbindelse med, at tonnageskatten blev indført.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-04:
Selvfølgelig følger vi udviklingen, og sker der noget uventet, vil vi selvfølgelig drøfte med arbejdsmarkedets parter, hvad der så kan gøres.
Må jeg så sige, at jeg bryder mig ikke rigtig om den mangel på solidaritet, der ligger bag frygten for dem, der måtte komme fra Østeuropa.
Endelig er Europa blevet genforenet, endelig er der chance for, at vi i fælles interesse kan skabe nye økonomiske og sociale muligheder i Østeuropa.
Prøv at tænke på, hvad der ville ske, hvis vi blev ved med at opretholde en skillelinje i Europa, så de, der bor i Østeuropa, blev fastholdt i tilbageståenhed og fattigdom, mens vi andre blev ved med at øge vores rigdom.
Tænk på, hvad det kunne medføre af ustabilitet og social uro i Europa. Gennem udvidelsen og gennem den frie adgang over grænserne skaber vi nu solidarisk mulighed for en udvikling i Østeuropa, der giver dem nogle udviklingsmuligheder og dermed beskæftigelsesmuligheder, de ellers ikke ville havde haft.
Det er til fordel for dem, men det er også til fordel for os, for øget velstand i Østeuropa gør, at de kan købe flere varer af os, og så bliver der skabt flere job på det danske arbejdsmarked.
Derfor var udvidelsen en god ting.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-05-04:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi alle sammen håber, at det går præcis sådan, som statsministeren siger, men derfor slipper man jo ikke både seler og livrem i håb om, at bukserne alligevel kan holdes oppe.
Man gør selvfølgelig det, at man udviser rettidig omhu, for at der ikke skal ske det, som mange nærer en berettiget frygt for netop nu.
En tur fra Polen til Danmark er faktisk ganske kort for de mange lønmodtagere, der kastes ud i eller allerede er i arbejdsløshed i Polen.
Hvis arbejdsløsheden i Polen er over 20 pct., og de fleste beskæftigede i landbruget er så ineffektive, at de godt ved, at når landbruget effektiviseres, ryger de ud i arbejdsløshed, er det da ikke mærkeligt, hvis en polak tænker: Er der mon en mulighed i Danmark? Skulle jeg ikke i første omgang prøve at kigge på sæsonarbejde og se, om jeg ad den vej kan lære landet lidt at kende og finde ud af, hvad der er af muligheder?
Derfor må jeg her til slut spørge statsministeren, om han virkelig mener, det er fuldstændig uberettiget, at en meget stor del af den danske befolkning ifølge de undersøgelser, der er lavet i de seneste dage, udtrykker bekymring over risikoen for, at der kommer en ganske stor indvandring af arbejdskraft fra de nye EU-lande.
Er det fuldstændig uberettiget, at den bekymring findes?
Eller ved statsministeren godt, at der selvfølgelig er noget at have bekymringen i?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-04:
Lad mig gentage, at alle de regler, vi har lavet, tager sigte på, at kommer der lønmodtagere fra de østeuropæiske lande til Danmark, skal deres vilkår leve op til de vilkår, der i øvrigt gælder på det danske arbejdsmarked.
Så må jeg sige, at det, vi hører i dag og har hørt ved andre lejligheder fra Dansk Folkeparti og fra venstrefløjen, er jo den sædvanlige kampagne, som vi også har hørt tidligere.
Jeg ved ikke, om man kan huske, at dengang det daværende EF blev udvidet med de sydeuropæiske lande, blev vi tudet ørene fulde med, at nu ville vi blive oversvømmet af billig arbejdskraft fra Sydeuropa.
Men er det sket?
Nej, det er ikke sket, tværtimod.
Udvidelsen af EU førte til, at der kom nye økonomiske muligheder i de sydeuropæiske lande, som gjorde, at det faktisk blev mere attraktivt for de landes statsborgere at blive hjemme og arbejde i deres egne lande, netop fordi der pludselig kom nye muligheder.
Det er nøjagtig det samme, der vil ske i de østeuropæiske lande.
Gennem medlemskabet af EU får de nye økonomiske muligheder, som gør, at det faktisk bliver mere attraktivt for deres statsborgere at blive hjemme og arbejde i det land, hvor de er født og vokset op.
Det er netop derfor, udvidelsen er til gensidig fordel.
Den er til fordel for de nye medlemslande i Østeuropa og til fordel for os i Vesteuropa, og det er derfor, der er grund til at glæde sig over det, der skete den 1. maj.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-05-04:
Alt, hvad statsministeren sagde, var indtil de sidste fire-fem ord fuldstændig korrekt og en bekræftelse af præcis det eksempel, jeg rejste før.
Statsministeren siger til allersidst, at han ikke vil finde sig i, at der kommer folk udefra og underbyder lønmæssigt på det danske arbejdsmarked.
Der er netop ikke lovregler på lønområdet, og derfor er det fuldt tilladt, at Hansen, som skal bygge et sommerhus ude ved Vesterhavet, ringer til et polsk firma og beder det polske firma komme herop og bygge det og samtidig aftaler, at lønningerne selvfølgelig bliver afstemt efter polsk lønniveau.
Det er rigtigt, at alle de lovregler, vi har om arbejdsmiljø og ting og sager, skal selvfølgelig overholdes, men vi har netop ikke lovregler om løn.
Så er spørgsmålet, om løsningen kunne være at regulere lønnen.
Nej, ikke efter vores opfattelse.
Vi har to gange her i Folketinget - og det ved statsministeren selvfølgelig udmærket - stillet forslag om at indføre den 7-årige overgangsordning, vi har lov til efter EU-reglerne, og som ville sikre, at Danmark i de første 7 år efter udvidelsen ikke bliver omfattet af de regler, som giver de ti nye medlemslandes lønmodtagere ret til at komme hertil og arbejde på deres hjemlandes lønniveau.
Statsministerens og regeringen har sammen med et flertal med bl.a. Socialdemokratiet fuldstændig afvist at indføre det regelsæt.
Men det var en måde at løse problemet på, for så slap vi jo netop for at diskutere det, vi er nødt til at diskutere nu, nemlig hvordan vi på anden vis kan regulere det.
Vi kan desværre komme i den situation, at vi er nødt til at lave noget i retning af lønregulering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-04:
Det er absolut ikke nogen korrekt måde, hr. Kristian Thulesen Dahl fremstiller sagen på.
Som jeg allerede har svaret flere gange, gælder der en regel om det, der hedder udstationering af medarbejdere i et andet EU-land, og i tilfælde af en udstationering som den, jeg forstår, hr. Kristian Thulesen Dahl taler om her, hvor polske arbejdere udfører arbejde her i landet - ja, så skal det pågældende polske firma leve op til den lovgivning, der gælder i Danmark på det danske arbejdsmarked om ferielovgivning, om arbejdsmiljølovgivning, om arbejdstidsregler og alt andet, som vedrører det danske arbejdsmarked.
Det skal det pågældende firma leve op til.
For så vidt angår fastsættelsen af løn, har arbejdsmarkedets parter i Danmark ønsket, at det er dem selv, der skal påse, om reglerne bliver overholdt.
Det kunne vi godt lovgive om, men det kræver altså, at der kommer en henvendelse fra arbejdsmarkedets parter, for i Danmark har vi ikke tradition for at lovgive om løn.
Jeg tilkendegav før, at hvis der sker noget på arbejdsmarkedet, som fører til, at arbejdsmarkedets parter kommer til regeringen og siger, at nu har de behov for nogle supplerende redskaber, er vi meget lydhøre over for det, for jeg kan forsikre hr. Kristian Thulesen Dahl: Der er én ting, der står fast, nemlig at vi ikke åbner mulighed for, at man kan komme fra andre lande og underbyde danske lønmodtagere på det danske arbejdsmarked.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-05-04:
Jeg bliver altså nødt til at spørge statsministeren, om det ikke er ren og skær tom snak.
Regelsættet siger jo krystalklart, som statsministeren vel selv har ønsket det - det er jo på regeringens initiativ, der har været forhandlinger, og at et flertal inklusive Socialdemokratiet, som nu pludselig har fået frygtelig travlt med ligesom statsministeren at sige, at man vil dæmme op, hvis der sker noget, har vedtaget nogle regler uden om Dansk Folkeparti - at hvis Hansen vil bygge et sommerhus ude ved Vesterhavskysten og ringer til et polsk firma, og det polske firma sender et arbejdshold op for at bygge sommerhuset, og firmaet har tømmeret og det hele med på store ladvogne, er der i dag ikke noget som helst krav i lovgivningen om, at det skal være til en bestemt aflønning.
Lønnen aftales udelukkende mellem den pågældende, der vil bygge, og det polske firma. Hvorfor tror statsministeren, at det polske firma af egen drift uden overhovedet at skele til det lønniveau, der i øvrigt er i Polen, vil sige: Vi forlanger selvfølgelig det samme, som en dansk lønmodtager skulle have?
Hvorfor i alverden skulle det polske firma, der sender folk herop for at bygge sommerhuset, ikke indrette sit tilbud efter det polske lønniveau og derfor få meget, meget nemt ved at få ordren i stedet for de danske firmaer, som dermed bliver udkonkurreret?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-04:
Men der er lavet regler, som sikrer, at man ikke kan misbruge det danske social- og velfærdssystem, og der er lavet regler, som sikrer, at man, om jeg så må sige, ikke bliver andenklasses arbejdere på det danske arbejdsmarked.
Det næste, jeg gerne vil sige, er, at jeg har med glæde noteret mig, at den danske fagbevægelse også har meddelt officielt, at den er tilhænger af, at der er fri adgang til det danske arbejdsmarked fra dag ét, og det tredje, jeg gerne vil sige, er: Vi følger naturligvis fra regeringens side meget nøje udviklingen i samarbejde med fagbevægelsen og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, og skulle der ske noget på arbejdsmarkedet, der gør, at der er grund til at gribe ind, er vi selvfølgelig parat til at gøre det. Der er én ting, der står fuldstændig klart: Regeringen vil ikke se passivt til, hvis der kommer lønmodtagere fra andre lande til Danmark og underbyder de danske lønmodtagere på det danske arbejdsmarked.
Kommer man hertil for at arbejde i Danmark, skal man arbejde på de vilkår, der sædvanligvis gælder her i landet.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-04:
Jeg vil overhovedet ikke anerkende, at man tager et enkelt tal og river det ud af en større sammenhæng.
Det, der er afgørende her, er at sige: Danmark har en af Europas bedste økonomier.
Danmark har oplevet en udvikling i de seneste uger
og måneder, som er overordentlig positiv, og som jeg tror vi alle sammen har sukket efter. Medicinen her har bl.a. været den skattelettelse, den forårspakke, som vi har lagt på bordet.
Den medicin er efter økonomers udsagn - nu bruger jeg for tredje gang nationalbankdirektøren som en af dem - en medicin, som sagtens kan rummes inden for råderummet.
Det tror jeg at vi skal være enige om er en ganske positiv effekt, vi her oplever faktisk længe før, at patienten har fået medicinen, eller rettere sagt før pengene er blevet udbetalt i form af yderligere skattelettelser.
Optimismen har bredt sig i det danske samfund, og jeg vil spørge hr. Jacob Buksti: Er det ikke lige præcis det, som vi alle har sukket efter?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ulla Tørnæs (V), 2004-05-04:
Jeg vil gerne understrege - jeg håber også, at det fremgik
klart af mit første indlæg - at jeg ikke har nogen planer om at ændre på de eksisterende regler, for så vidt angår klassekvotienten.
Det vil sige, at vi fastholder det regelsæt, som vi kender.
Men jeg er enig med fru Pernille Rosenkrantz-Theil i, at vi skal tilstræbe, at vi har en fælles folkeskole.
Og det har vi gjort med det forslag, som blev vedtaget her i Folketinget i sidste samling.
Det har vi gjort med den folkeskoleaftale, som et bredt flertal af Folketingets partier bakker op om.
Det handler lige præcis om at sikre, at vi har fået lavet de bindende trinmål, hvor det for udvalgte klassetrin er beskrevet, hvilke mål der er med undervisningen.
Og de mål gælder for alle landets skoler.
Derudover har vi fået fastsat minimumstimetal inden for fagblokke i skolens fag, hvor man over en 3-årig periode skal levere det minimumstimetal, som er fastsat i loven.
Og gør kommunerne ikke det, jamen så er det naturligvis i strid med folkeskoleloven.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-04:
Nu vil jeg for det første sige, at hvis spørgeren er i tvivl om et svar, han har fået fra finansministeren, som jeg i øvrigt ikke er i besiddelse af her og nu, så synes jeg, at han skulle stille et supplerende spørgsmål til finansministeren. Men for mig gør det sådan set ikke noget, at diskussionen kommer op her, for det, som jeg hører hr. Jacob Buksti sige, er, at Finansministeriets økonomer når frem til den konklusion, at det kan holdes inden for råderummet.
Det er betryggende for mig.
Dermed er hr. Jacob Buksti også enig med en række andre økonomer uden for centraladministrationen, med, som jeg sagde før, nationalbankdirektøren i spidsen, som siger: Den skattelettelse, som vi har gennemført i forgårs, er der plads til inden for råderummet, den er der plads til inden for 2010-erklæringen.
Den er efter min opfattelse velbegrundet og efter befolkningens opfattelse velbegrundet på den måde, at den sætter gang i udviklingen. Hvad det fører med sig i form af flere i arbejde, mere omsætning osv., tror jeg nok
at hr. Jacob Buksti og jeg kan være enige om er ganske positivt.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-04:
Jeg vil godt medgive, at det selvfølgelig er vigtigt, at man bliver ved med at holde sig ajour - i min egenskab af at være præsident for Beredskabsforbundet er det jo helt oplagt - men kan jeg ikke også godt få Venstres ordfører til at bekræfte, at det trods alt er bedre at have et grundlæggende 6-timers-introduktionskursus i førstehjælp, oven i købet fokuseret mod lige præcis den type ulykker og situationer, man kan komme ud for som bilist, end ingenting at have, og hvis man så oven i købet kan gøre det for 160 kr., så skal man da virkelig grave dybt i skuffen med dårlige undskyldninger for ikke at bakke op om det.
Er det ikke rigtigt?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Som sagt siger vi i Venstre, at i første omgang vil vi gerne afvente, at vi får set på: Hvad gør vi med erhvervschaufførerne, og hvad gør vi med chaufførerne på den tunge trafik?
På baggrund af det og fordi det er dem, der bruger mest tid på vejene, siger vi så, at det kunne tænkes, at det er dér, vi skal sætte ind først.
Men som jeg også nævnte i min ordførertale, er vi positive, fordi vi er blevet positivt overraskede over, hvad der er blevet beregnet som prisen her, men da det ikke er fuldstændig klart for os, hvad indholdet er her,
så vil vi ikke bare sige ja til, at det her kan være en måde at løse det på. Endelig synes jeg, det er væsentligt at holde fast i, at når man taler førstehjælp, så er det jo ikke nok, at du bare tager førstehjælp én gang eller har 6 timers førstehjælp én gang eller tager et internetkursus én gang, og så tror man, du kan det for resten at livet.
Hele fidusen ved, at jeg nævnte ordet e-learning, når vi taler førstehjælp, og det er uanset, hvor det foregår, og i hvilken sammenhæng det foregår, er jo netop, at der har du mulighed for at holde din viden ajour, du kan hele tiden holde dig up to date med hensyn til: Hvad er det nu, man skal gøre?
Derfor vil jeg sige, at vi er positive over for det radikale forslag, men i første omgang vil vi afvente udspillet fra arbejdsgruppen under Færdselssikkerhedskommissionen og under rigspolitiet.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-04:
Jeg bemærkede sådan set en vis åbning i forhold til det radikale forslag.
Der blev nemlig sagt, at det virkede, som om det var ret billigt, at man kunne gøre det her for de 160 kr. pr. elev, som Institut for Sundhedsvæsen har regnet sig frem til at det koster.
Hvis det nu kan blive bekræftet, at det er det, man kan gøre det for, at man faktisk kan lave et lødigt førstehjælpskursus på 6 timer, hvor der er fokuseret på lige præcis den type førstehjælp, som man har behov for at kunne, når man er bilist, kan det så lindre på ordførerens indstilling i forhold til den sådan umiddelbare afvisning af forslaget?
For man må jo sige, at det faktisk er fantastisk billigt, og hvis man på den måde kan sikre, at en meget, meget stor del af bilisterne i løbet af forholdvis få år kan førstehjælp, så kan det jo virkelig komme til at gøre en forskel også med hensyn til belastningen på de danske sygehuse.