runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-15:
Jeg synes selvfølgelig, det er naturligt, at hvis der skal ske nogle præciseringer, skal det ske sideløbende med behandlingen af lovforslaget, og det synes jeg egentlig er rimelig udramatisk.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Det er jo tydeligt, at Socialdemokraterne er i svære vanskeligheder i dag.
Hr. John Dyrby er af sine partifæller blevet bragt i en pinlig situation, fordi han er blevet fejlinformeret om forløbet og ikke er klar over, at Socialdemokraterne med fuld musik sagde ja til erklæringen i den foreliggende form, men nok om det.
Når man er i sådanne vanskeligheder, skal man jo finde på et eller andet, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan ministeren oplever det mærkelige, at den ene dag er Dansk Folkeparti regeringens dikkende lammehale, og den næste dag har Dansk Folkeparti simpelt hen hele regeringen i lommen.
Jeg kan godt sige, at for vores vedkommende morer vi os egentlig lidt over det, og som hr. Kristian Thulesen Dahl sagde i finanslovdebatten forleden, siger vi: Nå ja, sandheden ligger nok et eller andet sted mellem de to punkter.
Men jeg vil da godt høre, hvordan ministeren oplever de mærkelige selvmodsigelser.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg kan ikke mindes, at jeg har nikket ja til erklæringen, og jeg kan ikke mindes, at jeg hverken fra talerstolen eller hernedefra har sagt, at det er en erklæring, vi fuldt og helt går ind for.
Det har jeg ikke sagt på noget tidspunkt, og det må vel være det, der er gældende.
Vi har tværtimod bedt om, at man revurderede noget af indholdet, og nu har jeg hørt en lille åbning fra ministeren, og den vil jeg da godt kvittere for, for det synes jeg er positivt.
Men kunne der ikke også blive set på nogle af de andre ting?
Villy Søvndal (SF), 2005-12-15:
Jeg takker for alle de pæne tillægsord, som det lykkedes at sende af sted i bandbullen, men sådan set var det lige så meget rettet mod den del af Folketingssalen, der engang udgjordes af ordentlig borgerlighed, anstændighed.
Det er jo derfor, hr. Jesper Langballe er så glad i dag, fordi det er lykkedes fuldstændigt at fjerne det skel i dansk politik.
Når man kan byde mennesker, som man ved ikke kan leve op til et sprogkrav, som alle fagfolk siger ikke kan leve op til et sprogkrav, at de dermed er frataget at blive statsborgere nogen sinde, altså at de skal leve et evigt liv i landflygtighed, så er det klart, at det ud fra Dansk Folkepartis hadekampagne i almindelighed mod alt, hvad der er fremmed, er en meget vellykket dag.
Det forstår jeg sagtens.
Men jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ordentlige borgerlige mennesker i det her land synes, at man kan være det her bekendt.
Jeg har altid troet, at der var en sidste, underste grænse for, hvor langt man ville lade sig trække af Dansk Folkeparti.
Vi kan bare konstatere efter i dag, at der ikke eksisterer sådan en underliggende grænse.
Hver dag bringer nye ting, og Dansk Folkeparti får lov, og derfor tillykke til hr. Jesper Langballe.
Det må i sandhed være en glædens dag.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Det tør jeg ikke sige, jeg deltog jo ikke i de forhandlinger, så det tør jeg ikke sige.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-15:
Der blev tidligere under debatten anvendt to ord.
Det ene ord var usselt, og det andet ord var fejt.
Så de ord skal ikke ligge der, men der må sidde nogle af de borgerlige ordførere her i Folketingssalen med en underlig smag i munden.
Jeg har altid forestillet mig, at der var en forskel på Dansk Folkeparti og anstændig borgerlighed i Danmark.
Når man bruger dobbelte standarder, som man gør i den erklæring her, når man siger til torturofre, som man ved ikke kan opfylde et krav, at de fremover ikke kan få statsborgerskab noget sted i verden, så eksisterer den anstændighed ikke længere hos Dansk Folkeparti og borgerligheden i øvrigt.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-15:
L 88 ligger i direkte forlængelse af adskillige trafikforlig, som Det Radikale Venstre er indgået i, og vi finder det fornuftigt at omklassificere denne vej, så messecenteret i Herning og flere andre destinationer i Herning kan blive ordentligt betjent.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Vi kan i Det Konservative Folkeparti støtte forslaget, som er ganske fornuftigt og til glæde for mange mennesker i Herningområdet og dem, der netop skal på besøg i Herning Messecenter.
Så jeg vil ikke gøre det længere, men sige, at der er støtte til forslaget.
Walter Christophersen (DF), 2005-12-15:
Med lovforslaget søges bemyndigelse til transport- og energiministeren vedrørende en ny rute 15, Herning Ø-Snejbjerg, ændret, således at den ca. 4 km lange delstrækning Herning Ø-Vardevej kan anlægges som motorvej i stedet for som motortrafikvej.
Den omhandlede strækning indgår i første etape af en ny rute 15/18 ved Herning, der forventes åbnet for trafik i 2006.
Ændringerne medfører ingen fysiske ændringer i vejanlæggets udformning, men har alene konsekvenser for afmærkningen, dvs. skiltningen, der ændres fra motortrafikvej til motorvej.
Dansk Folkeparti finder i øvrigt, at det i disse klip i kortet-tider nøje bør overvejes at opgradere hovedvejsnettet til motortrafikvejstatus, hvor det samfundsøkonomisk og trafikalt er forsvarligt og muligt, f.eks. hvor hovedvejsnettet skærer igennem det åbne landskab.
Differentierede hastigheder i løbet af døgnet kunne også overvejes ved hjælp af såkaldt intelligent skiltning.
Hermed ville hastigheden visse steder kunne sættes op fra 80 km/t. til 90 km/t.
Dansk Folkeparti finder lovforslaget meget positivt og kan som konsekvens heraf støtte forslaget.
fttm032.fm Page 2262
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Jens Christian Lund (S), 2005-12-15:
Jeg kunne jo også gøre det kort og sige, at Socialdemokraterne også støtter denne kæmpeændring fra motortrafikvej til motorvej, og hvis man var i det spøgefulde hjørne, kunne man sige, at det drejer sig om farven på skiltet.
Det mener vi dog ikke.
Det er selvfølgelig vigtigt, og der er en god signalgivning i det, så vi vil med stor glæde bemyndige ministeren til at ændre det her.
Nu jeg er her på talerstolen, ville det selvfølgelig være træls at gå ned og ikke sige mere.
Dette forslag er jo baseret på en aftale, hvor Socialdemokraterne også var med.
Det var vi glade for, og jeg synes for øvrigt, at de, der har arbejdet med forslaget, har haft en god forståelse for, hvordan man skal udbygge hovedlandevejene i det fremtidige.
Og det håber jeg så også at ministeren vil være med til.
Så det roser jeg forhandlerne for.
Jeg vil dog sige, at hvis jeg selv havde været ordfører dengang, havde jeg nok foreslået, at vi havde overvejet en anden linjeføring af vejen, men nu er det jo besluttet, at det er sådan.
Når jeg nu står heroppe, synes jeg, at ministeren og de, der nu har indgået en trafikaftale, bør overveje, når vi skal til at diskutere vejen til Ølholm, om man kan gøre noget bedre for 13’eren.
Jeg har ikke store forhåbninger til det, men jeg vil dog opfordre til, at man også tænker på de mennesker i forbindelse med at lave den rigtige løsning ved Ølholm.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-12-15:
Da Venstres ordfører, hr. Kurt Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg kort meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget, hvorved der bliver motorvej direkte til Messecenter Herning.
Så samlet set kan vi støtte lovforslaget.
Sidsel Homann (SF), 2005-12-15:
De nye kommuner begynder deres tid efter nytår.
Med dem får vi et helt nyt danmarkskort, i hvert fald i Jylland.
Med de nye kæmpestore kommuner i Jylland er der en stor risiko for, at vi får en endnu større opsplitning mellem land og by.
Som tiden går, er der risiko for, at de nye kæmpekommuner lukker skoler, plejehjem og andre offentlige institutioner i de små byer.
Kommunernes forvaltninger samles allerede nu i de største byer, ligesom butikkerne allerede i dag klynger sig sammen.
Derfor er det her en vigtig diskussion at tage op nu og en vigtig udvikling at følge.
Mange foretrækker at bo i de store byer, men mange kan også se charmen ved at bo i et landsbysamfund.
Det er vigtigt, at samfundsudviklingen muliggør begge dele.
Derfor skal der gøres en indsats for at sikre de mindre butikker i de små byer og særlig detailhandelen.
At dagligvarehandelen ligger lokalt er essentielt for lokalsamfundet.
Samtidig må der peges på, at det er en betænkelig udvikling, der ses allerede i dag, hvor der dannes kæmpestore indkøbscentre med også detailhandel, som folk valfarter til fra nær og fjern.
Udviklingen inden for detailhandelen er endnu et skridt imod skævvridning af det danske samfund både geografisk og socialt.
Derfor er vi i SF positivt indstillet over for forslagets intentioner, nogle af de forslag, der ligger konkret, og vi er positivt indstillet over for andre initiativer, der kan forhindre denne udvikling.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-15:
Jeg har jo allerede sagt, at lukkeloven er en af de diskussioner, som vi ikke mener er endelig og slut og død.
Når hr. Christian Wedell-Neergaard siger, at så skal vi et skridt tilbage i forhold til fttm032.fm Page 2259
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM lukkeloven, er det jo en vurdering af, hvad man mener, der er fremskridt og tilbageskridt.
I forhold til opfyldelsen af det, der er indgangsvinklen her, hvor jeg forstod den konservative ordfører sådan, at man egentlig også havde sympati for det helt overordnede sigte med forslaget her, så må man jo sige, at den ændring, der blev vedtaget omkring lukkeloven, ikke var medvirkende til at fremme opfyldelsen af det her formål.
Så derfor tilkendegiver vi da gerne, at vi, såfremt der er åbenhed over for på ny at diskutere, om lukkeloven er hensigtsmæssig, som den er landet, så gerne deltager i den diskussion.
Og det ville være et af elementerne.
Det vil vi være åbne over for at diskutere, hvis det kan lade sig gøre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-15:
Ja, men det er jo det: Hvad er det for nogle elementer ud over planloven?
Det gør mig en lille smule utryg, når hr. Johs. Poulsen, hvad skal man sige, peger på lukkeloven, afskrivningsregler og andre elementer.
For det er jo klart, at vi for lukkelovens vedkommende jo skal et skridt tilbage i forhold til det, der allerede er vedtaget her i Folketinget.
Hvad er det for nogen elementer, som hr. Johs. Poulsen vil inddrage?
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-15:
Jeg har jo allerede sagt, at jeg tror, man skal lade være med at nære en overdreven tro på, at ændringer i planlovens instrumenter i sig selv ville kunne sikre det, der så kunne være det mere præcise formål med det, som også Enhedslisten har sat på dagsordenen i dag, nemlig at der også fremover vil være en detailhandel og specielt et dagligvareudbud i de mindre byer og landsbyer.
Jeg tror, man skal lade være med at tro, at man kan løse det alene ad planlægningens vej.
Derfor har vi heller ikke en forhåndsholdning til, om man skal ligge på et ganske bestemt område, når man skal diskutere kvadratmeter og lignende.
For så vidt angår det økonomiske, har jeg jo allerede sagt i mit svar til hr. Per Clausen, at den måde, man nu har ændret lukkeloven på, bestemt ikke er fremmende for at opfylde formålet her, og at vi fortsat mener, at der burde være en diskussion.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-12-15:
Enhver, som ved, hvor jeg bor, ved, at det er Kolding Storcenter, jeg refererer til, det er det store storcenter.
Jeg kommer selv ude fra en lille landsby, som hedder Vamdrup, det er jo netop ca. 17 km væk fra det storcenter, og det er her, vi har set den blomstrende effekt, at vi har fået flere butikker. Så det er ikke kun for Kolding, jeg taler.
Det, jeg gerne vil slå fast med syvtommersøm, er, at jeg har sagt, at vi skal se på det her fænomen med kvadratmeter.
Det kan være en region, det kan være en kommune, vi er villige til at diskutere, hvor stort område vi taler om.
Der kan være en region, som siger: Vi har plads til x antal kvadratmeter i det her område, vi vil gerne have nogle bud på, hvor de skal ligge, hvad det er for nogle overordnede hensyn, vi skal tage til infrastruktur og den slags ting.
Det skal med ind over, når det planlægges, hvor de ting skal ligge.
Derfor bliver det ikke en kamp, hvor alle kommuner vil sige: Nu skal vi have alt til vores lille kommune.
Det her skal være et samspil, det skal være set i et overordnet, jeg vil kaldet det et helikopterperspektiv, og vi skal spørge, hvor de fremadrettet skal placeres.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-12-15:
Det er mig absolut totalt uklart, hvad det er, hr. Jørn Dohrmann taler om.
Derfor vil jeg gerne fttm032.fm Page 2255 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM spørge lidt mere præcist: Når vi skal ind i den her revision af planloven, er det så Dansk Folkepartis opfattelse, at der fortsat skal være et loft over, hvor stor den enkelte butik må være?
Og det er jo ligesom en helt anden diskussion.
Så hvad er det for nogle pejlemærker, Dansk Folkeparti har?
Skal der fortsat være et loft over, hvor stor den enkelte butik må være, hvor den må ligge henne?
Og mener Dansk Folkeparti fortsat, at det så også skal betyde, at der er en eller anden begrænsning for storcentre?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-12-15:
Det betyder, at man skal ind og se på, hvad det er for nogle butikker, vi taler om, hvad det er for nogle krav, vi har med hensyn til store arealer, for vi ved, at der er nogle butikker, som kræver mere plads end andre.
Derfor siger vi jo, at når folk bl.a. gerne vil have et storcenter, så skal der også være mulighed for at etablere et storcenter.
Er det meningen, at man gerne vil have en butik i et nærområde, som skal være mindre, så skal der også være plads til at etablere den.
Det betyder jo ikke, at alle butikker skal have lov til at være store, men vi har bare set nogle, lad os nævne IKEA, som skal bruge noget ekstra plads til deres varer.
Hvis man handler med hårde hvidevarer eller møbler, så skal man bruge mere plads end lige nogle få kvadratmeter, det kunne være 3.000 m2 , 5.000 m2 , det har vi ikke lagt os fast på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-15:
Initiativer, som modvirker butiksdød og udtynding af grundlaget for detailhandel i nærområderne, lyder altså sympatisk, men udsat for Enhedslistens melodi er det ikke noget, Det Konservative Folkeparti kan tiltræde.
Og at pålægge en miljøafgift efter størrelsen af parkeringsarealet: Ja, jeg får jo et billede af, når jeg ankommer til Bilka og ser de her kæmpe parkeringsarealer.
Det er klart, at jo større varehus, desto større afgift, men det har vel ikke nogen egentlig miljøeffekt.
Folk kører vel til Bilka alligevel.
Så er der spørgsmålet om oprettelse af en butiksfond, der skal fremme og udleje butikker i nærområderne.
Dertil kan man altså sige, at der vel ligger et vist statstilskudselement i det, og det ligger Det Konservative Folkeparti fjernt.
Vi vil ikke fjerne afskrivningsreglerne for butikkerne.
Vi mener, at de nuværende afskrivningsregler er gode.
Man må regne med, at der hele tiden skal investeres, og derfor er det også nødvendigt for investorerne at kunne afskrive på disse investeringer for at komme frem til at kunne foretage den næste renovering.
Vi mener, at en parkeringsafgift vil være konkurrenceforvridende, og jeg er ikke så sikker på, at det vil have nogen miljøeffekt.
Folk tager deres bil, bilen er der, og den er kommet for blive, så der er ingen tvivl om, at er der et bedre tilbud i den anden ende af byen, ja, så kører man naturligvis derhen.
Jeg synes, at det her statstilskudselement politisk hører til 1970’erne.
Der skal i langt højere grad bygges på incitamenter og ansvarlighed hos dem, der arbejder i branchen, således at vi sikrer os et ordentligt alternativ.
Så jeg må altså desværre afvise forslaget, men så sige, at der jo er nedsat et Detailhandelsudvalg, og Detailhandelsudvalget skal nu det kommende år se på mulighederne for udvikling af butikssektoren.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi en modernisering af detailhandelen.
Vi ønsker, at Detailhandelsudvalget kommer frem med en række forslag, og det har jo netop muligheden for at inddrage balancen mellem de små nærbutikker og storcentrene, således at vi ikke står i en situation, hvor storcentrene fuldstændig udtynder de lokale bycentre.
Det ønsker vi nemlig ikke.
Vi ønsker ikke Danmark plastret til med storcentre, og derfor er vi i den situation, at vi godt kan se på kvadratmetergrænserne, men vi ønsker ikke en total liberalisering på det her områfttm032.fm Page 2256 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Så meget styring mener vi trods alt der skal være på det her område.
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at vi, hvis man havde gennemført sådan en politik i 1970’erne, i dag havde haft en butiksstruktur, som havde set ganske anderledes ud.
Og set i sammenhæng med, at regeringspartierne i hvert fald på undervisningsområdet fremsætter forslag, som skal bringe os tilbage til sådan starten af 1960’erne, synes jeg måske ikke, at det er noget velvalgt argument.
Men for så at komme til det, der kunne være spørgsmålet: Hr. Christian Wedell-Neergaard giver meget klart udtryk for, at afskrivningsreglerne er gode, fordi de skaber udvikling.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at afskrivningsregler har stor indflydelse på den udvikling, vi får, men gør det så ikke noget indtryk på hr. Christian Wedell-Neergaard, når nu De Samvirkende Købmandsforeninger, som i hvert fald efter sigende har en vis form for forbindelse til hr. Wedell-Neergaards parti, giver udtryk for, at de mener, afskrivningsreglerne i dag er indrettet sådan, at de skævvrider området?
For det kan afskrivningsregler vel i grunden også gøre, hvis de bliver for gunstige for nogle bestemte investeringer.
Morten Homann (SF), 2005-12-15:
SF har jo ikke været begejstret for projektet med at bygge motorvej til Herning, men det skal siges, at det her konkrete delforslag kan der være meget sund fornuft i at lave.
Og så kan man sige, at det faktisk vil være den eneste motorvej igennem tiderne, som er fuldstændig gratis for de danske skatteydere, og det tæller selvfølgelig også med.
Så SF kan støtte det her forslag om at købe nogle grønne skilte i stedet for nogle blå og beder trafikministeren notere, at SF har støttet det her stykke motorvej.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-15:
Det er klart, at afskrivningsregler har en enorm indflydelse på folks adfærd og på, hvordan investeringerne tilrettelægges.
Men jeg har lagt vægt på, at vi ønsker en fortsat modernisering af butikssektoren, således at man kan foretage og afskrive investeringerne relativt hurtigt med henblik på, kan man sige, at opretholde en moderne og offensiv detailhandelssektor.
Så derfor mener vi, at det at afskaffe afskrivningsreglerne, som det foreslås her, vil være helt skævt, og de nuværende afskrivningsregler ser fra mit synspunkt ud til at være ganske gode.
Man kan jo sige, at forslaget om afgift på parkeringsarealer bare kommer for sent, altså at stemningen for at lave en statstilskudsordning ikke er der, så vi er vel tilbage i 1970’erne, når vi ser på elementer i det her forslag.
Nu er der jo ikke noget nyt i, at Enhedslisten forsøger at lægge en konservativ ordfører ord i munden for at fremstille det så usympatisk som overhovedet muligt.
Og det er naturligvis ikke tilfældet.
Der er jo en vældig åbning i, at vi har et Detailhandelsudvalg siddende, som skal se på det her, og vi vil se på, hvad Detailhandelsudvalget kommer frem med.
Vi har sagt, at vi er indstillet på en modernisering og en modernisering, som ser på kvadratmetergrænserne, og det er noget af det, som vi håber Detailhandelsudvalget vil bringe en øget klarhed over, og vi er klar til diskussionen, når vi kommer så langt.
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Jeg kan såmænd allerede nu sige til hr. Johs. Poulsen, at Enhedslisten selvfølgelig er indstillet på at indgå i drøftelser af hvad som helst, der kan føres i den retning, vi har skitseret.
Jeg synes heller ikke, at hr. Johs. Poulsens præcisering af, hvad der skal være formålet, nødvendigvis er nogen dårlig idé.
Jeg forstår også, at hr. Johs. Poulsen er enig med os i, at det er for lidt at satse udelukkende på planlægningsredskaber, for hvis man kun har planlægningsredskaber til at rette op på markefttm032.fm Page 2258 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM det, så ender det tit i bureaukrati og opleves, i hvert fald af befolkningen, som formynderi.
Derfor er det bedre også at indarbejde nogle økonomiske incitamenter, der gør, at folk af sig selv, om man så må sige, gør det, vi gerne vil have dem til.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-15:
Jeg er enig i den første beskrivelse, nemlig at det, hvis man udelukkende baserer sig på at anvende planinstrumentet for at sikre, at detailhandelen bliver, som man nu måtte ønske det overordnet her fra Folketingets side, så har en tendens til at ende i bureaukrati og meget uforståelige strukturer for den almindelige dansker og for den almindelige forbruger.
Derfor er det også, at jeg understreger, at vi tror, at der skal andre elementer ind, hvis man vil fremme formål af den her karakter.
Og jeg er naturligvis glad for, at Enhedslistens ordfører allerede nu siger, at det godt kan præciseres, hvad der egentlig er formålet, og at man også er åbne over for at kigge på elementerne.
Også med den indgangsvinkel, som forskellige detailhandelsinteressenter har fremført, er vi åbne over for at se på, om det kan gøres mere hensigtsmæssigt.
Vi siger blot, at vi ikke kan være med til, at man fuldstændig afskaffer dem, som der er foreslået her, men at ændre dem synes vi kunne være et fornuftigt formål.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-15:
Jeg er glad for, at hr. Johs. Poulsen her kan afvise statstilskuddet til de små butikker, men han siger så, at man vil inddrage flere elementer.
Kunne hr. Johs. Poulsen ikke lige prøve at beskrive forholdet til planloven og de ændringer, som Det Radikale Venstre ser, og som jo bliver resultatet af den drøftelse, vi engang til den tid skal have, når Detailhandelsudvalget kommer?
Er det kvadratmetergrænserne, eller hvad er det, hr. Johs. Poulsen tænker på?
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Jeg skal da ikke kunne udelukke, at der skulle være enkelte elementer i min ungdomstænkning, der indimellem sniger sig ind i forslag, jeg fremsætter her.
Jeg vil næsten håbe det, vil jeg sige.
Pointen er jo, når vi snakker afskrivningsregler, at det, jeg forstår hr. Christian Wedell-Neergaard i virkeligheden siger, er, at han i stedet for at lægge vægt på, hvad De Samvirkende Købmandsforeninger siger om afskrivningsreglerne, vælger at lægge vægt på, hvad nogle andre siger, nemlig de investorer, som investerer i disse butikscentre, og nogle af de store kæder, som etablerer stormagasiner og supermarkeder.
Det er vel sådan det, der er pointen, nemlig at man vælger at varetage nogle store kapitalinvestorers interesser frem for at vælge at varetage de små handlendes interesser.
Det er vel sådan, det er.