runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Men jeg vil så bare sige, at der er politifolk, der har været til stede i området, som siger, at det forholder sig sådan, at der er udleveret tyvekoster til de asylsøgere.
Det er, hvad det er.
Det behøver vi ikke diskutere mere nu.
Men det, jeg spørger mere generelt om, er: Hvad mener ministeren, der kan gøres, hvis man har et tilfælde som det her eller andre tilfælde, hvor det måtte ske, at man er i tvivl om de varer, som de pågældende er indehavere af?
Kan man så konfiskere de pågældende varer, indtil de rette ejermænd, altså indehaverne af de butikker, hvorfra der er stjålet, dukker op?
Det er det generelle spørgsmål, som jeg gerne vil have ministerens svar på. Jeg vil også sige, at det vel ligger i klar forlængelse af de signaler, som ministerkollegaen, nemlig indenrigsministeren, er kommet med i de seneste dage, at man uden dom vil indespærre, frihedsberøve asylsøgere i en periode, indtil man har afklaret, om de pågældende skal sendes ud af landet.
På samme måde må det jo være rimeligt, at de asylsøgere, der er kriminelle, også midlertidigt kan få konfiskeret de varer, de eventuelt måtte have røvet
rundtomkring, sådan at varerne kan leveres tilbage til ejerne
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Som sagt: Det hele beror på en misforståelse, som jeg godt ved at hr. Peter Skaarup ikke har gjort sig skyldig i.
Hr. Peter Skaarup har gjort det, som hr. Peter Skaarup gør, når han læser sin morgenavis og så rejser en række spørgsmål. Jeg vil bare sige, at det, der videregives i morgenaviserne, ikke altid er fuldt korrekt.
Jeg har altså til besvarelse af spørgsmålet indhentet en udtalelse fra politimesteren i Roskilde, politimester Kornerup.
Han oplyste det over for mig, som jeg har svaret: Det er en ren misforståelse.
Der er ikke noget om det.
Der er ikke udleveret effekter, som politiet mener var tyvekoster.
De er ikke udleveret til nogen.
De er i politiets varetægt, og der vil de blive ved med at være, indtil man måtte finde dem, som de retmæssigt tilhører, og så vil de blive udleveret til dem, som de retmæssigt tilhører.
Er der ikke nogen, der gør krav på at få disse effekter, så vil de indgå, som det almindeligt sker, i politiets varetægt, indtil de bliver solgt på auktion.
Sådan er det.
Sådan er det også i den her sag.
Det er en ren misforståelse, og sagen skulle hermed være fuldt oplyst. Politiet tager altid den slags ting i sin varetægt, og de bliver bevaret af politiet som sådan.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg takker for ministerens svar.
Men det er ikke desto mindre også sådan, at der er politifolk, der har været til stede, som mener, at der er udleveret tyvekoster, og at politiet har været de venlige transportører
af sådanne tyvekoster fra Avnstrup til Sandholm
Det er for mig at se uacceptabelt, hvis det er tilfældet
Og derfor vil jeg spørge ministeren generelt set: Er der mulighed for, at politiet i sådanne tilfælde, hvor der er mistanke om, at de varer, der medbringes eller efterfølgende transporteres, kan konfiskere de pågældende varer med henblik på opbevaring, til man på et senere tidspunkt udleverer dem til dem, der rettelig ejer de her varer?
Jeg spørger jo også, fordi det er en kendt sag, at der i forbindelse med Sandholmlejren og Allerød og det område deroppe jævnlig berettes om meget omfattende tyverier.
Og der vil det være vigtigt, at man har de rigtige værktøjer fra politiets side til at sikre, at de tyverier, der ikke opklares på stedet, efterfølgende kan medføre, at tyvekosterne kommer tilbage til de rette ejermænd.
I forbindelse med de meget omfattende uroligheder og kæmpeslagsmål, der foregik på Avnstrup Asylcenter ved Roskilde lørdag den 20. januar, skete der det, at en række personer fra Avnstrup blev overført til Sandholmlejren.
Og i forbindelse med det opdagede man en hel bunke tyvekoster, som efterfølgende så er blevet fragtet til Sandholmlejren og udleveret igen til de pågældende asylsøgere, bl.a. fra Rusland.
Der virker det mærkeligt, at man accepterer, at sådanne tyvekoster efterfølgende bliver udleveret til de pågældende asylsøgere, selv om det var tydeligt for politiet, at de tyvekoster var tyvekoster og derfor selvfølgelig burde afleveres til de rette ejermænd, hvorfra de var blevet stjålet i sin tid.
Derfor vil jeg godt bede justitsministeren svare her i spørgetiden i dag på, om ministeren vil tage initiativ til, at politiet får de nødvendige virkemidler, sådan at de kan konfiskere sådanne tyvekoster og finde de rette ejermænd til dem og udlevere kosterne til ejermændene.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Vi har jo fået en ny forsvarsminister, som har mulighed for at gøre rent bord og starte på en frisk i diskussionen om Echelon, og derfor håber jeg, at den danske regering, nu hvor det er kommet frem, at der er amerikansk personale på den danske aflytningsstation i Hjørring, vil være mere åben med hensyn til at give oplysninger om det kendskab, den danske efterretningstjeneste vel ikke længere med nogen troværdighed i behold kan hævde ikke at have til det amerikanske aflytningssystem Echelon.
Jeg håber meget, at ministeren nu vil køre en ny og mere åben linje, så vi kan få en debat i den danske offentlighed på et sagligt og velinformeret grundlag.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-31:
Boligstøttereglerne skal sikre, at befolkningsgrupper med lave indtægter, børnerige familier og pensionister har mulighed for at opretholde eller skaffe sig en rimelig bolig. Men samtidig skal boligstøttemodtageren også være motiveret til at økonomisere med sit boligforbrug.
Boligstøttemodtageren skal derfor selv betale en vis andel af lejen; det gælder også ved lejeforhøjelse.
Det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om er rimeligt.
En person med et deltidsjob og samme indtægt som en efterlønsmodtager vil derfor få den samme boligsikring som efterlønsmodtageren, hvis leje, husstandssammensætning og boligstørrelse i øvrigt er den samme.
Boligstøtten gives ikke på grundlag af titler, men på grundlag af de faktiske indtægtsforhold og boligforhold.
Siden de første boligsikringsregler blev indført i 1967, har vi valgt at prioritere børnerige familier og pensionister med lave indtægter, og det mener jeg fortsat vi skal.
Samtidig ønsker jeg at fastholde princippet om, at der skal være en motivation til ikke at bo for dyrt.
Den enkelte har også et ansvar for at skabe en sammenhæng mellem behov og egen ydeevne.
Jeg vil derfor ikke tage initiativ til at ændre boligstøttereglerne, sådan at boligstøtten særskilt øges til efterlønsmodtagere eller personer på overgangsydelse.
Egil Møller (DF), 2001-01-31:
Jeg ved ikke, om jeg hørte rigtigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Ministeren kom med den oplysning, at hvis huslejen steg, steg
boligsikringen også.
Men det kan jo godt være lidt af en tilsnigelse, ministeren var fremme med, for hvis det er en person på overgangsydelse, er det jo den almindelige boligsikring, vi snakker om, og derfor vil jeg godt spørge: Hvis der bliver tale om en huslejestigning på 1.000 kr. om måneden, hvor stor en del heraf får en overgangsydelsesmodtager dækning for i form af boligsikring under forudsætning af, at den pågældende ikke rammer en af de mange maksimumsgrænser, der er i boligsikringslovgivningen?
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-31:
Jeg sidder og bliver lidt i tvivl på baggrund af de spørgsmål, der bliver stillet.
Men jeg ved ikke, om boligministeren enten kan bekræfte eller kan ridse op for mig, om det ikke er sådan, at hvis man kommer i en situation, hvor der f.eks. bliver foretaget byfornyelse, har netop lavindkomstgrupperne mulighed for at få støtte i form af en særlig byfornyelsesboligsikring i en halv snes år.
Mig bekendt er det sådan, at det første år får man
90 pct. af forskellen, og så trappes den ned i løbet af den næste halve snes år
Det vil altså sige, at det dermed egentlig sikres, at de, der bor relativt dårligt, også får en mulighed for at komme til at bo bedre og endda med god hjælp fra det offentlige.
Jeg takker i øvrigt også for svaret, jeg fik før.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-31:
Jeg synes ikke, boligministeren forholder sig til det.
Man kan godt slå det her problem hen som noget, der drejer sig om titler, men der er faktisk nogle grupper her, som har en lav indkomst, og hvis boligministeren mener, at der er andre, der er i samme situation, så er jeg enig i, at økonomien sådan set er det, der er det afgørende. Men det viser jo, at vi har nogle støtteregler, som gør, at mennesker, der har den lave indkomst, kommer i problemer, for det er ganske få penge, de får i ekstra boligsikring.
I dette tilfælde er det ca. 200 kr., man får i ekstra boligsikring, og det er jo ikke noget, der hjælper.
En enlig får betydelig mere, ca. det femdobbelte i ekstra boligydelse, så der er problemer for de mennesker, der er på lavindkomst.
Så jeg vil godt sige om veto, at det er jo et kendt fænomen i byfornyelsen, og det er en måde at hjælpe folk på.
Men jeg synes også, vi skal se på den situation, hvor der er nogle, der har indrettet sig med en bolig, de faktisk godt kan lide, og som har en standard, de godt kan leve med, og som passer til deres økonomiske situation.
Men når de går på efterløn, bliver tilværelsen slået i stykker for dem, fordi det her kommer ind.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-31:
Først vil jeg sige til hr. Knud Erik Hansen, at hvis lejen stiger, stiger boligstøtten jo også.
Derefter vil jeg give fru Lissa Mathiasen meget ret i, at det er afgørende, at vi har ensartede regler på det her område, at det, støtten bliver givet efter, er den pågældendes indkomst og ikke efter, hvilken titel man har.
Vi mener, det er afgørende, at vi hele tiden får forbedret vores boligmasse både i kraft af forbedring og i kraft af byfornyelse.
Så vil jeg til sidst sige til hr. Knud Erik Hansen om det her med demokrati i boligbevægelsen, at det lægger jeg meget vægt på.
Jeg lægger meget vægt på, at man demokratisk beslutter, hvordan éns boligafdeling skal udvikle sig.
Jeg lægger vægt på, at der ikke er én, der kan nedlægge veto mod ændringer i boligafdelingen, men at man i fællesskab ad demokratisk vej finder ud af, hvordan udviklingen skal være i den enkelte boligafdeling.
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-31:
Jeg vil godt høre, om boligministeren kan bekræfte, og om hun er enig i, at det er helt afgørende, at man har ensartede regler, at det ikke er et spørgsmål om, at man tilhører en bestemt gruppe som efterlønsmodtager eller en anden gruppe, men at det er den økonomiske formåen, dvs. éns indkomst, der må være afgørende.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-31:
Og hvis der er andre, der er i samme situation, synes jeg også, at vi har et problem.
Hvis man har en indtægt på under 10.000 kr. og i øjeblikket har en husleje på ca. 2.800 kr. og så får en huslejeforhøjelse på 50 pct., 1.400 kr., og kommer op på at skulle betale 4.200 kr., er det en ganske væsentlig del af éns indkomst, og det gør, at det kan være svært at blive boende - uanset titler.
Så jeg synes godt, man kan se på det som et problem, vi har, hvis boligsikringsreglerne er sådan, at man ikke får støtte, og det er de jo.
Som det er nu, gives der jo stort set ikke ekstra boligsikring til de her personer.
Vi har altså åbenbart en gruppe på lavindkomstniveau, som ikke får tilstrækkelig støtte til, at de faktisk bliver garderet i den her situation.
Så jeg vil høre, om ministeren ikke mener, at man godt kunne prøve at finde nogle veje.
Jeg mener, vi har nogle veje omkring byfornyelsen, hvor vi har en særlig boligsikring.
Der kunne også være en vej, hvor en person faktisk fik mulighed for i sådan nogle tilfælde, hvor et selskab kommer og siger, at der skal renoveres, at sige: Det vil jeg faktisk ikke, det kan godt udskydes - på samme måde, som vi har det i byfornyelsesloven.
Jeg vil spørge ministeren, om man ikke godt kunne tænke lidt i den retning.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-31:
Først til hr. Keld Albrechtsen
: Det spørgsmål
vil jeg meget gerne have stillet skriftligt, så jeg ikke kommer til at stå og lave regneeksempler, som ikke holder, her i Folketingssalen.
Jeg vil glæde mig til at få stillet det spørgsmål, så jeg kan få mere tid til at svare på det. Så vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg er fuldstændig enig i fru Lissa Mathiasens vurdering af, at når der sker byfornyelse, kan der gives nogle specielle tilskud, så man i overgangsperioden får tilskud til sin husleje.
Vi vil nemlig gerne sikre gode boliger, og vi vil gerne sikre, at der kan ske byfornyelse og forbedring af boligerne.
Hr. Knud Erik Hansen talte om grupper med lave indkomster.
Når man hører hr. Knud Erik Hansen, kan det næsten lyde, som om at vi ikke har et boligstøttesystem i Danmark, men jeg er meget stolt over det system, vi har, hvor vi prioriterer at give penge til folk med lave indtægter, så de kan få tilskud til deres bolig. Men det er altså sådan, at uanset om man vælger at bo til leje eller vælger at købe sin bolig, skal man afstemme sit boligbehov efter det, man kan yde.
Vi vil dog godt give et tilskud til mennesker med lave indtægter, så f.eks. børnerige familier og pensionister kan få et tilskud til deres husleje.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-31:
Vi har jo det grundlæggende princip omkring vores boliger, at hvis boligerne bliver renoveret, skal man så vidt muligt kunne blive boende i boligerne.
Det går igen i byfornyelsesloven, og det går igen i lejeloven.
Vi har også sikret, at folk, der har en lav indtægt, og pensionister kan få boligydelse.
Men jeg oplever, at der er en gruppe, som har lav indkomst, og som ikke har megen mulighed for at ændre deres indkomst - efterlønnere og folk på overgangsydelse - som kan komme i en situation, hvor det, hvis man renoverer ejendommen, faktisk er svært for dem at blive boende med den indkomst, de har, og derfor kan de blive nødt til at flytte.
Det er for mig at se grundlæggende imod det, vi faktisk ønsker i vores boligpolitik: at man skal kunne blive boende i sin bolig, uanset hvad der sker.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-01-31:
Regeringen afventer, at Kommissionen lever op til det, der er Kommissionens opgave, nemlig at overvåge, at statsstøttereglerne bliver overholdt.
Der ligger en fuldstændig klar og fuldstændig entydig kompetence i forhold til kommissæren, og jeg må sige, at jeg har indtryk af, at kommissæren agter at leve op til den forpligtelse, der ligger.
Så jeg tror ikke, der bliver brug for nogen specielle nationale initiativer i forhold til den forpligtelse, kommissæren har.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristen Touborg (SF), 2001-01-31:
I tilfælde af at der er lande, som ikke ophører med en ulovlig kompensation, er der så mulighed for at igangsætte en hasteprocedure for at stoppe sådanne ulovlige nationale støtteordninger?
Og vil regeringen i så tilfælde foranstalte, at en sådan procedure følges?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-01-31:
Jeg vil sige til hr. Touborg, at jeg ikke nåede at finde det papir, som jeg lige har brugt i udvalget for et kvarter siden, hvor jeg refererede reglerne omkring statsstøtte.
Uden lige at have papiret foran mig, vil jeg sige, at der, sådan som jeg husker det, var en direkte bestemmelse om, at begrundelsen ikke kunne anvendes i forbindelse med dyresygdomme.
Så vil jeg sige til hr. Christian H. Hansen: Nej, jeg har faktisk ikke indtryk af, at landene bare har haft travlt med at finde ud af støtteordninger.
Jeg synes indimellem, at der er en helt urimelig mistillid til, hvad andre lande gør i denne her sag.
Der har været meget kort tid til det.
Det er simpelt hen ikke alle lande, der har kunnet nå at gennemføre testkapaciteten, og landene er så i gang med at skulle ordne det på anden vis.
Så vil jeg bare slutte med at sige til hr. Mejdahl, som jeg ikke fik svaret før, at jeg er enig i, at vi selvfølgelig også i regeringen skal se på den situation, der udvikler sig for dansk landbrug.
Derfor følger vi også udviklingen og indsamler så mange oplysninger, som vi overhovedet kan, om, hvad der foregår i andre lande.
Vi fortsætter selvfølgelig med at overveje denne her situation, også fordi det selvfølgelig er bekymrende, hvis dansk landbrug stilles meget ringere end de landbrug, de skal konkurrere med i EU.
Kristen Touborg (SF), 2001-01-31:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for svarene.
Jeg ved, at der under helt særlige forhold inden for EU-reglerne kan gives lov til, at der ydes national støtte.
Det er f.eks. ved naturkatastrofer og andre helt særlige forhold.
Så er mit spørgsmål til ministeren: Er det ministerens opfattelse, at BSE-situationen vil falde ind under disse helt særlige forhold?
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-31:
Det kunne så være, jeg skulle have gemt det her spørgsmål, for så kunne jeg have nået at få et svar på mit første spørgsmål.
Ministeren nævner, at mange lande har haft travlt med at indføre de her ting, og at det er derfor, man ikke har de økonomiske oplysninger klar, men har ministeren nogen anelse om, hvornår de andre lande er begyndt at give national støtte til deres landmænd?
Og er det ikke sådan, at det, de andre lande egentlig har haft allermest travlt med, har været at få lavet nogle støtteordninger til deres landmænd, fordi regeringerne i de andre lande godt kan se, at man simpelt hen ikke kan behandle et erhverv på den måde, som vi behandler et erhverv herhjemme?
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Jeg er ansvarlig.
Jeg er den øverste ansvarlige for dansk politi.
Dansk politi handler hver eneste dag 24 timer i døgnet.
Det, hr. Skaarup spørger om i dag, er nye regler.
Jeg har ikke hørt en eneste præcisering af de regelændringer, som hr. Skaarup spørger om, ikke en.
Det skyldes selvfølgelig, at hr. Skaarup heller ikke selv er klar over, hvad det er han efterspørger.
Hvad er det, hr. Skaarup vil have?
Skal politiet have mulighed for at sætte folk ud af deres lejligheder?
Er det det, hr. Skaarup ønsker?
Skal politiet sådan rejse rundt og sætte folk ud af deres lejligheder uden nogen retssikkerhed?
Hvad er det, hr. Skaarup vil have?
Jeg har nu spurgt politiet, som arbejder med det her, og som handler på mine vegne.
Regeringen handler via sin administration.
Jeg er ikke politimand.
Jeg er minister.
Politiet handler på mine vegne i dagligdagen ude i det ganske land.
Det, som hr. Skaarup efterlyser, er nye regler uden at angive et eneste krav om, hvordan de skal se ud, uden at komme med en eneste idé til, hvad det er, der efterspørges.
På baggrund af, at en ledende medarbejder i Københavns Politi efterlyste nye regler uden at angive, hvad det var, har jeg nu bedt Københavns Politi om selv at komme med forslag til, hvad det er, de vil have.
Jeg har ikke fået svaret endnu.
Jeg har en forventning om, at Københavns Politis ledelse vil sende deres eventuelle forslag til nye regler videre til Statsadvokaten inden for en uge, så må vi se, hvad Statsadvokaten når frem til.
Vi skal ikke lave lovsjusk.
Vi skal have sikkerhed for, at retssikkerheden er i orden.
Vi skal have sikkerhed for, inden vi laver nye regler, at det også er noget, som de, der skal bruge dem, tror på virker.
Det vil tjene os alle sammen til ære, hvis det blev udgangspunktet også for vores debat
her under spørgetiden.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-31:
»Finder ministeren, det er forsvarligt, at beboere på overgangsydelse og efterløn meget let risikerer at måtte flytte fra deres bolig, når den bliver renoveret af ejeren eller boligselskabet, fordi de ikke kan betale den forhøjede husleje, og vil ministeren tage initiativ til at sikre, at det i sådanne situationer er muligt at blive boende?«
Jamen det er jo det, mange har gjort, også folk på efterløn.
De har afstemt deres boligforhold efter deres økonomi, men det, der så sker, er, at der kommer en renovering, som de ikke kan kontrollere, og som giver dem en huslejeforhøjelse.
Det er jo det, der er problemet, og det er derfor, jeg synes, vi har et ansvar og må sige, det er uholdbart, at folk bliver tvunget til at flytte fra deres bolig af den grund.
Det er jo ikke rigtigt, at vi har et boligstøttesystem, som hjælper her.
Man får generelt 15 pct. af huslejeforhøjelsen, og det hjælper jo ikke de personer, der får en huslejeforhøjelse på 1.500 kr. om måneden.
Så kan de ikke klare det.
Jeg vil egentlig godt spørge boligministeren, om boligministeren er indstillet på at finde en ordning.
Vi har netop lavet regler om boligsikring, som er med til at sikre, at folk kan blive boende og også få støtte, så man kan blive boende.
Det er jo hovedprincippet, og vi får mere og mere byfornyelse på den måde uden om byfornyelsesloven, så jeg synes, der er behov for, at vi kigger på det.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Jeg vil i og for sig godt bede ministeren bekræfte, at i det tilfælde, hvor der er tale om en person på overgangsydelse og en huslejestigning på 1.000 kr. om måneden, kan der maksimalt blive tale om, at vedkommende får dækket de 150 kr.
Så er der altså 850 kr. tilbage, som man selv skal betale af overgangsydelsen, hvilket jo ikke kan lade sig gøre.
Det ved ministeren jo alt om.
Men de 150 kr. er jo også under forudsætning af, at man ikke rammer forskellige maksimumlofter og sådan noget, og det ved ministeren jo også alt om.
I virkeligheden kan ministeren meget nemt give svaret i dag, nemlig at der ikke er noget, der tilnærmelsesvis ligner en kompensation for den huslejestigning, for sådan er reglerne.
Det behøver ministeren ikke gøre nogen større mystik ud af, men jeg vil da gerne indlevere et skriftligt spørgsmål til ministeren, så det, jeg lige har sagt her, kan komme fint på tryk.
Men særlig indviklet er det altså ikke.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-31:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Knud Erik Hansen, at han jo også godt ved, at ifølge boligreguleringsloven, som de fleste kommuner har tilsluttet sig, er det sådan, at udlejeren skal meddele den enkelte lejer, hvis han ønsker at renovere, og hvis man ønsker, at huslejen derfor skal stige; så har den enkelte lejer mulighed for at indklage sagen til Huslejenævnet.
Det er netop for at sikre, at vi kan blive ved med at have boliger, der på den ene side bliver forbedrede, så vi stadig har gode boliger i Danmark, og også for at den enkelte lejer kan være sikker på, at der ikke bare skabes ekstra profit under navn af forbedringer.
Det skal man gøre, uanset om man bor i ejerbolig eller lejerbolig, og det synes jeg er en meget rimelig og god ordning.
Det kan ministeren bekræfte, og jeg kan også godt bekræfte, at hvis man finder ud af, at man godt kunne tænke sig at bygge nogle lejligheder - og nybyggeri er der jo fri huslejedannelse i - handler det bare om at komme i gang og bygge nogle boliger, så vi kan få skabt nogle flere lejligheder til de mennesker, der bor i dette land.
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-31:
Det kan kun få mig til at stille et spørgsmål, der ligger lidt op ad hr. Egil Møllers.
Kan boligministeren bekræfte, at der faktisk lå to udkast i det, Lejelovskommissionen kom frem med, og i og med at der fem minutter før klokken faldt i slag faktisk kom et tredje, som ikke blev særlig gennemarbejdet, besluttede den daværende boligminister at nedsætte et hurtigtarbejdende udvalg, der skulle kigge på tingene?
Netop derfor kunne man sige, at der ikke kunne drages nogen konklusioner af det, Lejelovskommissionen kom frem med.
Kan ministeren bekræfte det?
Egil Møller (DF), 2001-01-31:
Nu skal jeg undlade at omtale flygtninge i mit næste spørgsmål til ministeren, men spørge, om ministeren er indstillet på at se, hvad Lejelovskommissionen anbefalede for 3 år siden med hensyn til, at vi skulle have en mere liberal og helst også en mere enkel lejelovgivning.
Var det noget, der kunne inspirere ministeren?
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-31:
Ja, nu er antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, jo ikke mit område.
Men jeg vil gerne bekræfte fru Lissa Mathiasens tal, og så vil jeg igen henstille, at vi diskuterer det reelle problem og det, der er blevet spurgt om, i stedet for hele tiden at lede diskussionen over mod flygtninge.
Vi ønsker at skabe et samfund, hvor der er mulighed for at flytte fra sit parcelhus til en lejlighed, når man har brug for det.
Vi ønsker et samfund, hvor der er boliger nok til alle, og lad os diskutere, hvordan vi skaber de boliger, og hvordan vi sikrer, at der er boliger nok til alle.
Når jeg talte om en ideologisk diskussion, mente jeg, at vi skal diskutere de reelle problemer og hvordan vi kan løse dem, i stedet for altid at diskutere flygtningeproblemet.