runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Hvis hr. Bjarne Laustsen havde hørt efter, havde han hørt statsministeren udtrykke meget stor sympati i forhold til vores dagpengesystem, og jeg kan ikke rigtig se, at det giver
nogen mening, andet end at man skal spilde Folketingets tid, at jeg skal stå og gentage nøjagtig de samme ord, som statsministeren har sagt.
Det synes jeg ærlig talt ikke rigtig har nogen relevans, og derfor valgte jeg en anden indgang.
Jeg bakker jo naturligvis op om statsministerens tale; det er jo logisk.
Så den skal hr. Bjarne Laustsen altså lidt længere til Aalborg med eller Støvring, eller hvor det er, han normalt holder til.
Spørgsmålet er jo i virkeligheden: Hvad mener Socialdemokraterne egentlig?
Jeg kan simpelt hen ikke finde ud af, hvad Socialdemokraterne mener, og hvor de står.
Det skyldes måske, at der både er nogle hemmelige velfærdsoplæg, og så er der noget, der åbenbart skal blive til noget, og noget, der heller ikke skal blive til noget, og sådan kører det jo i en sand ring hos Socialdemokraterne.
Men jeg kan slet ikke finde ud af, hvad det er, man egentlig vil, for det ene øjeblik beskylder man regeringen for at putte det hele i en syltekrukke og ikke at ville diskutere det, og det andet øjeblik siger man, at der er blevet åbnet en ladeport.
Hvad mener man egentlig hos Socialdemokraterne?
Kan vi ikke få et svar på det?
Jeg kan ikke forstå, hvis det er sådan, at man mener, det er en syltekrukke, at vi siger, at der ikke kommer nogen ændringer.
Og det er et svar til alle: Der kommer ikke nogen ændringer i dagpengesystemet, førend vi har set Velfærdskommissionens oplæg og det er blevet set i sammenhæng med andre velfærdskerneydelser og vi har haft en ordentlig drøftelse med befolkningen inden og vi kan sikre os, at det bliver bredt funderet i det danske Folketing.
Det har jeg jo gjort meget klart i min tale, og længere er den sådan set ikke.
Jo, hvis det er sådan, at man ønsker den bagudrettede diskussion om: Hvad mente vi nu lige om det forslag, og var det fornuftigt?
Og alle de spørgsmål, der kommer op her.
Fakta er jo, at vi har trukket forslaget tilbage, og vi står hundrede procent fast på, at der kommer ingen ændringer i dagpengesystemet, førend de betingelser, som jeg har nævnt, er opfyldt.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Jeg vil sige tak til hr. Jens Rohde for, at han bekræftede, at der ikke er noget nyt i den sidste pind andet end det, vi i Folketinget hele tiden har været enige om: at det her skulle bekæmpes.
Der er ikke afsat én eneste krone mere til det, det har vi jo fået konstateret.
Jeg tror godt, jeg ved, hvem der vil få sympatien.
Hr. Jens Rohde var inde på, at vi i vores regeringstid har lavet 17 større ændringer.
Nu har jeg været med til næsten dem alle sammen, og jeg vil spørge hr. Jens Rohde, om ikke det er rigtigt, at vi aldrig nogen sinde har undergravet fundamentet, det fundament, som statsministeren også stod og roste sig af her, da han sådan set fremlagde sin tale.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Det er jo lidt vanskeligt for os som opposition at spørge det ledende regeringsparti om noget fremadrettet
, når ordføreren går op og siger: Vi er løbet tør for initiativer, vi kommer ikke med noget som helst på den her side af valget, I kan godt lade være at spørge, for det er det samme svar: Vi kommer ikke med nogen nye initiativer.
Jamen når regeringen er løbet tør for initiativer og den kommer med en ordførertale, som kun fortæller om, hvad den har lavet,
så stiller man jo nogle stilfærdige spørgsmål.
En af de ting, som hr. Jens Rohde refererede til, var
andre aktører.
Det har bl.a. haft den konsekvens, at flere og flere arbejdsløse må vente i uger med at blive konfronteret med en indberetning, og det kan betyde flere ugers mistede dagpenge på grund af snøvleri blandt andre aktører.
Er det noget, Venstre støtter?
Er det noget, man er stolt af at man har lavet?
Til det med frit a-kasse-valg: Jamen jeg tror, de fleste i Folketinget går ind for frit valg.
Men mener Venstre, at det styrker a-kassernes faglige fundament for at deltage i det opsøgende arbejdsmarkeds politik, at medlemmerne ikke længere er organiserede efter faglige kriterier?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-17:
Det er vedrørende det fremadrettede.
Kristendemokraterne havde egentlig gerne set, at der også fra regeringens side var lavet noget fremadrettet.
Og jeg havde egentlig håbet på, at vi kunne få løftet bare sådan en lille flig med hensyn til de ændringer, som nødvendigvis må ske på dagpengeområdet.
Er det f.eks. rimeligt, at folk med en årsindkomst på 1 mio. kr. kan få supplerende dagpenge?
Der kunne nok være et hjørne, man kunne tage lidt fat i.
Jeg forstår godt det, hr. Jens Rohde siger om, at der kan være tilfælde, hvor der falder en dom eller andet, men der står dog i forslaget til vedtagelse, at »regeringen ikke har planer om at komme med forslag til grundlæggende ændringer ...« - ikke har planer om.
Man kan jo ikke have planer om en dom, som muligvis vil komme.
Er der alligevel lidt planer?
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Jeg kan huske, at jeg, da jeg gik i gymnasiet, havde en dansklærerinde, som havde en fantastisk evne til at fortolke nogle af de kæreste børneeventyr ud i nogle af de mest bizarre situationer.
Det er selvfølgelig enhvers ret, men det blev de jo hverken bedre eller mere rigtige af.
Og til hr. Mogens Nørgård Pedersen: Jeg kan altså kun sige det, jeg har sagt før: Vi har ikke nogen planer; der er ikke nogen planer, selv om hr. Mogens Nørgård Pedersen måske gerne ville have, at der var nogle.
Nu har vi sagt, at vi sætter det ind i en sammenhæng med andre velfærdsydelser i forhold til Velfærdskommissionen.
Så har man et godt og sammenhængende grundlag at diskutere ikke bare her i Folketinget, men også med befolkningen på.
Det mener vi er fornuftigt, og det mener vi også er udtryk for en respekt for, at befolkningen må tages med i så store beslutninger, hvis det er sådan, at de skal effektueres.
Og lad mig endnu en gang slå fast: Der er ikke nogen planer.
Hvem har man så mest sympati for?
Ja, det ved jeg ikke.
Valget gav jo i hvert fald i første omgang et meget klart svar på, hvem det var, man havde sympati for.
Og så må vi jo se, hvad det næste valg bringer.
Jeg hører bare til dem, som synes, det er godt, at den her regering i stedet for, at man går ud og siger til befolkningen: Læs på lektien, læs på lektien, som hr. Mogens Lykketoft og den tidligere statsminister gjorde det udeomkring på arbejdspladserne, i det mindste lytter og tager til efterretning, at nogle rent faktisk synes, at der er tale om et løftebrud, og så træffer beslutninger derudfra.
Det synes jeg både er godt og også modigt gjort, også selv om det måske er en nyskabelse i dansk politik.
Det er måske tiltrængt, så vi kan sikre, at befolkningen kan have den tillid til os politikere herinde, som må være dem berettiget. Til hr. Ole Sohn: Jeg er ikke sur overhovedet - det ved hr. Ole Sohn også godt - men jeg påpeger blot modsætningerne i det, hr. Ole Sohn står og siger, nemlig når han taler om en fremadrettet debat, hvorefter der kommer et forslag til vedtagelse, som handler om den bagudrettede debat.
Andet er det såmænd ikke, og jeg har også sagt, at det selvfølgelig er hr. Ole Sohns gode ret at gøre det.
Margrete Auken (SF), 2003-12-17:
Nu skal vi jo ikke diskutere, hvorvidt metroen er en god idé eller ej.
Jeg står udelukkende og diskuterer, hvor mange milliarder der i øjeblikket hældes ud på det her, og da jeg selv er borger i København - jeg er oven i købet præst for dem på Frederiksberg, og hvis jeg begynder at gå deres regnestykker efter, kan jeg godt sige, at så begynder det da at blive skrapt - så er jeg med i det her.
Derfor spørger jeg finansministeren - finansministeren - om den måde, han bevilger penge til dette her på.
Det er jo trods alt et eller andet sted også hans ansvar i de her sammenhænge, om han synes, det her er fuldstændig betryggende, og det kan jeg forstå at det synes han.
Det vil jeg så godt lige notere, sådan at vi gør det helt klart.
Så behøver finansministeren ikke engang at svare.
Nu noterer vi os altså, at finansministeren finder det fuldstændig betryggende, at man har overskredet lånerammen med adskillige milliarder, ud over at man har taget en hel masse andre beløb ind, som man skylder, og at man er nødt til at lave meget, meget, meget optimistiske prognoser, meget optimistiske prognoser, hvis der på en eller anden måde skal være håb om, at det her skal kunne betales tilbage inden for de 45 år, man siger, for ellers bliver regningen jo sendt videre.
Jeg ved godt, at det ikke er gået ud over finansministerens gårde osv., og jeg ved godt, at det er os i København, der kommer til at betale det, men jeg synes trods alt, at finansministeren burde stå så meget ved sit ansvar her, at han sagde, at han godt ville følge lidt bedre med i det her budget.
Hvis jeg ikke får et bedre svar fra ham nu, så vil jeg godt trække det næste spørgsmål tilbage, for så forstår jeg jo, at finansministeren er skingrende ligeglad.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-17:
Jeg havde nu ellers også sådan en fornemmelse af, at Venstres ordfører var en anelse vrissen, men det kan godt være, det ikke er tilfældet.
Men så kunne man da i det mindste svare på de spørgsmål, man blev stillet.
Jeg stillede et helt konkret spørgsmål til Venstres ordfører om obligatorisk medlemskab af en a-kasse.
Det er oven i købet et fremadrettet spørgsmål, og det er jo det, Venstres ordfører efterlyser. Når man så får et fremadrettet spørgsmål, bruger man ikke tid på at svare, kun i sådan nogle generelle vendinger om, at regeringen ikke har nogen planer.
Men det ved vi jo; det har de ikke.
Så jeg vil gerne have svar på det spørgsmål: Hvad er det egentlig, Venstres ordfører har så meget imod med hensyn til det der med obligatorisk medlemskab af en a-kasse?
For det andet er der jo det her gamle udtryk, der hedder: Kæmp for alt, hvad du har kært, og jeg går ud fra, at regeringen havde det her kært, altså de forslag, der skulle give en besparelse på 800 mio. kr.
Har man så ikke tænkt sig at gå ud og kæmpe og i det mindste forklare befolkningen, hvorfor det her var så genialt, sådan at man kan få vendt folkestemningen, og sådan at Venstre derefter kan vende sin politik igen i retning af det, man mener er det rigtige?
Folkestemningen er jo altså tilsyneladende på det her område vendt imod regeringen, og så skifter regeringen politik.
Men skal man så ikke ud og forsøge at forklare, hvad det geniale var?
Kan vi også få svar på det?
Hvornår begynder man at se regeringen på barrikaderne og forklare befolkningen, hvorfor det her var gode forslag?
Pia Kristensen (DF), 2003-12-17:
»Er ministeren opmærksom på, at der i sager om tvangsfjernelse af børn stadig bruges personlighedstest, der af mange forskere og andre betegnes som værdiløse,
er ministeren bekendt med den alvorlige kritik, der er rejst mod sådanne test, og hvilke overvejelser vil ministeren gøre sig for at sikre, at man kommer væk fra at bruge sådanne test i en kommende reform af reglerne om tvangsfjernelse?«
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-17:
Hr. Jens Rohde afslørede jo ikke noget særlig stort kendskab
til a-kasse-systemet og til dagpengesystemet, og i hvert fald var der slet ingen sympati for dagpengesystemet i hr. Jens Rohdes tale.
Nu har jeg så forstået, at forenkling for Venstre er lig med besparelser.
Jeg vil godt høre, om de to forslag, der var i finansloven, og som nu er taget af bordet, var forenklingsforslag, eller det var besparelsesforslag.
Det er ret væsentligt at vide.
Var der nogen forenkling i den måde, man vil gøre det op på?
Det er jo ret interessant at vide, når man skal til at kigge på dagpengesystemet, om det netop er forenklinger, man går efter.
Det tror jeg alle sukker efter.
Og det var også med i det forslag til vedtagelse, Venstre selv har stemt for tidligere, hvor man skulle forsøge at forenkle tingene.
Men tilbage står der jo stadig væk, at statsministeren mener, at der er lommer i systemet, finansministeren mener, at der er uhensigtmæssigheder i det, og beskæftigelsesministeren har mere eller mindre indirekte sagt, at både lønmodtagere og arbejdsgivere snyder på vægten med hensyn til at få dagpenge i Danmark.
Margrete Auken (SF), 2003-12-17:
»Hvilken overvågning har Finansministeriet af, om Ørestadsselskabet kan overholde den af Finansudvalget fastsatte låneramme - med de af selskabet indgåede forpligtigelser?«
Thor Pedersen (V), 2003-12-17:
Jeg tror, det er en umulig opgave at stille fru Margrete
Auken tilfreds, uanset om så alle togene kører dobbelt så meget, og hvad ved jeg.
Jeg tror, det er umuligt.
Og jeg synes, det er et forkert princip at have, at jeg skal svare på de spørgsmål, der stilles til trafikministeren.
Der er lavet et projekt, som ikke umiddelbart berører statskassen.
Det finansieres af Ørestadsselskabet.
Sådan er dét, og de penge, der er videreudlånt, og som fru Margrete Auken taler så meget om, skal jo ikke finansieres af Ørestadsselskabet.
De skal betales af dem, som de er lånt ud til.
Jamen sådan er det altså ikke.
Det er ikke Ørestadsselskabet, der forrenter afdrag af de penge, der er videreudlånt.
Hvis fru Margrete Auken mener det, så må hun stille endnu et spørgsmål til trafikministeren oven i de 59 andre.
Margrete Auken (SF), 2003-12-17:
Ja, det her er så begrundelsen, og jeg kan så regne ud, at jeg ikke får noget svar, for hvis jeg kun får den sovs, jeg fik her om, at det er et vældig godt projekt, og at der ingen grund er til at være bekymret, og at det går godt alt sammen, og at det i øvrigt er dem, der har lånt, der skal betale tilbage, så har jeg kun én ting, og det vil jeg da formulere som et spørgsmål: Er finansministeren opmærksom på, at den part, der har lånt, er med i det her?
Man har jo ikke lånt uden for selskaberne.
Man kan godt sige, at Frederiksberg Kommune, som ejer, jeg tror, det er 45 pct. af det, får en meget, meget stor ekstraregning, som staten ikke direkte hænger på, en meget stor ekstraregning, men vi er stadig væk inden for noget, hvor vi dog synes, at det offentlige skulle have lidt kontrol med det her.
Langt de fleste penge ligger i staten, og de ligger i Københavns Kommune - nu er jeg medlem af begge dele - og der sidder vi og har den store regning.
Så kommer mit spørgsmål til finansministeren: Hvem er det uden for Frederiksberg Kommune og staten og København, det vil sige os selv, der skal betale tilbage, og i givet fald kan få regningen, hvis ikke den kan betales?
Ja tak, men der er ikke ret mange, der bruger den.
Man kan jo ikke gå ud og sige: Nu laver vi en ekstra regning til dem, der kommer op af metrohullet.
Her står vi så med kassen og siger: Så, det havde du ikke ventet, kammerat, du betalte ganske vist kun 15 kr., da du gik ned, men her står vi med en regning på 500 kr. til dig, for det er dig, der skal betale, det har
finansministeren sagt, og du kom for skade at bruge metroen!
Og når vi så ser på regnestykket, hvis man skal have en tilbagebetalingstid på f.eks. 45 år, og det er ganske meget, så skal man have en omvendt Murphy.
Alt, hvad der kan gå godt, vil gå godt.
For hvis det bare går galt et eneste sted, så kan ministeren altså ikke sende regningen til metroselskabets kunder, og han kan heller ikke sende den til metroselskabet, for de vil sandsynligvis ikke være der på det tidspunkt.
Og så går den lige videre til vores efterkommere.
Jeg ved godt, at finansministeren på det tidspunkt sidder og hygger sig som en gammel mand oppe på sine mange gårde.
Hvis han er i live, hvad vi selvfølgelig alle sammen håber, vil han sidde oppe og hygge sig på sine mange gårde, og så vil folk komme og sige, at - ja, det eneste, de kan sige, er, at han i virkeligheden ikke kan sige, at han ikke vidste det, for det blev sagt.
Hvis jeg ikke kan få andet ud af det her, så kan jeg i hvert fald få afværget, at man får det beskrevet, som om man bare er ramt af sort uheld og ikke af gennemført uansvarlighed, hvad angår de milliarder af kroner, som hældes i hovedet på vores efterkommere.
Jeg kan se, at Venstres trafikordfører også sidder og ser vældig tilfreds ud.
Han er nemlig også langt væk, når regningen for alvor melder sig.
Men det er blevet opdaget.
Thor Pedersen (V), 2003-12-17:
Jeg må sige, at jeg ikke rigtig ved, hvad det er, der egentlig er fru Margrete Aukens ærinde.
Selvfølgelig kan man godt lukke det helt ned, det er klart.
Man kan fylde det hele med beton og lukke metroen, det er klart.
Selv om der er fine reklamer i TV 2/Lorry og andre steder om at tage metroen her i juledagene, lade bilen stå osv., så mener fru Margrete Auken, det er bedre, at man undgår at bruge den kollektive trafik her i juledagene.
Jeg synes hellere, man skulle gøre opmærksom på, hvad det i virkeligheden er for et fremadrettet transportgode, man får i hovedstaden.
Der er noget, der hedder begyndervanskeligheder.
Sådan har det været alle steder med ny teknik og nye trafiksystemer.
Jeg synes hellere, man skulle opfordre til, at man bruger metroen i stedet for at give indtryk af, at nu bør man nok stoppe.
For hvad er alternativet til, at metroen kører, og at folk rejser med metroen?
Det er da for så vidt at gøre det endnu bedre.
Min opfattelse er, at Ørestadsselskabet forsøger at gøre det endnu bedre, og Trafikudvalget forsøger på samme måde at motivere til, at man gør det endnu bedre.
Så i stedet for at være negativ og fremtidsfjendsk vil jeg nyde den forventede glæde ved, at jeg også om 45 år vil vurdere det som en succes, at der var modige politikere, der overhovedet turde at tage den beslutning at etablere en metro i København som måske et af de største løft for hovedstadsområdet i lang tid.
Margrete Auken (SF), 2003-12-17:
Nu er finansministeren ikke mistænkt for at bruge
kollektiv trafik.
Og hvis han ikke tror, der er anden kollektiv trafik i København end metroen, så vil jeg sige, at så ringe er vi altså ikke stillet i København.
Der er faktisk et forholdsvis velfungerende bussystem, selv om der er skåret en hel del i det på grund af metroen.
Og jeg vil meget gerne råde folk til at tage metroen.
Der er mange reklamer for det.
De busser, der tidligere kørte derhen, hvor folk skulle, kører nu til metrostationerne for at få folk til at tage metroen.
Der er ikke kommet folk fra bilerne over i metroen,
ikke spor, der er kun kommet buspassagerer
Så kan finansministeren jo godt sige, at jeg dog er en væmmelig, pessimistisk en, men jeg er da nødt til at kigge på regnestykket.
Dybest set er det her jo et barn, der både er undfanget og født i Finansministeriet.
Og nu forvandler Finansministeriet sig så til et holdningsministerium.
man ikke længere på pengene.
Det må jeg sige virkelig er blevet demonstreret i dag.
Her er ikke andet end holdning tilbage, for pungen og kassen er tom, og regningen er sendt videre og virkelig tak for det.
Jeg har ikke mere at spørge om.
Thor Pedersen (V), 2003-12-17:
Jeg angiver bare problemstillingen på en anden måde.
Jeg mener, at opgaven er at gøre det bedre, opgaven er at løse tekniske fejl, opgaven er at styrke regulariteten, altså
den planmæssige afgang
Det, det drejer sig om, er i virkeligheden at gøre det bedre.
Det er det, der er dagsordenen for metroen og Ørestadsselskabet.
Det er det, som Trafikudvalget arbejder med, og det er det ansvar, de også har over for Finansudvalget, over for Folketinget.
Der er ikke grund til at ytre mistillid til, at alle forsøger at gøre det bedst tænkelige.
Og så tror jeg, at man om 45 år vil se, at det var en meget stor succes, at det var rart, at der var nogle, der turde tage den beslutning, og at det måske var det største løft i meget lang tid for hovedstaden, selv om det ikke er overraskende, at der både kører busser og S-tog og er nærtrafik i øvrigt.
Det er altså ikke nogen nyhed.
Det er registreret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Kristensen (DF), 2003-12-17:
»Er ministeren opmærksom på, at der i sager om tvangsfjernelse af børn stadig bruges personlighedstest, der af mange forskere og andre betegnes som værdiløse,
Mange, der har arbejdet med tvangsanbringelsessager af børn fra hjemmet, har gjort opmærksom på store betænkeligheder ved den betydning, der tilknyttes de såkaldte projektive test.
Der findes en mængde projektive test, f.eks. Rorschachprøven, blækklatprøven, hvor den, der spørges, skal udtale, hvad 10 forskellige blækklatter ligner.
Andre kendte prøver er Baumtesten, hvor den adspurgte skal tegne et træ, og Lüschertesten, hvor forskellige farvekort skal lægges i en bestemt rækkefølge.
Men mange forskere advarer mod at tillægge sådanne prøver betydning.
Jeg har rejst dette spørgsmål, fordi jeg gerne vil høre, om ministeren og ministeriet er helt opmærksom på, at man ikke kan kortlægge et menneskes hele psyke ved at bede det iagttage en blækklat.
Man kan ikke fjerne et barn fra dets forældre på grund af dets reaktion på tegninger af dyr, eller hvilken rækkefølge barnet lægger farvede kort i.
Henriette Kjær (KF), 2003-12-17:
Jeg kan godt forstå spørgerens bekymring.
Jeg har også fulgt med i den kritik, der er rejst på området.
Det er helt afgørende, at vi kan stole på det grundlag, som lægges til grund i sager og afgørelser om tvangsfjernelse
af børn
Derfor må disse test heller ikke stå alene.
De skal bruges sammen med øvrige oplysninger, bl.a. samtaler med barnet og dets forældre og eventuelle oplysninger fra andre relevante personer.
Det er et stort puslespil, der skal sikre, at en anbringelse foregår på det bedst mulige grundlag.
Det er derfor også vigtigt, at vi er opmærksomme på området og også forholder os kritisk over for allerede etablerede metoder og redskaber.
Jeg har spurgt Dansk Psykologforening om brugen af disse test, og de har oplyst, at der udføres omfattende standardiseringsprocedurer, inden en test frigives til markedet, og en lang række test er på dette grundlag anerkendt i meget brede psykologkredse.
Herudover er hver enkelt test ledsaget af en omfattende vejledning, der fortæller, hvordan testen skal udføres, scores og tolkes. Jeg har derudover spurgt Psykolognævnet, som behandler klager over autoriserede psykologers virksomhed, herunder også i tvangsfjernelsessager, hvad deres erfaringer med personlighedstest er.
Psykolognævnet har oplyst mig om, at de i de klagesager, som de har set, og hvor der har været benyttet anerkendte, standardiserede test, ikke har fundet anledning til at udpege dette som et problem i psykologernes virksomhed.
Jeg vil derfor ikke foretage mig noget på nuværende tidspunkt, men jeg vil naturligvis fortsat have min opmærksomhed rettet mod området, og kommer der yderligere oplysninger frem, som giver anledning til at revurdere de oplysninger, som jeg har fået, vil jeg meget gerne se på det igen.
Pia Kristensen (DF), 2003-12-17:
Jeg siger tak til ministeren for svaret.
Jeg er da glad for, at socialministeren er kritisk over for testene, for sagen er jo, at forskerne som sagt advarer imod betydningen af de projektive test, fordi de vægtes meget i anbringelsessager. Der er netop i år udkommet en bog af Peter Fergo.
Det er en mand, der har arbejdet som bisidder i mange sager om tvangsfjernelse af børn i mere end 17 år.
I denne bog, »Psykologien som forvaltningens redskab«, fremhæves en lang række kritiske citater fra forskere og andre, der sætter spørgsmålstegn ved disse test.
Lad mig nævne nogle eksempler: De projektive test er et intellektuelt selvbedrag.
Disse test er en fantasifuld og meget omstridt metode for personlighedstesten.
Fordi reglerne for tolkning er mangelfuld, står forsøgslederen i fare for at se det, han vil.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Kritikken er faktisk ret alarmerende, og den er eksisterende. Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren virkelig vil afvise den kritik, der er kommet fra eksperter
, eller er man i ministeriet i virkeligheden godt klar over, at psykologerne er på gyngende grund med disse test?