runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 2002-12-09:
Vi fik faktisk et løfte, og det tror jeg da er et løfte, som interesserer mange boligejere, nemlig at ejendomsskatterne ikke er høje nok.
Der var et løfte om, at de skulle stige, hvis Socialdemokratiet fik magt, som de har agt.
Det vil jeg gerne have fru Pia Gjellerup til at bekræfte, og samtidig vil jeg spørge: Når man nu taler om skatter og afgifter og intelligent skattestop, så kunne man jo også spørge om de grønne afgifter; er det ikke således, at de grønne afgifter vender den tunge ende nedad, så det er folk med de laveste indkomster, der betaler mest af deres disponible indkomst?
Og vil fru Pia Gjellerup garantere, at grønne afgifter ikke vil stige, hvis fru Pia Gjellerup får magt, som hun mener at have agt?
Colette L. Brix (DF), 2002-12-09:
Nu fik jeg så nogenlunde rede på, hvad fru Pia Gjellerup mente om det skattestop.
Det bryder fru Pia Gjellerup sig ikke om.
Men fru Gjellerup taler meget om det intelligente skattestop, og et eller andet sted bliver jeg altså nødt til nu at afkræve hende et svar, for når man sidder herinde, bliver man jo lidt nysgerrig, når et parti har siddet henslængt i stolene og intet har foretaget sig et helt år.
Så jeg tænkte på, at det godt kunne være, at fru Pia Gjellerup kunne forklare mig lidt om det der intelligente skattestop.
Der har været tid til det.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-12-09:
Vil fru Pia Gjellerup ikke medgive, at den aggressive indvandrerpolitik, som Socialdemokratiet har ført i de seneste mange år, er skyld i, at vi har så stor en boligmangel her i Danmark?
Jeg taler her om, at vi havde over 100.000 boliger, hvis ikke vi havde haft en så attraktiv indvandrerpolitik.
Vil fru Pia Gjellerup også medgive, at den 3-måneders-regel, som man fra Socialdemokratiet skabte, således at flygtninge/indvandrere skulle have en bolig inden for 3 måneder, var forkert?
Man satte derved de danskere, som stod på ventelisten, bagest i køen.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Jeg har det vist ligesom hr. Anders Samuelsen: Jeg tror ikke på alle overskrifter, man kan forvente er i Dansk Industris blad.
Jeg mener, det er vigtigt, at udgangspunktet - det handler i meget høj grad om det, der også er udviklingen i forhold til de nationale mål - er de mål, som blev udsendt af den daværende undervisningsminister, som hr. Anders Samuelsen kender endnu bedre, end jeg gør det. Der skal være nogle justeringer af nogle af de ændringer, der ligger i folkeskolereformen, som jo altså justerer på nogle timetal her og der, men ellers er det ikke Socialdemokratiets opgave at være med til at sikre nogle stadig snævrere mål, en ensliggørelse af folkeskolen.
Men vi vil gerne være med til at sikre, sådan som det også lå i »Klare mål«-projektet fra fru Margrethe Vestagers hånd, en folkeskole med et vist nationalt præg.
Fru Line Barfod vil meget gerne have, at Socialdemokratiet skulle tilslutte sig i hvert fald principperne i en meget markant reform og individualisere hele vores overførselsindkomstsystem.
Det er vi bestemt ikke parate til.
Det er faktisk spørgsmålet, om vi overhovedet vil blive det, men det er i hvert fald et gigantisk projekt.
Vi er faktisk overbeviste om, at det vil vise sig, at der kommer ganske mange i aktivitet på den konto.
Det vil kræve ikke så forfærdelig mange timer på arbejdsmarkedet at komme op til at bevare sin kontanthjælp samlet set med sin arbejdsindkomst.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Han siger det nærmest, som om asylansøgere skal arbejde ifølge det socialdemokratiske beslutningsforslag.
Det er faktisk ikke meningen.
Vi mener bare, at det skal være muligt.
Det skal være med i tankegangen og i den virksomhed, der udøves på asylcentrene, at man bruger den mulighed.
Det har man erfaringsmæssigt kunnet i Hanstholm på fremragende vis, hvilket betyder, at det vi gerne vil have asylansøgere skal, nemlig lære dansk, demokrati og samfundsforståelse.
Det kan man få et meget bedre afsæt for, hvis kommunen har nogle muligheder for at arbejde med en aktiv deltagelse i det danske samfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Fru Pia Gjellerup fastholder, at asylansøgere skal sættes i arbejde ude i kommunerne med det samme i asylansøgningsfasen
, selv om 74 pct., som det ser ud nu, får afslag på asyl. Samtidig fortæller fru Pia Gjellerup Folketinget her i dag og dem, der lytter med på debatten, at der er stigende ledighed.
Så er det vel ikke unaturligt, at man spørger fru Pia
Hvordan sikrer vi, at de ikke tager arbejde fra de danskere, der ellers vil komme ud i en stigende ledighed?
Tingene hænger jo ikke sammen, hvis man på den ene side siger, at asylansøgere skal ud i arbejde, anvises af kommunerne, og ledigheden på den anden side samtidig stiger blandt danskere, medmindre ledigheden blandt danskere så vil stige endnu mere.
Line Barfod (EL), 2002-12-09:
Jeg skal først lige korrigere hr. Ole Sohn: Enhedslistens
forslag om, at hvert eneste menneske skal betragtes som et enkelt individ og have ret til sin egen indtægt og ikke modregnes for ægtefællens indtægt, er et forslag, som Enhedslisten har kæmpet for i mange år.
Det glædede os meget, da vi i sommer så, at det fik større opbakning også fra LO, og vi håber da, at det også på et tidspunkt kan slå igennem i Socialdemokraternes holdning, at hvert enkelt menneske skal betragtes som selvstændigt og ikke være afhængigt af ægtefællens indkomst.
Og så må jeg desværre konstatere, at Socialdemokraternes ordfører, fru Pia Gjellerup, ikke kan svare de 30.000 familier, der nu kommer til at miste 1.000 kr. om måneden, hvad de så skal leve af.
Det er ifølge bemærkningerne til forslaget kun 2.000-3.000 af dem, der kommer til at få den tilknytning til arbejdsmarkedet, der giver dem en arbejdsindtægt, der opvejer de 1.000 kr., der bliver skåret.
Jeg må tilstå, at det undrer mig, at Socialdemokraterne ikke er i stand til at komme med et eneste bud på, hvordan de skal klare sig for de færre penge, ligesom vi tidligere har måttet konstatere, at man ikke har nogen bud til de unge, der skal klare sig for 30-35 kr. om dagen til mad, på, hvordan i alverden de skal købe mad så billigt.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke de gode Venstrefolk for al den positive reklame, de har givet Det Radikale Venstres intelligente skattestop her i dag.
Den kan vi ikke få nok af.
Og til det enkle svar på det spørgsmål, der blev stillet af en Venstremand, om, hvorfor vælgerne så ikke har kvitteret endnu, må man jo sige, at vælgerne ikke har haft muligheden.
Det intelligente skattestop er blevet lanceret for en måneds tid eller to siden, men lige så snart de får muligheden, er vi sikre på, at de vil kvittere.
Vi kan da se i meningsmålingerne, den seneste i Børsen, at Det Radikale Venstre siden valget er gået frem med ca. 40 pct. Jeg tror ikke, at der er andre partier, der kan præstere noget lignende.
Så til den socialdemokratiske ordfører igen om folkeskolen.
Det her
er, hvad Dansk Industri forventer, der kommer ud af folkeskoleforliget.
Jeg tror ikke på, at det er det, Socialdemokratiet ønsker, og derfor vil jeg bare gerne have et løfte fra Socialdemokratiet om, at der bliver sat en grænse her, så vi ikke ser folkeskoleforliget og den centralisering, som følger af folkeskoleforliget - mistillid til forældre, lærere og elever - som første skridt på vejen mod noget, der er endnu værre.
Så det løfte vil vi meget gerne have fra Socialdemokratiets ordfører, og jeg er også overbevist om, at det kan jeg sagtens få.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-12-09:
Der er ingen tvivl om, at socialdemokrater ikke bryder sig om skattestop, uanset om de er intelligente eller ikke intelligente.
Det er sådan, at man nærmest tænker
på, at jo mere intelligente de er, jo mindre kan socialdemokraterne lide det.
Det er nok, fordi de så kan snyde lidt i mørket og hente lidt flere penge ind til at dele ud af.
Men se, fru Pia Gjellerup har antydet, at det nok er de grønne afgifter, der skal have et nøk opad.
Jamen er vi ikke snart enige om, at de grønne afgifter rammer lige hårdt, uanset om man er rig, eller om man er fattig.
De rammer også lige hårdt, om man er rig eller arbejdsløs eller pensionist osv. Er det den måde, man vil blive ved med at køre videre på?
For så mener jeg stadig, at regeringens skattestop er det, der er bedst.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-12-09:
Et eller andet sted synes jeg faktisk altid, det er intelligent at stoppe skatter og afgifter.
Det er en underlig diskussion, men det var nu ikke det, jeg ville.
Jeg vil godt spørge fru Pia Gjellerup, stadig væk i forhold til den ledighed, der er her i landet, og den der forventning fra fru Pia Gjellerups side om, at der ville være øget ledighed - det kunne også se sådan ud, det vil være trist - hvordan fru Anne-Marie Meldgaard kan udtale til Ritzau: Vi ønsker at placere dem i kommuner, der gerne vil have asylsøgere, fordi de typisk har brug for arbejdskraft. Med den model vil man være med til at sikre en integration, som også kan fortsætte ud over asylperioden. Det forstår jeg ikke.
Hvordan kan man sikre en integration, der også kan vare ud over asylperioden?
Man skal integreres, mens man søger asyl, og så skal man fortsætte, når man har fået asyl.
Hvad, hvis man ikke får asyl?
Det er der faktisk rigtig mange, der heldigvis ikke gør for øjeblikket, for det er totalt uberettiget.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Vi har drøftet det tidligere, også under finanslovforhandlinger, kan jeg huske, og vi har ikke sagt ja til at fjerne modregningen.
Til hr. Thor Gunnar Kofoed: Jeg har jo siddet og tænkt lidt på, at når vi taler om skat, så tales der om propper og om huller og her senest om sier.
Og jeg tror, at hvis man ser på propper og huller og sier, så må sier sådan set være det mest intelligente.
Ønsket om stigning i de grønne afgifter er ikke Socialdemokratiets ønske.
Jeg vil bare henvise hr. Thor Gunnar Kofoed til vort skatteudspil.
Det er omfattende, det er langtrækkende, og det giver lavere skat på arbejde, og det giver ikke øgede grønne afgifter.
I øvrigt synes jeg ikke, det er korrekt, hvad hr. Thor Gunnar Kofoed siger, nemlig at de alle sammen rammer skævt.
Nej, det er der nogle af dem, der gør, men der er sandelig også nogle af dem, der rammer omvendt skævt, altså f.eks. benzinafgifter og også en hel del varmeudgifter.
Så til fru Pia Kjærsgaard, som ikke kan forstå, at det kan give et bidrag til integrationen, at man begynder den
Se, det er jeg simpelt hen ude af stand til at forstå.
For mig er det fuldstændig utvivlsomt, at hvis man er i en periode i Danmark, mens ens asylsag behandles, så vil man få nogle erfaringer om det danske samfund, hvis man ikke bliver isoleret på et asylcenter, men er ude på et arbejdsmarked.
Det er selvfølgelig nogle oplevelser, man så ikke får gjort brug af.
Hvis man afvises, skal man ud af Danmark, men hvis man bliver i Danmark, begynder vi allerede integrationen fra et bedre niveau.
De, der bliver afvist, er så den erfaring rigere; de har oplevet et dansk samfund i aktivitet.
Henrik Vestergaard (V), 2002-12-09:
Til fru Pia Gjellerup: Jeg roste sådan set, at den tidligere regering havde holdt fast i Schlüters fastkurspolitik.
Det har været til gavn for dansk økonomi.
Det, jeg ikke kunne rose, var, at man ikke kunne tøjle væksten i det offentlige forbrug.
Det er der så kommet et nyt værktøj til, der hedder skattestoppet, som bl.a. er med til at tøjle det offentlige forbrug og sikre, at den stigende velfærd lander i befolkningens egne lommer.
Målsætningen i 2010 om at halvere den offentlige gæld går jeg ud fra Socialdemokraterne stadig væk står bag ved.
Så var mit spørgsmål blot: Hvad er det for nogle værktøjer, som Socialdemokraterne har brugt deres 1-årige oppositionsperiode til at lægge i værktøjskassen, sådan at man, hvis man skal deltage i at styre det offentlige forbrug, så også har nogle værktøjer, der virker, hvad man jo ikke havde i 1990'erne?
Colette L. Brix (DF), 2002-12-09:
Det er rigtigt.
Jeg synes også, der skal være plads til meget, men man skal jo ikke ligefrem få nationen til at gå ned i knæ, for det er et sortsyn ud over alle grænser.
Jeg synes, det går meget godt.
Regeringen er kommet meget godt fra det.
Dansk Folkeparti har været i arbejdstøjet.
Vi har været med, vi tager et ansvar, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er det, der er så galt ved det skattestop? Og hvad er et kvalitetsskattestop for Socialdemokraterne?
Bent Bøgsted (DF), 2002-12-09:
Nu har vi hørt en hel del om arbejdsmarkedet og om, at der ikke er tiltag, der skaffer flere i arbejde, og meget af det, der ligger i arbejdsmarkedsreformen, bygger jo egentlig på den tidligere SR-regerings tal, bl.a. 87.000 flere i arbejde inden år 2010.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup: Hvad er det for tiltag, som Socialdemokratiet ikke har fået med i arbejdsmarkedsreformen, der skulle have skaffet flere i arbejde, for vi har ikke hørt noget om, hvorvidt der var nogle tiltag, der ikke er kommet med?
Vi har hørt om, hvad der er kommet med, som Socialdemokratiet også har kritiseret,
men der må være nogle tiltag, som kunne have skaffet flere i arbejde, men som Socialdemokratiet ikke har taget med.
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Jeg må indrømme, at jeg bliver mere og mere imponeret over hr. Thulesen Dahls evne til at snakke og snakke uden overhovedet at forholde sig til det, man spørger om.
Samtidig medvirker Dansk Folkeparti til, at man forringer den kollektive trafik med 360 mio. kr., så taksterne pr. januar 2004 sættes op med mellem 10 og 20 pct. Er det Dansk Folkepartis prioritering, at de, der kører i privatbiler, skal favoriseres, mens de, som er så uheldige at køre med bus og tog, værsgo har at betale?
Kan vi ikke godt få et klart svar på det?
Her varsles stigninger, bekræftet af trafikministeren, på mellem 10 og 20 pct.
Det går da ud over de menneskers økonomi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Først til hr. Anders Samuelsen: Det, jeg siger, er ikke udtryk for speciel mistillid til de offentligt ansatte, det er da i højere grad mistillid til de lokalt valgte politiske repræsentanter, som vi ikke synes bærer det godt nok igennem.
Hvis man tager sådan noget som folkeskolen, som hr. Samuelsen også er inde på, så er det da i meget høj grad, indtil folkeskoleforliget bliver udmøntet, en kommunal opgave også at sørge for, at de her delmål bliver fulgt.
Det er jo kommunen, der har opgaven i dag. Vi synes bare ikke, den har været forvaltet godt nok, så det er da ikke den offentligt ansatte, som er problemet her.
Det er de kommunalt valgte repræsentanter, altså politikerne, der ikke har formået at gøre det her tilstrækkelig godt.
Det er derfor, vi på nogle områder synes, det er godt, at vi lægger en lidt strammere styring ind.
På andre områder synes vi, vi skal fastholde den decentrale struktur og muligheden for, at man kan agere forskelligt fra kommune til kommune.
Med hensyn til asylansøgningsfasen tror jeg, jeg har været inde på det i forskellige runder, men vi synes altså, det vil være at stikke folk blår i øjnene at give dem danskundervisning og arbejde i ansøgningsfasen, når vi ved, som det ser ud nu, at 74 pct. får afslag på asyl og derfor efter vores opfattelse klart skal vende hjem.
Det er ikke hr. Samuelsens udgangspunkt.
Det er jo, at mange af dem i virkeligheden skal blive her, men det er altså ikke vores udgangspunkt, og derfor skal de selvfølgelig hverken lære dansk eller ud på det danske arbejdsmarked. Så til hr. Jacob Buksti, som jeg i virkeligheden synes gør sig skyldig i en klar vildledning, når man f.eks. siger, at der skæres ned på den kollektive trafik.
Nej, der tages et tilskud væk, der har været givet til en takstnedsættelse, som ikke er blevet brugt til en takstnedsættelse.
Provenuet for 2004 bliver brugt til at styrke jernbanenettet, dvs. en anden del af den kollektive trafik.
Derfor synes jeg i virkeligheden, at hr. Jacob Buksti gør sig skyldig i at blande tingene sammen, når han omtaler det sammen med, jeg tror, det var L 81 og behandlingen af det forslag.
Så til hr. Morten Helveg Petersen.
Der er vi jo langt fra både regeringen og, kan man sige, også Det Radikale Venstre.
Men jeg må sige, at 0,7 pct. som international forpligtelse i forhold til ulandsbistand jo ikke er noget specielt dårligt signal.
EU-gennemsnittet er 0,33 pct. på nuværende tidspunkt, og med 0,7 pct. vil Danmark stadig være nr. fire i verden.
Tror SF virkelig, med den indvandringsbølge vi kan stå over for, at det er nok at bevare de reguleringsmekanismer, der er i dag plus give noget uddannelse?
Nu har man set en SR-regering, der i meget høj grad har været præget af det, SF har ønsket.
Vi har alligevel haft en udvikling, hvor vi har haft et stigende antal illegale indvandrere i Danmark, som har taget job.
Det er et stigende problem.
Og det er også et problem, som jeg har forstået, at SF anerkender.
Men det viser lidt om potentialet af mulige vandrende arbejdstagere fra øst, at det selv under de nugældende omstændigheder er et stigende problem.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige, at det gør det slet ikke alene.
Det var bare ét af mange instrumenter til at sikre, at man ikke ødelægger det civile samfunds mulighed for selvregulering.
Det er jo det, hele velfærdssamfundet i Danmark er bygget op omkring.
Det har regeringen et ønske om at deregulere, og når jeg appellerer til Dansk Folkeparti, er det, fordi det er jer, der sidder på det parlamentariske flertal.
Så er det da meget naturligt, at man beder om, at I også giver meldinger om, hvor det er, I vil hen.
Jeg gør opmærksom på, at for SF er det ikke nok, at man blot sikrer det civile samfunds selvregulering.
Det er altafgørende, men det er ikke nok.
Derfor understregede jeg også i min ordførertale vigtigheden af, at vi uddanner, omskoler, efter/videreuddanner den ledige arbejdskraft, sådan at den arbejdskraft, vi har gående ledig herhjemme, har de kvalifikationer, der skal til.
I det tilfælde er det klart, at så vil en dansk arbejdsgiver selvfølgelig også tage en dansk medarbejder, som kan tale dansk, har en dansk uddannelse, fremfor en udlænding, som ikke kan sproget, og som ikke har de faglige kvalifikationer.
Tingene hænger jo sammen, og derfor er jeg selvfølgelig også ked af, at Dansk Folkeparti har medvirket til en arbejdsmarkedsreform, som skubber efter/videreuddannelsen ud i fremtiden.
Til hr. Per Dalgaard vil jeg sige: Jeg er fundamentalt uenig.
En af årsagerne til de stigende problemer, vi har i verden,
er simpelt hen, at vi har en voksende ulighed, og det kan ikke nytte noget, at vi i den rige verden tror, at hvis vi bare lukker os inde i vores egen lille verden, så forsvinder alle problemerne.
Nej, tværtimod.
Vi har en forpligtelse til som et af verdens rigeste lande at øge ulandsbistanden for at sikre, at de allerfattigste lande i verden får muligheder for på bedre vis at kunne blive selvforsynende og få bedre velstand, både materiel velstand, social velstand og uddannelsesmæssig velstand.
Det er det, der giver en bedre verden.
Så vi er fundamentalt uenige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Jeg forstår godt hr. Ole Sohns bøn til Dansk Folkeparti om at stemme på en måde, så eksklusivaftaler og blokaderet bevares.
Det er vel SF's udgangspunkt.
Men jeg vil spørge hr. Ole
Sohn: Hvis man alene henholder sig til det som værn mod den situation, der kan opstå på arbejdsmarkedet efter den indvandringsbølge, der kan forekomme efter EU-udvidelsen, er det så ikke temmelig naivt at tro, at det kan løse problemet?
Tror hr. Ole Sohn ikke, at hvis det alene er det civile samfund og de mekanismer, der gælder dér, der skal klare det, så kræver det yderligere magtbeføjelser til arbejdsmarkedets parter over for bl.a. den uorganiserede arbejdskraft, uorganiserede arbejdsgivere?
Og hvilke metoder vil hr. Ole Sohn så foreslå der?
Jeg synes ikke det er et særlig rart samfund, vi ryger ud i, heller ikke for den lønmodtager, der så også ønsker en vis frihed til at vælge selv.
Der er det langt bedre, at vi går ind og sikrer en kontrolleret tilgang til arbejdsmarkedet
udefra og dermed hjælper, kan man sige, det civile samfund med at løse opgaven.
Per Dalgaard (DF), 2002-12-09:
Hr. Ole Sohn sagde noget meget fornuftigt: Det handler om at prioritere.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jo mere eksotisk, jo mere fjernt, jo bedre.
Jo mere man kan få fremmede til landet, jo bedre.
Jo mere man kan beskæftige sig med udgifter og omkostninger, som måske ikke direkte har med det danske samfund at gøre, jo bedre.
Det er jo sådan, at det koster, og der findes rent faktisk kun én kage at dele ud af, og den hedder bruttonationalproduktet, og jo mere der gives til de der eksotiske forhold, jo mindre bliver der tilbage til andre.
Det kan ikke være anderledes.
Er det sådan, SF ønsker at prioritere: jo mere eksotisk, jo bedre?
Margrete Auken (SF), 2002-12-09:
Nu skal vi ikke ind i den debat, men ifølge EU-beregningerne er bilisternes belastning af miljøet, færdselssikkerheden, slid på vejene, og hvad ved jeg, kolossalt meget, og de betaler kun marginalt med deres afgifter; det er så en anden debat.
Regeringens finanslovudspil var dybt skrabet og helt forfærdeligt på jernbaneområdet.
Så lavede man et forlig, hvor man tog billetpristilskuddet og lagde oveni, og derved fik man det til at blive lidt mindre katastrofalt i en periode.
Men det er alligevel forfærdeligt.
Vi står i en situation, hvor vi i forvejen døjer med et underskud, som blev skabt i 1998, hvor Venstre og De Konservative tvang den socialdemokratisk ledede regering til at fortsætte jernbaneudbygningen til Frederikssund uden at bevilge flere penge til det.
Vi står med noget, der i forvejen var slemt, og i øvrigt også med en dårligt ledet Banestyrelse, men det er en anden side af sagen.
Så vil jeg godt lige sige til den påstand om, at tilskuddet ikke havde nogen virkning, at det ved man faktisk meget lidt om, for de mennesker, som fik glæde af det, sad ikke i togene.
Men de mennesker, der bliver ramt nu, sidder i togene, og de kommer til at flytte sig.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Til hr. Ole Stavad: Vi pønser overhovedet ikke på noget.
Der er ikke lagt op til ændring af den politik, Det Konservative Folkeparti står for, og det synes jeg er fremgået rimelig klart af mine svar.
Til hr. Jacob Buksti: Vi anerkender fuldt ud, at også den tidligere regering har været optaget af problemerne, og at der har været forhandlinger, som jeg forstår blev afbrudt af folketingsvalget.
Men faktum var og er fortsat, at hvis der ikke var blevet tilført disse ekstra penge, var bevillingerne simpelt hen faldet.
Jeg vil gerne sige, at den måde, det er finansieret på, synes jeg og Det Konservative Folkeparti er en rigtig måde at gøre det på.
Vi var imod den del af finanslovaftalen, som blev gennemført i 1999, tror jeg det var, om tilskud til den kollektive trafik, og det har jo vist sig, at det ikke har nogen indvirkning på adfærden, i hvert fald hvis man gerne vil have folk over i den kollektive trafik.
Det, folk efterlyser - jeg kan bare se ud fra mit eget udgangspunkt -
er, at togene går til tiden, og at de går regelmæssigt, og det er jo dét, vi håber på at kunne opnå ved at bruge de penge på togskinnerne frem for at bruge dem på tilskud.
Så tror jeg, det var fru Margrete Auken, som sagde, at vejene har vi jo ikke finansieret ved nogen særskilt opkrævning. Jeg vil gerne sige til fru Margrete Auken, at jeg synes nok, at bilisterne betaler deres del af festen i form af vægtafgifter, miljøafgifter, benzinafgifter og andet.
Margrete Auken (SF), 2002-12-09:
Jeg har fulgt debatten, og jeg vil godt lige sige, at det er fuldstændig rigtigt, når man ser det bilag, vi også har fået i Trafikudvalget, at beløbet går ned.
Nu kan jeg se, at der har været trafikordførere i nærheden af fru Gitte Seeberg, men de kan altså ikke huske bilaget.
Når vi kommer frem til aftalens 3. år, ligger vi under 2001-tallet, og så tager man altså billetpengene, 350 mio. kr., og skærer yderligere nedenunder.
Samlet set bliver det altså meget, meget mindre, og dertil skal lægges, at man har taget fra den kollektive trafik.
Når vi sammenligner med vejinvesteringerne, skal de ikke finansieres på nogen særlig måde.
Man skal ikke tage noget fra bilafgifterne, nej, der kommer penge til det, og man holder niveauet hele vejen igennem, så regeringen er konsekvent ondskabsfuld over for den kollektive trafik.