runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2005-05-25:
Altså den forrige taler, hr. Troels Ravn, viste jo rettidig omhu og trak følehornene til sig og var godt klar over, at Socialdemokraterne var med i et forlig.
Det samme vil jeg sige.
SF er jo også med, det er vi også, så jeg mener ikke, at det er i det her forum, vi skal tage diskussionen.
Det skal være forligspartierne, der skal finde ud af, om der overhovedet skal flere ressourcer til det her område.
Her har jeg klart meldt ud én gang, at det mener jeg altså ikke at der skal, for vi bruger så mange penge i forvejen.
Jeg synes, det er en strålende ordning, vi har på det her område.
Det er jo ikke nogen, der er ladt i stikken, tværtimod, og der er jo mulighed for at flytte rundt med det inden for rammen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-25:
Nu vender jeg debatten lidt for at komme ind på ligestillingsvinklen – nu ved jeg, at fru Louise Frevert også er ligestillingsordfører for sit parti –
synes fru Louise Frevert slet ikke, at det er problematisk, at mandlige studerende ikke har de samme muligheder som kvindelige studerende for at tage barsel, som tingene ser ud nu?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-05-25:
Det er præcis de ting, vi gør til sidst, og det er også præcis de ting, man vil kunne se at vi har skrevet og skrevet om, fortalt og fortalt om.
Det er netop det, der er succeshistorien, så det er faktisk en succes, der sker med FIUF-midlerne.
Om de penge, man gerne vil have lov at hjemtage, vil jeg sige, at man jo skal kunne anvende dem.
Derimod har man sagt, at vi vil komme i en situation, hvor vi skal have en ophugningsrunde – tror man. Derfor har jeg inviteret fiskeriorganisationerne, fagforeningerne og alle med ind, og det går faktisk fantastisk godt i det udvalgsarbejde, som skal afslutte det her til juli.
For jeg tror, som fiskerne har sagt, at der er for mange både i forhold til det antal fisk, de kan fange.
Og så tror jeg på, at vi måske kan finde en god ordning sammen.
Vi er meget optaget af det, og jeg tror stadig væk, man er glad for, at vi har sat fokus på det i regeringsgrundlaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-25:
Jeg hørte det sådan, at spørgsmålet var, om der er lighedstegn mellem en borger og en skatteyder, og som udgangspunkt vil jeg sige, at det da er fuldstændig rigtigt, at borgerne er de mennesker, der bor i det her land, og som på forskellig vis bidrager til finansieringen af de fælles goder, vi nu har.
Så det er ikke nogen stor overraskelse, heller ikke for fru Tina Nedergaard, tror jeg.
Afstemning
Tina Nedergaard (V), 2005-05-25:
Det er jo interessant at notere sig, at SF mener, at børnechecken skulle være for høj til nogle familier.
Det er en interessant betragtning.
Der kan man blive enig med Socialdemokraterne i hvert fald, men ikke med os.
Vi har ikke til hensigt at røre ved børnechecken i negativ retning, da det i princippet er et udtryk for et regulært skattefradrag.
Det, at der er flere, der skal forsørges i en familie, gælder altså også, selv om man arbejder, så er et ekstra barn også en ekstra mund, der skal mættes.
Ja, det er vi sådan set enige i i Venstre.
Det, der sådan set er vores hæmsko, når vi gør noget for borgerne, er, at vi ved, at borgerne også er dem, der betaler showet.
Det er derfor, vi er lidt mere påpasselige, end SF’s forslag umiddelbart giver udtryk for, nemlig 375 mio. kr. ekstraudgifter, hvor man ikke har anvist finansiering.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-25:
Nu skal det jo ikke være nogen hemmelighed, at vi gerne bruger penge, når vi føler, det er til gavn for borgerne.
I det her tilfælde synes vi klart, at det vil være til gavn for borgerne.
Regeringen har selv skrevet i regeringsgrundlaget, at man vil ofre 2 mia. kr. mere på børnefamilierne over de kommende år, bl.a. ved en forhøjelse af børnechecken.
Der ser SF gerne, at man i stedet for at give flere penge til børnefamilier, som måske oven i købet ikke føler at de har stort behov for den børnecheck, kunne bruge dem til den her gruppe mennesker, som økonomisk har det ret svært.
Det er jo bare et forslag, som jeg sådan skyder fra hoften her fra talerstolen, uden det er noget, jeg har vurderet til bunds.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Jeg skal ikke forlænge denne debat unødigt, men blot konstatere, at jeg med sindsro på Enhedslistens vegne kan sige, at vi synes, det er et rigtig godt forslag, som SF har fremsat.
For os er det åbenlyst, at de grupper, der har det svært i dag, er studerende med børn og studerende, der skal have børn.
Da vi jo ikke er bundet af at være med i et forlig på det her område, kan jeg bare sige, at vi kan støtte forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-25:
Det Radikale Venstre er jo også en del af SU-forliget.
Vi har nu indtil videre valgt fortsat at have den parlamentariske opfattelse, at når man har et forlig, må man stå inde for det.
Det kan være sympatisk at se på forholdene for studerende, der får børn, men vi synes i virkeligheden, at i det forlig, som blev lavet om SU, blev den mængde penge, som det nu kunne lade sig gøre at tilvejebringe til SU, anvendt fornuftigt – særlig når vi tænker på de enlige forsørgere, som vi sådan set betragter som nogle, der har større behov end par, der får børn, og når vi tænker på de handicappede, som blev tilgodeset med forliget.
Vi er i hvert fald heller ikke overbeviste om, at den halve milliard, som vi har regnet os frem til, at det vil koste, da SF ikke har villet gøre os den tjeneste, ikke kan anvendes på bedre vis end det, der er foreslået her.
Vi henholder os til forliget og kan derfor desværre ikke støtte forslaget trods de gode intentioner.
Louise Frevert (DF), 2005-05-25:
De kan jo dele deres klip, som de vil.
Det ved ordføreren da også udmærket.
Der er slet ikke nogen forskelsbehandling på nogen som helst måde, tværtimod er der lige mulighed for både mænd og kvinder for at kunne dele den barsel og de fødselsklip, der er på området, så der er ikke nogen forskelsbehandling her.
Det er jo lige netop det, vi også sørger for at der ikke vil være på nogen som helst områder.
Så alt i alt har vi et udmærket forlig, har vi ikke?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-25:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg selvfølgelig er utrolig glad for det forlig, som SF er med i, men det betyder ikke, at man ikke må have lov til at se på forbedringer på et område.
Til hr. Morten Østergaard kan jeg sige, at prisen, som SF har regnet sig frem til, er 375 mio. kr.
SF vil meget gerne være med til at drøfte med Folketingets partier og forligspartierne i SUkredsen, hvordan vi kan finde de her penge, for det er vores helt klare overbevisning, at det her er et område, vi er nødt til at kigge på af hensyn til de studerende og ikke mindst af hensyn til de studerendes børn.
Fordelene ved det her forslag er helt klart til at få øje på.
Hvem kan ønske sig mere?
Men jeg ser frem til, at vi kan mødes og forhandle om det, der er lagt op til, og jeg vil sige tak for den velvillige behandling af forslaget.
Nu nævner ministeren selv diskrimination.
Når regeringen har brystet sig af en vedtagelse, der handler om fleksibel barsel for alle, er det så ikke i sig selv en diskrimination, at studerende ikke har mulighed for den fleksible barsel?
Og ville det ikke være hensigtsmæssigt trods alt at starte et sted og dermed med de studerende på videregående uddannelser?
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Jo, det bekymrer mig altid, når studietiderne bliver forlænget, så det vil jeg gerne bekræfte.
Så sætter man sig i større udgifter, og så vil man gerne have lidt større indtægter, og så tager man erhvervsarbejde.
Jeg kan se alle argumenterne, og jeg kan også godt se argumentet for, at nogle flere unge får deres børn lidt tidligere, så jeg har slet ikke betvivlet de gode hensigter.
Men der er altså for det første det problem, at man her diskriminerer mod unge i ungdomsuddannelser, og for det andet er der et finansieringsproblem, som jeg synes, forslagsstillerne skulle tage alvorligt.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-25:
Det er bare for at præcisere.
Jeg forstod på Socialdemokratiets ordfører, at det ikke bare var en sprogtest af tosprogede børn, men af alle børn, netop for at undgå at stigmatisere de tosprogede.
Louise Frevert (DF), 2005-05-25:
Og jeg kan da se, at der står her, at man skal fordele børnene på baggrund af en sprogtest, så børnene indskrives på de skoler, som bedst kan håndtere problemerne, og så tosprogede børn ikke koncentreres på én skole.
Det er en sprogtest, vi taler om her, så skal vi nu ikke holde tingene adskilt?
Vi skal jo ikke til at blande bananer og kirsebær.
Vi må jo sige, at det her drejer sig om en sprogtest for tosprogede børn, for at de kan komme til at klare sig bedre i skolesystemet.
På den anden side vil vi have andre test – det kan eksempelvis være ligesom det, man kunne kalde gammeldags terminsprøver, eller andet – hvor man kan se, hvad niveauet er.
Det er to forskellige ting, vi taler om her, så vidt jeg kan forstå.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Det var fru Louise Frevert, der selv bragte på banen, om jeg nu hørte efter, og det vil jeg så til beroligelse for fru Louise Frevert gøre opmærksom på at jeg altså gjorde.
Men jeg vil spørge fru Louise Frevert, om fru Louise Frevert ikke forstår, at vi må sondre mellem diskussionen af sprogtest i forbindelse med integrationen i folkeskolen og diskussionen af test i al almindelighed, sådan som det er forstået i regeringens tankegang, nemlig at vi skal have en massiv mængde af test i folkeskolen som sådan.
Er der ikke en forskel?
Louise Frevert (DF), 2005-05-25:
Det var yderst vanskeligt for mig at høre Socialdemokraternes spørgsmål – det var måske mere en kommentar.
Men så vil jeg også kommentere retur og sige, at det her jo ikke egentlig drejer sig om at høre efter.
Her drejer det sig mere om at læse, og jeg kan faktisk godt læse, hvad der står.
Det er også derfor, jeg i al beskedenhed kvitterer for, at Socialdemokraterne er kommet på bedre tanker og ønsker test.
Så jeg vil bare gå ud fra, at det er nationale test, der selvfølgelig er bygget op på en sådan pædagogisk og forsvarlig måde, at det vil være givtigt for børnene, og at man også i L 135 kan bruge det på en konstruktiv måde.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Der bliver sagt her i forslaget – og nu skulle fru Louise Frevert måske så høre godt efter – at vi vil sikre kommunerne den nødvendige lovhjemmel, så børnene på baggrund af sprogtest kan indskrives på de skoler, som bedst kan håndtere problemerne.
Når det ellers gælder test i al almindelighed i folkeskolen, er det en længere pædagogisk diskussion, som jeg naturligvis gerne deltager i på et andet tidspunkt, men jeg mener ikke, at det har noget med den her sag at gøre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Skal det forstås på den måde, som jeg forstår det, hr. Troels Ravn siger, nemlig at det er et tilbud, man ikke kan sige nej til?
Er det korrekt forstået?
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Man kan sagtens forestille sig, at de pågældende forældre får besked fra skolemyndighederne om, at det er tilbuddet, der gives.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Hvad sker der så ifølge det forslag, som vi har med at gøre her?
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Det er altid givtigt med en debat, som måske kan afklare de forskellige spørgsmål, der er.
Men jeg mener rent faktisk at det må være sådan, at alle børn skal have en sprogtest for at få tilbudt den bedste undervisning og som sagt eventuelt også det bedste skoletilbud for den enkelte elev.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Så var det faktisk et relevant spørgsmål.
Betyder det så i forlængelse af hr. Morten Østergaards spørgsmål, at alle elever på de pågældende skoler uanset deres etniske baggrund vil få foretaget en sådan sprogtest?
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Det er en sprogtest, som er obligatorisk, men på baggrund af sprogtesten og på baggrund af en skole-hjem-samtale får barnet og forældrene tilbud om den skole, der passer bedst.
Men der er selvfølgelig nogle juridiske ting i det her.
Eksempelvis har den enkelte skolemyndighed også en forpligtelse til at anvise, hvilken klagemyndighed et eventuelt forældrepar vil skulle benytte sig af.
Men det vil ikke være ualmindeligt i den virkelige verden, at en skolemyndighed formulerer tilbuddet til det pågældende forældrepar som netop et tilbud, der skal følges.
Jeg mener, at det må bero på en samtale mellem forældre og skole, om nødvendigt også med involvering af skoledirektionen i den pågældende kommune, hvor forældrene så får tilbudt det skoletilbud, som passer bedst til den enkelte elev.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-25:
Ministeren siger selv, at formålet med SU-systemet er, at de studerende gennemfører studierne, det siger sig selv.
Bekymrer det ikke ministeren, at så mange studerende får børn under studierne, hvilket netop har tendens til at forlænge studierne og oven i købet gør, at de studerende også i stor stil hopper fra studierne?
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Med ændringerne sidste år fik forsørgerne, herunder ikke mindst de enlige forsørgere, et økonomisk løft.
Den anden side af medaljen er imidlertid, at vi bruger ganske betydelige midler på det, som er verdens bedste SU-system.
I år anvender vi 12,6 mia. kr. på SU, hvoraf stipendierne udgør 10,1 mia. kr.
Det er verdensrekord.
Der er meget langt ned til nummer to, og derfor vil jeg sige til indledning, at hvis der er noget, vi ikke har brug for, så er det større udgifter til SU.
Derimod kan jeg godt se nogle steder, hvor vi har brug for større udgifter til bedre undervisning.
Så det skulle vi måske overveje ved lejlighed.
Socialistisk Folkeparti har nu fremsat et beslutningsforslag, som udvider antallet af de studerendes fødselsklip og dermed øger udgifterne.
Der er ikke noget bud på, hvordan forslaget skal finansieres, og alene derfor må regeringen afvise det.
Jeg går ud fra, at forslaget som konsekvens indebærer, at disse klip ikke længere kan tages som enkeltklip, idet en sådan forlængelse af støtteperioden på op til 2 år efter min mening vil være uddannelsespolitisk uforsvarligt.
Vi gør ikke de unge en tjeneste ved at tilskynde dem til at forlænge studietiderne.
Sådanne ønsker om forbedringer, altså 1 års dobbelte studieklip, i alt 24, må i givet fald finansieres gennem en bedre prioritering af de mange penge, vi i dag bruger på støtte til studerende, og hvis forslagsstillerne har forslag til finansiering, vil regeringen gerne drøfte det.
De henviser til, at der i 2002 blev indført 1 års barselorlov på arbejdsmarkedet, men efter min mening er det svært at drage en parallel til arbejdsmarkedet, for SU er jo ikke løn, og formålet med SU-systemet er at gennemføre studier.
Det er noget helt andet.
De nuværende regler giver som udgangspunkt 12 ekstra SU-klip til moren og 6 klip ekstra til faren.
Moren kan vælge at give op til 6 klip til faren, hvis hun ønsker det.
I 2004 valgte hele 6.700 studerende at blive forældre på disse vilkår.
Spørgsmålet er derfor, hvor stort det reelle behov er for øget barselstøtte, selv om jeg godt er klar over, at det i praksis ikke er muligt for begge forældre at have erhvervsarbejde under barsel.
Jeg har bemærket, at forslaget er afgrænset til kun at gælde for studerende på videregående uddannelser.
Det er jo også et forhold, som der i givet fald må ses nærmere på.
Og hvis jeg må tilføje noget, så skulle det være, at der jo også er den løsning, at man gør studierne færdig lidt før, men det tør jeg næsten kun hviske.
Sådan som Socialistisk Folkepartis forslag er fremsat, rummer det som nævnt en række forhold, som må afklares nærmere, og som ikke må betyde, at systemet bliver for uigennemskueligt og for kompliceret og for dyrt.
Vi må have finansieringen i orden.
Derfor kan regeringen selvfølgelig ikke på stående fod tilslutte sig det konkrete indhold i forslaget og den manglende finansiering.
Hvis det skal gennemføres, skal forslagsstillerne vise vilje til at finde de fornødne midler inden for SU-systemet.
Så indtil videre kan regeringen ikke støtte forslaget.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Forslaget får megen ros uden dog at kunne opnå et bredt flertal, men det lover rigtig godt for det fortsatte samarbejde og de fortsatte drøftelser i udvalget.
Jeg kan forsikre undervisningsministeren, som udtrykte glæde over, at Socialdemokraterne nu har øjnene åbne for problemerne vedrørende integration i folkeskolen, for, at det har vi, og at vi vil drøfte det og samarbejde; vi vil finde ordentlige løsninger på integrationen i folkeskolen.
Vi vil også forpligte regeringspartierne og Dansk Folkeparti til på samme måde at være handlingsorienterede, netop i erkendelse af, at ord ikke er nok, men må følges op af handling.
Med hensyn til sprogtest er det altså, som jeg var inde på i det første indlæg, desværre en tendens i Danmark, at vi oplever, at Danmark bliver et delt samfund, bl.a. fordi vi går i skole med nogle, der ligner os selv.
Forslaget forsøger jo med sine mange elementer at strikke noget konstruktivt sammen i forhold til at gøre op med det, men et af elementerne i det er altså sprogtest, det er et af midlerne, sådan at kommunerne får sikret den nødvendige lovhjemmel, så børnene på baggrund af sprogtest kan indskrives på de skoler, som bedst håndterer problemerne.
Det skal ikke forstås sådan, at det nødvendigvis er problematisk at være tosproget, men det er faktuelt rigtigt, at for mange tosprogede børn er der problemer med hensyn til integrationen i folkeskolen.
Afstemning
Henriette Kjær (KF), 2005-05-25:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Først vil vi gerne rose Socialdemokraterne for, at de med dette beslutningsforslag viser, at de har taget integrationsproblematikken alvorligt.
Det tegner godt for det fremtidige samarbejde i folkeskoleforligskredsen om, hvordan folkeskolen bedst muligt kan være med til at løfte integrationsopgaven og gøre det endnu bedre i fremtiden.
I Det Konservative Folkeparti er vi også meget optaget af at fremme integrationen i folkeskolen.
Vi glæder os derfor over, at regeringen allerede har taget adskillige initiativer til at fremme integrationen og imødegå de eksisterende problemer, senest med regeringens nye integrationsudspil, som jo også indeholder en række konkrete tiltag på uddannelsesområdet.
Vi er altså rigtig godt på vej, når det handler om at løse integrationsproblemerne i Danmark.
Der er mange gode takter i dette beslutningsforslag, men på flere punkter er vi Konservative ikke enige med forslagsstillerne.
For det første ønsker vi ikke at indføre en fast maksimalgrænse på 25 pct. tosprogede elever på hver skole.
Vi er helt enige i, at vi skal sprede de tosprogede elever på flere skoler.
Det vigtigste for os er dog ikke det konkrete antal tosprogede elever på en skole, men derimod at vi sikrer, at de tosprogede elever, der ud fra en pædagogisk betragtning har brug for at komme på en anden skole, får mulighed for det.
Det er netop indholdet i regeringens lovforslag nr. L 135, som vi behandler i øjeblikket, og som vi Konservative naturligvis støtter fuldt ud.
For det andet tror vi ikke på, at integrationsproblemerne kan løses ved, at vi bare bruger flere penge.
Det handler i stedet om, at vi bruger pengene på den rigtige måde.
Vi stiller os noget uforstående over for, at Socialdemokraterne med dette forslag vil give en økonomisk belønning til alle skoler med over 20 pct. tosprogede elever i klasserne.
Målet må være, at vi undgår en koncentration af tosprogede elever, ikke at vi skal efterstræbe det.
Derfor er den økonomiske incitamentsstruktur i det her forslag helt, helt forkert.
For det tredje er vi ikke enige i, at kommunerne mangler motivation til at udnytte de redskaber, der kan hjælpe dem med integrationsproblemerne.
Tværtimod oplever vi, at kommunerne over hele landet er meget optaget af at løse problemerne.
Vi kan også konstatere, at mange af de redskaber, som Socialdemokraterne peger på, allerede eksisterer og anvendes af kommunerne i dag.
Louise Frevert (DF), 2005-05-25:
Vi er åbenbart enige så langt hen ad vejen, at vi mener, at det vil være givtigt.
Målet er vi enige om, men det er vejen hen til målet, midlet, som vi er uenige om, idet vi jo ikke mener, at modersmålsundervisning skal være betalt, men at folk selv må bestemme, hvorvidt de vil have modersmålsundervisning eller ej.
Så er det slået fast en gang for alle.
Men mener ordføreren ikke, at for at kunne opfatte en begrebsverden på et sprog, vil det være givtigt, at man får den begrebsverden via litteratur og andet på det pågældende sprog?
For det, der også er det kulturelt bærende, er, at man har den begrebsverden eksempelvis på urdu eller på amerikansk eller på engelsk eller på dansk.
Så hvis man skal tilegne sig både en begrebsverden og et sprog
fuldt ud, er ordføreren så ikke enig med mig i, at det skal foregå på det pågældende sprog?
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Nu har jeg jo ikke siddet i Københavns Borgerrepræsentation, så jeg skal ikke kunne sige, hvordan der er i de debatter, der foregår dér, det har fru Louise Frevert selvfølgelig et større kendskab til.
Men jeg er helt enig i det, fru Louise Frevert siger, og derfor har vi jo også fra SF’s side sammen med en lang række andre partier i Folketinget – desværre ikke med et flertal på nuværende tidspunkt – slået fast flere gange, at vi ønsker modersmålsundervisning.
Vi ønsker, at der skal være relevant, kompetent modersmålsundervisning, vi ønsker, at tosprogede elever får to hele sprog, fordi det netop er til fordel ikke kun for dem selv, men for det danske samfund, at vi får sprogkompetente elever, sprogkompetente borgere.
Det er vi helt enige i.
Louise Frevert (DF), 2005-05-25:
Jeg var lige ved at være nervøs for, at jeg var gået forkert og befandt mig i Borgerrepræsentationen i København med al den snak om København.
Jeg kunne godt høre, at der også kom lidt Århus ind i dialogen her, gudskelov, for jeg ved jo, at det er nationale problemer, vi skal behandle her, og ikke kun københavnske problemer, som det i forvejen ikke går for godt med.
Vi mener jo også, at det er en styrke at kunne to, tre eller fire sprog.
Det er fantastisk givtigt for et barns fremtid at kunne flere sprog.
Det kan vi aldrig nogen sinde blive uenige om.
Men den måde, mange tosprogede her i Danmark kan to sprog på, er ikke at kunne de to sprog.
Det er jo, at det i virkeligheden er to halve sprog, de kan.
Vi har haft hele diskussionen om, hvorfor vi ikke mente, at Københavns Kommune og Århus Kommune eksempelvis kunne køre sprogundervisning på arabisk.
Det er jo, fordi børnene simpelt hen var så dårligt funderet i det første sprog, at de ikke ville være i stand til at tilegne sig det andet sprog.
Så mener ordføreren ikke, at det vil være mest givtigt, at børnene, hvis de skal udnytte fordelene ved at kunne tale to eller tre sprog, bør kunne tale begge sprog godt?
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Jo, fuldstændig enig, og det er jo som talt ud af munden på mange af de sprogeksperter, der er, som alle sammen siger, at årsagen til, at man skal have modersmålsundervisning, og årsagen til, at modersmålsundervisningen er så relevant og så vigtig, lige netop er, at det er med til at udvikle redskaberne, det er med til at udvikle de begreber, som børn har brug for for at kunne tilegne sig et nyt sprog
Hvis ikke børnene på deres eget modersmål får modersmålsundervisning, som giver dem redskaber og begreber, som er nødvendige, kan det være meget svært for dem at tilegne sig et nyt sprog, og det er det, der er hovedargumentet for alle personer, nej, ikke alle, men hovedparten af de personer, der har kendskab til sprogundervisning.
Jeg skal ikke gøre mig til ekspert på det område, og det er fru Louise Frevert selvfølgelig heller ikke, men hovedparten af de eksperter, der er på området, siger, at modersmålsundervisning er nødvendigt for at kunne tilegne sig et nyt sprog og begreberne ordentligt.