runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-26:
Jeg synes måske, det går lidt for vidt at skulle beskæftige sig med medlemmernes søvnbehov.
Men bortset fra det vil jeg faktisk godt takke ministeren for besvarelsen her til sidst og så bare til diskussionen om Harbinsons forslag sige, at jeg har noteret mig ministerens synspunkter også i debatten her i dag, og jeg synes, de står i kontrast til de udmeldinger, specielt fødevareministeren er kommet med.
Det tager jeg som en positiv udvikling i regeringens holdning, men jeg vil bare også godt sige, at det er ikke så mærkeligt, at Folketingets partier og medlemmer måske har været noget forvirrede over regeringens position på det område her.
Men jeg takker for de ord, som ministeren har sagt om Harbinson specielt her til sidst om, at man vil godt forbedre elementer i det - det kan man selvfølgelig altid gøre - og at det godt kan bruges som en form for udgangspunkt.
Jeg opfatter det trods alt som en imødekommelse fra regeringen i forhold til den diskussion, tidligere udmeldinger fra regeringsmedlemmer har afstedkommet de sidste par uger.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at forlænge debatten, men det er altså for stærkt, at ministeren kommer herop og påstår, at vi har sovet i timen.
Vi havde altså den ene diskussion efter den anden med regeringen i Folketingets Europaudvalg om de aftaler, der blev indgået omkring landbrug.
Ministeren vil kunne gå tilbage i referaterne og se veldokumenteret, at Enhedslisten den ene gang efter den anden bønfaldt regeringen om ikke at acceptere den ordning, der blev aftalt efter pres fra bl.a. Frankrig og Polen og med accept fra Tyskland.
Jeg tror da, ministeren må indrømme over for mig, at en aftale, der støttes af Frankrig, Tyskland og Polen, og som passivt vil blive støttet af middelhavslandene, fordi de også har en række støtteordninger, de er interesseret i at beholde, er altså meget vanskelig at få lavet om efterfølgende.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Udenrigsministeren mener, at der er nogle, der har sovet i nogle timer og sådan noget.
Det skal jeg ikke tage op på den måde, det synes jeg måske er et for lavt debatniveau til, at det rigtig bringer os videre.
Men der er nogle meget konkrete ting, jeg gerne vil have afklaret.
Det står så ganske vist ikke i Ministerrådets referat, hvor der står fremhævet nogle andre lande, der trak i den modsatte retning, men det står altså i fødevareministerens redegørelse for rådsmødet.
Hvorfor kan vi så ikke herfra sige, at Danmark som et minimum støtter Harbinsons papir som udgangspunkt for forhandlingerne?
Det ville da være et godt signal til de andre EU-lande om, at vi mener virkelig, der skal fremdrift i det, og det ville være et godt signal til ulandene om, at der er nogle af de rige lande, der ønsker, at vi kommer videre med forhandlingerne.
Så vil jeg bare spørge specifikt til reduktionen af eksportstøtten, afskaffelsen af eksportsubsidierne over 9 år:
Vil Danmark argumentere for, at det er noget, vi sagtens kan gå ind for og gerne hurtigere end 9 år?
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-26:
Til det sidste kan jeg sige, at det vil vi godt arbejde for.
Forslaget til vedtagelse har jeg altså sagt, at vi støtter, så jeg er ikke enig med hr. Keld Albrechtsen og andre i, at det er totalt intetsigende.
Det synes jeg faktisk er direkte forkert.
Det udstikker nogle helt overordnede rammer for, hvad Danmark skal arbejde for frem til mødet i Cancún.
Vi kunne godt have tænkt os, at det var mere konkret og specifikt, at Danmark havde givet sin opbakning til Harbinsons forslag.
Men jeg synes, det er helt forkert af hr. Keld Albrechtsen at sige, at det er intetsigende, det mener jeg faktisk ikke at det er.
Så vil jeg da også tilføje, at det trods alt er begrænset, hvor konkret man kan være inden for en ramme af 150 ord.
Det synes jeg måske også hr. Keld Albrechtsen skulle tage med i betragtning.
Men man kunne sagtens inden for de rammer, der er givne, have sagt, at Danmark ville støtte Harbinsons forslag.
Det havde der fuldt ud været plads til.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg kan forstå, at Kristeligt Folkeparti jo stort set er enig med Enhedslisten i, hvor indholdsløst det forslag til vedtagelse er.
Derfor kan det godt overraske mig, at man så vil tage medansvar for den blankocheck.
Så har jeg ydermere et spørgsmål om medicinen, som hr. Sjursen også var inde på.
Vi ikke har haft mulighed for at komme så meget ind på det, men ministeren berørte det også.
Der er det jo sådan, at Danmark har en gæld til ulandene, fordi Danmark under Dohakonferencen medvirkede til, at de mindst udviklede lande ikke fik svar på spørgsmålet om, hvad de kunne importere af livsnødvendig og anden medicin af hensyn til folkesundheden.
Der vil jeg godt spørge hr. Sjursen, om Kristeligt Folkeparti så i hvert fald, selv om de stemmer for det forslag, som jo heller ikke siger noget præcist om medicinspørgsmålet, vil være med til at arbejde for, at den gæld, vi har til ulandene på det område, fordi Danmark var alt for eftergivende over for medicinselskaberne, også kan blive betalt tilbage.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Det kan jeg heller ikke garantere at det ville have været, men man kunne dog have gjort forsøget.
Nu er vi altså i den situation, at hr. Niels Helveg Petersen deponerer sin tillid hos regeringen, som også erkendt af hr. Niels Helveg Petersen ikke hidtil har levet op til den tillid, men tværtimod har gjort det modsatte. Derfor vil jeg spørge: Kunne man forestille sig, at vi i det mindste på basis af den fortsatte dialog om, hvordan regeringen forvalter sit mandat - hvor løst det end måtte være - overvejer kraftigt at påtale det, hvis det viser sig, at man ikke lever op til den, synes jeg, lidt blåøjede tillid, der bliver vist?
Bertel Haarder (V), 2003-03-26:
Nu er det jo fremgået både af den bornholmske presse og af den diskussion, vi har haft, at familien er særdeles velintegreret.
Så det er jo ikke, fordi tiden i Danmark er gået så dårligt.
Det, der ligger i, at opholdstilladelsen ikke er tidsubegrænset, er, at kommer der noget frem, som f.eks. viser, at myndighedernes antagelser er korrekte, kan vedkommende altså ikke påberåbe sig en tidsubegrænset opholdstilladelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Jeg forstår nu på ministeren, at det er
, fordi ministeren ikke forstår, hvad det her handler om.
Når jeg siger, det er en skandale, så er det varmeprisen, der er en skandale.
Der er også lavet et forslag her i Folketinget, som sådan set gjorde, at man fandt en udligningsordning, men som jeg har sagt blev det saboteret af Venstre.
Men siden denne regering er trådt til, har vi jo så forventet, at der ville komme et andet forslag, som sådan set løste den opgave, sådan som man også lovede borgerne ved det seneste valg.
Det, jeg synes er en skandale, er, at de løfter, som også borgerlige politikere har givet, om at få denne her sag løst, ikke er holdt.
Jeg mener skam ikke, at barmarksværkerne er en skandale.
Jeg mener, de er et nyttigt instrument i den energipolitik, som er nødvendig, også fordi vi kan bruge forskellige potentialer til at udvikle vores energiressource, så vi kan fremme udviklingen på den måde.
Bertel Haarder (V), 2003-03-26:
Jeg er ikke ked af noget som helst.
Jeg er bare et venligt menneske.
Og hvis det er sådan, at myndighederne har begået fejl, så er det jo en fejl, som i givet fald vil sikre, at vedkommende kan blive her i de 5 år, der skal til, før der kommer en permanent opholdstilladelse. Grunden til, at opholdstilladelsen, indtil de 5 år er gået, og i værste fald indtil de 7 år er gået, ikke er tidsubegrænset, er jo alene, at i den tid er der altså mulighed for, at nye oplysninger kan føre til en hjemsendelse.
Hvis det viser sig, at den pågældende og de to spørgere har ret, er der jo, så vidt jeg kan se, ingen chance for, at vedkommende kan blive hjemsendt.
Viser det sig, at der var mere i historien end som så, og kommer det frem, at han faktisk kan hjemsendes, er der altså mulighed for det de næste 5 eller 7 år.
I disse sager drejer det sig overhovedet ikke om at tabe ansigt, hverken den tidligere regerings ansigt eller den nuværende regerings ansigt.
Karen J. Klint (S), 2003-03-26:
Min begrundelse skal være, at vi jo har fået en meget fin plan, og den har også været flot annonceret, og der er særlige hjemmesider, og det er utrolig vigtigt, at planen ikke kun bliver til ord.
Så vi efterlyser lige lidt succesmål: Hvilke succesmål er der for, at planen kan betragtes som en succes?
»Hvilke succesmål har regeringen for Handicapplanens implementering?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil bare gerne sige til hr. Jacob Buksti, at jeg da er helt rolig ved, at hr. Jacob Buksti kæmper for at få Socialdemokratiet tilbage til virkeligheden.
Så skal jeg nok klare mit eget job som både partiformand og som økonomi- og erhvervsminister.
Så kan jeg sige, at det spørgsmål, hr. Jacob Buksti rejser her, har jeg svaret på fem gange i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
Jamen det er fuldstændig korrekt, som ministeren siger: I Socialdemokratiet har vi altid bekymret os meget for de små i samfundet.
Derfor har vi også altid bekymret os meget for de små i regeringen.
Det er derfor, at vi hos os sådan set har den største fanklub for Det Konservative Folkeparti.
Vi synes sådan set, at Det Konservative Folkeparti skulle tage at kæmpe lidt mere for de interesser, De Konservative er gået til valg på.
Det tror jeg også vælgerne ville bryde sig mere om, i stedet for at ministeren bare står her og siger, at han kun har 16 mandater.
Det er dog nogle.
For det er jo det, der er situationen.
Og ministeren står også og bekræfter, at det ikke er set, at priserne ligefrem falder.
Hvis regeringen ikke har tænkt sig at gøre noget, så tror jeg, at ministeren bliver nødt til at erkende, at der er al mulig sandsynlighed for, at der ikke bliver købt en ny bil i det her land i temmelig lang tid.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Hr. Jacob Bukstis polemiske optræden over for Det Konservative Folkeparti gang på gang har vi snart hørt mange gange, altså hvor meget indflydelse partiet har i regeringen.
Jeg tager det helt stille og roligt.
Jeg føler faktisk, at Det Konservative Folkeparti har en udmærket og god indflydelse i regeringen.
Og hvad jeg tror på?
Det tror jeg ikke på, for går vi 20 år tilbage i tiden og ser på, hvordan det er gået med bilpriserne, så er det altså gået én vej, og det er opad.
Så til hr. Ole Stavad: Jeg vil for tredje og sidste gang sige, at der arbejdes på denne her sag i Skatteministeriet. Jeg kan hverken sige ja eller nej til det spørgsmål.
Ole Stavad (S), 2003-03-26:
Nu brugte jeg jo ikke udtrykket give garanti, for jeg er sådan set enig med ministeren i, at det er sådan noget, man skal være meget forsigtig med.
Men jeg spurgte, om ministeren ville forsikre, at regeringen ville leve op til det løfte, som den tidligere har givet om, at der kommer et lovforslag i denne her folketingssamling, så det ville kunne vedtages.
Ministeren kan selvfølgelig ikke garantere, at det vedtages, men det er i regeringens egne hænder, om man vil komme med et udspil svarende til det, man har lovet offentligheden og Folketinget.
Måtte jeg forstå ministerens svar sådan, at det tidligere løfte nu er trukket tilbage?
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
Jeg synes, ministeren skulle tage at holde sig mere til at besvare spørgsmålet end at komme med alle mulige andre udtalelser, f.eks. at man ikke sådan skal give garantier.
Jeg tror, ministeren skulle tænke på, at man måske også skal være lidt varsom med de løfter, man rejser rundt med i valgkampen; hvorvidt man indfrier dem.
Uanset om man er Det Konservative Folkeparti og kun har 16 mandater, som jeg har hørt ministeren sige,
så er det dog sådan, at man er med i en regering.
Vi har da erfaring for, at små partier i regeringen også kan have indflydelse, endda meget stor indflydelse.
Jeg ved godt, at det ikke er noget, som vi lægger mærke til at De Konservative har.
Men det, der er hele spørgsmålet, er, om ministeren virkelig tror på, at der skulle være udsigt til, at bilpriserne skulle falde i en situation, hvor man ikke har tænkt sig at gå ind og røre ved det, og hvor der er al mulig sandsynlighed for, at bilpriserne fortsætter med at stige - at det så i en ikke alt for fjern fremtid om en måned eller to skulle føre til et øget bilsalg.
Der tror jeg da, at ministeren skal sidde og kigge på provenu i en kommende finanslov for at tro på det, for ellers er situation jo den, at ministeren mangler 1,5 mia. kr.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg skal svare på det sidste først: Om jeg kan give nogen garanti, om jeg kan give nogen sikkerhed?
Det er der jo folk, der tidligere er kommet galt af sted med.
Jeg kan ikke sige til hr. Ole Stavad, om forslaget når
at komme, eller om det ikke kommer.
Jeg har svaret under det sidste spørgsmål, og jeg hverken kan svare ja eller nej på det spørgsmål.
De tal, jeg har fra januar og februar måned, har jeg ikke lige procentsatserne på her.
Jeg kan sige, at der er flere, der har opgjort de tal.
Der er faktisk mange organisationer, der har arbejdet med de tal, så jeg tør ikke lige komme med procentsatserne.
Jeg mener, det er i nærheden
af de 5, men jeg kan fremsende det skriftligt til hr. Ole Stavad. Så til hr. Jacob Buksti: Jamen jeg kan sige, at vi følger den her udvikling nøje.
Man skal måske også passe en lille smule på med at drage alle slutningerne på blot 2 måneder, for det kan jo gå op og ned.
Det har vi set tidligere, og det viser alle analyserne.
Men vi følger sagen nøje, og jeg har en finanslov, jeg forholder mig til.
Ole Stavad (S), 2003-03-26:
Ministeren oplyste i sin første besvarelse, at han har fået tal fra Danmarks Statistik, som viste et fald i bilsalget i januar og februar i år i forhold til sidste år.
Vil ministeren oplyse, hvor stort faldet er i procent eller i antal, alt efter hvordan statistikken nu er opgjort?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg kan sige, at regeringens handicappolitiske handlingsplan, som blev fremlagt i februar måned, indeholder 25 initiativer, som skal medvirke til at forbedre forholdene for handicappede generelt.
Ni ministerier har medvirket til at udforme handlingsplanen.
Som koordinator kan jeg meget kort sige, at det overordnede succesmål i regeringens handicappolitiske handlingsplan er, at vilkårene for handicappede i Danmark forbedres.
Mere konkret kan jeg sige, at succesmål for handlingsplanen er, at vi får gennemført initiativerne i handlingsplanen, og at vi ser en effekt af initiativerne,
f.eks. at der reelt bliver bygget flere boliger til yngre fysisk handicappede, og at flere handicappede kommer i arbejde.
Handlingsplanen dækker jo et bredt område, så der er mange ting, der skal opnås.
Vi ser alle hen til, at de involverede ministerier er opmærksomme på løbende at følge op på alle de nye initiativer.
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
Det er jo sådan, at man snart ikke kan finde ud af, om man skal le eller græde.
Det er da godt at vide, at der er én minister, som kæmper for bilejerne, men hvad får bilejerne ud af det?
Ingenting, tværtimod!
Sammenligningen med personskatterne er jo fuldstændig absurd.
Under den tidligere regering steg personskatterne faktisk ikke, men her har vi at gøre med bilskatterne, som er steget dramatisk, mere end de nogen sinde er steget, og derfor er pointen, at det jo fører til, at folk ikke køber nye biler.
Og når man ikke køber nye biler, får man ikke realiseret den stigning i bilsalget, som ministeren åbenbart stadig væk tror på.
Hvis man ikke får realiseret den stigning i bilsalget, så mangler ministeren 1,5 mia. kr. i kassen, 1,5 mia. kr. oven i de andre penge, som ministeren mangler.
Så nu er det altså ikke bare 24 mia. kr. over de næste 4-5 år, regeringen ikke har finansieret, nu er det 26 mia. kr.
Mener ministeren virkelig, at der er sikkerhed for, at de 1,5 mia. kr. i merregistreringsafgift i kraft af et stigende bilsalg - et stigende bilsalg i en situation, hvor ingen har råd til at købe biler - er realistisk?
Man må jo beundre ministerens optimisme og klarsyn.
Hvorfor Mellemøsten skal blandes ind i bilsalget, har jeg måske en lille smule svært ved at forstå.
Jeg husker også fra før valgkampen og fra dette
fremragende skrift udgivet af Det Konservative Folkeparti, som hedder »Modernisering af bilbeskatningen«, at det, det handler om, er, at ligesom med indkomstskatten mener De Konservative og andre borgerlige partier, at der er grænser for, hvor høj skatten kan blive.
Nu er vi altså i en situation, hvor biler i Danmark er så dyre, som de nogen sinde har været.
Under ingen anden regering har biler været så dyre.
Tror ministeren så ikke, at det, at priserne er steget 30.000-40.000 kr. for en almindelig mellemklassebil, gør, at almindelige mennesker lader være med at købe biler, og at bilsalget derfor falder?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Med hensyn til skønnet over bilsalget: Regeringen skønnede i august 2002, at bilsalget til private ville stige med 7 pct. i 2003.
Det skøn er med regeringens budgetoversigt, Økonomisk Redegørelse fra december 2002, nedjusteret til en stigning på 6 pct.
De seneste tal fra Danmarks Statistik fra fredag i sidste uge viser et fald i salget for januar og februar i forhold til sidste år.
Det er Finansministeriets vurdering, at det er for tidligt at afgøre, hvorvidt udviklingen er påvirket af udskydelse af bilkøb under indtryk af den øgede internationale usikkerhed omkring Mellemøsten.
Jeg vil sige, at i 1990-1991 så vi ligeledes en kraftig, men midlertidig nedgang i bilsalget i perioden op til Golfkrigen.
På den baggrund fastholdes indtil videre skønnet på en vækst i bilsalget til private på 6 pct., men vi må også sige, at bilsalget er faldet de første 2 måneder.
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
»Mener ministeren, at det med den aktuelle udvikling i bilsalget fortsat er realistisk at opretholde regeringens skøn om en stigning i bilsalget på 7 pct. i år i forhold til 2002, jf. regeringens Budgetoversigt 3 2002 s. 46?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil sige til hr. Jacob Buksti, at vi følger, som jeg sagde, udviklingen nøje.
Jeg bliver spurgt, om der bliver fremsat forslag i denne samling.
Der ligger stadig noget hos skatteministeren, jeg ved ikke, hvornår det kommer, så det kan jeg ikke svare ja eller nej til.
Det, vi kan bekræfte,
er, at der er sket en opbremsning i bilsalget, at der nu ikke sælges biler, at vi ikke har det merprovenu i kassen.
Det ved alle, det kan man jo regne ud.
Til hr. Ole Stavad: Jeg holder mig helt til, hvad der står i finansloven side 139.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2003-03-26:
Jeg håber, at jeg må starte med at sige til fru Margrete Auken, at jeg synes, det var en underlig mistænkeliggørelse
af Socialdemokratiet, at vi skulle have forladt miljøvinkelen.
Vi arbejder meget med, at vi kan komme over
som ministre igen, så der kan stilles spørgsmål til os fra fru Margrete Auken under spørgetiden.
Måtte jeg så følge mit spørgsmål til økonomi- og erhvervsministeren op.
Står regeringen på finanslovens grundlag, som hr. Jacob Buksti refererer til, der faktisk svarer til det, som den konservative ordfører har sagt til Motor-Magasinet, eller har man skiftet hest, sådan at det er Venstres skatteordfører, hr. Peter Christensen, der tegner regeringspartierne og regeringens holdning, således at det merprovenu, der er kommet ind som følge af højere bilpriser, skal blive i kassen?
Den principielle tilkendegivelse må økonomi- og erhvervsministeren vel kunne komme med helt overordnet på regeringens vegne.
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
Nu skal jeg jo ikke blande mig i andre folketingsmedlemmers hørelse, men jeg vil bare konstatere, at den diskussion, vi har her, altså er om en omlægning af registreringsafgiften, som der også står, i en mere miljøvenlig retning.
Men ministeren svarer jo ikke på, om regeringen har tænkt sig at fremsætte forslag i indeværende samling, som løser det her.
Ministeren henviser til finanslovteksten.
Den kan jeg også læse, hvor der står, at det ikke er regeringens hensigt, at ekstraordinært store stigninger i bilpriserne skal føre til øget skatteprovenu.
Men det er jo det man kan konstatere er sket.
Samtidig kan man konstatere, at Venstres skattepolitiske ordfører siger, at det merprovenu, som man allerede har skrabet ind, skal bruges til at finansiere den minimale nedsættelse af personskatten.
Nu skal vi ikke diskutere det her nu, men har regeringen tænkt sig at fremsætte forslag om en ændring af registreringsafgiften efter de regler, regeringen hidtil har sagt, i indeværende samling, så det kan vedtages inden sommeren?
Ja eller nej?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil gerne starte med fru Margrete Auken og sige, at nu sidder ministeren ikke med i de forhandlinger, der er om hvilke parametre.
Det er der nogle ordførere der gør.
Jeg må sige, at jeg synes altid, det er godt, at en nyere bilpark giver nogle mere miljørigtige biler, men hvordan det skal skrues sammen, kan jeg ikke sige til fru Margrete Auken her i Folketingssalen i dag.
Så vil jeg gerne sige til hr. Ole Stavad, at det er rigtigt, at Børsen jo ikke sidder med ved økonomiudvalgsmøderne.
Det er klart, at vi også drøfter tingene indimellem, og jeg kan da sige til hr. Ole Stavad, at vi bl.a. også har drøftet den prisudvikling, der er sket gennem de sidste måneder på det her område, og det er rigtigt, at det ser ud til, at der har været en udvikling i priserne, som også hr. Jacob Buksti siger. Så vil jeg godt sige til hr. Jacob Buksti, at det er korrekt, at regeringen har fremlagt et skatteudspil, skibet er sat i søen, det er endnu ikke kommet i havn, og vi skal ikke til at tage en diskussion, om det hele er brugt det ene eller det andet sted.
Vi mener, at der inden for den givne ramme er behov for, at der sker noget på skatteområdet.
Det har vi til forhandling i øjeblikket, og derfor kan jeg sige til hr. Jacob Buksti om det her med, at regeringen løber fra noget, at vi har en klar finanslovtekst, hvor der står, at det ikke er regeringens hensigt, at ekstraordinært store stigninger i bilpriserne skal føre til øget skatteprovenu.
Det er det, jeg har at holde mig til.
Margrete Auken (SF), 2003-03-26:
Jeg kan forstå, det tegner til, at det snart kun er SF, der har miljøvinkelen med.
Jeg håber ikke, det er rigtigt.
Jeg håber også, at Socialdemokraterne har den.
Men jeg vil da godt spørge, om regeringen også har glemt, at det var en af de ting, der skulle ind i det, at af de meget, meget få tiltag, der gøres for miljøet inden for trafikken, var en af de ting, der skulle ind, at der var en tilskyndelse til at købe mindre miljøskadelige biler, skal vi så sige det på den måde, end ellers.
Så er det altså, jeg spørger ministeren: Jeg hørte forhåbentlig forkert?
Det er også De Konservatives og regeringens fortsatte hensigt, at man skal gøre noget, for at folk dog tilskyndes til, når de køber nye biler, at gå efter nogle, der ikke er store benzinslugere?
Ole Stavad (S), 2003-03-26:
Jeg vil godt spørge, om ministerens bemærkning om, at Børsen ikke sidder med ved økonomiudvalgsmøderne, skal forstås sådan, at den oplysning, der fremgik af Børsen, var forkert.
Altså har den sag, som vi her drøfter, ikke været på regeringens økonomiudvalgsmøde, som økonomi- og erhvervsministeren jo er med til?
Det andet, jeg godt ville have afklaret, er sådan helt
overordnet principielt.
Jeg forstår godt, at ministeren ikke kan give nogen detaljer på nuværende tidspunkt, selv om vi var lovet, at vi skulle have haft dem for længst, men når vi ser det, der er udsendt fra fagpressen den 17. marts, fremgår det, at den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, meget klart tilkendegiver, at de højere afgifter, der kommer ind som følge af prisstigninger, skal tilbage til forbrugerne, hvorimod Venstres skatteordfører meget klart tilkendegiver, at der ikke sker nogen tilbagebetaling, også selv om bilafgifterne er steget som følge af højere bilpriser.
Hvilket af principperne gælder?