runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Som jeg allerede har nævnt i besvarelsen af de tidligere spørgsmål, så agter jeg indtil videre at bede det østrigske formandskab om at sætte sagen på dagsordenen for eksekutivkomiteens møde i Wien i december.
Herudover behandles rapporten på dens anbefalinger som nævnt i SIS-styringsgruppen.
Det er naturligvis min klare forventning, at den arbejdsgruppe vil komme med konkrete forslag til at imødekomme de kritikpunkter, som Den Fælles Tilsynsmyndighed
har rejst, selv om Danmark endnu ikke deltager i det praktiske samarbejde og dermed i Schengens Information System, så det er klart, at vi vil arbejde aktivt for alle forslag, der kan medvirke til, at systemet løbende forbedres og gøres mere sikkert.
Derimod kan jeg slet ikke følge spørgeren i, at rapporten skulle give belæg for at sætte spørgsmålstegn ved hele SIS-konstruktionen.
Det uafhængige tilsyn har ønsket forbedringer på en række konkrete punkter, som jeg har gennemgået, og de forbedringer må vi nu se at få gennemført.
Det er alt fald mit udgangspunkt at sikre, at vi i denne sag får udnyttet den ekspertise, som vi har til rådighed i Den Fælles Tilsynsmyndighed, og herudover skal tilsynsmyndigheden naturligvis have det bedst mulige grundlag for sit arbejde og de bedste betingelser for løbende at gennemføre den uafhængige kontrol.
Det er et punkt, som vi hele tiden har lagt stor vægt på fra dansk side.
Det er rigtigt, at der i rapporten omtales en uenighed mellem tilsynet og de franske myndigheder, som også hr. Holger K. Nielsen har været inde på her i spørgetiden, nemlig en uenighed i fortolkningen af, hvilke personer der efter reglerne har autorisation til at gennemføre kontrollen.
Det nævnes imidlertid også, at man sammen har udarbejdet en protokol, som skal forhindre, at denne fortolkningstvivl opstår i fremtiden.
Jeg mener derfor ikke, at man kan fortolke den beklagelige episode som andet end en teknisk uenighed om, hvilke krav man skal stille til de konkrete personer, der som et led i kontrollen skal have adgang til at følge oplysningerne i systemet.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-11-05:
Skriftlig begrundelse
Ifølge artikel 115 i Schengenkonventionen skal Joint Supervisory Authority beskytte borgerne.
På den baggrund kan rapportens meget kritiske indhold i forhold til kontrollen med C.SIS ikke undgå at stille spørgsmålstegn ved hele SIS-konstruktionen.
På den baggrund ønsker
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jo, og hr. Holger K. Nielsen ved godt, at det, der har optaget den danske regering i hele tilblivelsen af den danske ratifikationslovgivning til Schengen, har været spørgsmål om registerkontrol og sikkerhed i systemet, og at der var fuld transparens og gennemsigtighed.
Derfor har vi også sat vores eget registertilsyn ind i den fase, hvor Danmark ikke er fuldgyldige medlemmer af Schengen.
Men i forhold til debatten om registersystemerne i Schengen var det forelagt med baggrund i: Hvordan vurderer de eksperter, vi har i Danmark, det her?
Jeg har altid forstået det sådan, at SF har haft fuld tillid til det danske registertilsyn.
Sådan har jeg forstået det igennem de debatter, vi har haft om den danske registerlovgivning.
Det blev forelagt i Folketinget, endda i skriftlig form,
og det indgik i debatten, som hr. Holger K. Nielsen jo desværre ikke tog del i under de tre lovbehandlinger af Schengen her i Folketinget i foråret. Men jeg skal sige, at jeg er helt enig med hr. Holger K. Nielsen: Vi skal ikke have noget Big Brother-samfund.
Vi skal ikke have noget overvågningssystem, og de danske regler er gældende for indberetninger til Schengen, sådan som de står i den danske registerlovgivning og den danske straffelov og den danske forvaltningslov.
Det gælder også, når det drejer sig om vores tilslutning til Schengen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-11-05:
Jeg har ikke brug for hverken et stort eller lille blad til at skjule noget som helst.
Det, der er mit anliggende her, er demokratiet.
Det er de demokratiske muligheder for at kontrollere et datasystem, som bygges op inden for Schengensamarbejdet.
Og der vil jeg så godt spørge ministeren: Kan det virkelig være rigtigt, at det kun kan være de interesser, som forligspartierne har, man skal tilgodese i den måde, man informerer på?
Mener ministeren, at hvis partierne bag det pågældende forlig ikke kræver besked, om denne rapport er væsentlig eller ej, så er den ikke væsentlig?
Eller mener ministeren ikke, at der også er et hensyn ud over til de pågældende forligspartier, nemlig til en offentlighed, til de borgere uden for dette hus, som er interesseret i de her ting, til de mennesker, der reelt er optaget af, at vi ikke får opbygget et overvågningssamfund, et Big Brother-samfund inden for Schengen, men at vi kan fastholde en demokratisk kontrol.
Mener ministeren virkelig ikke også, der er et hensyn at tage til dem, som ligger ud over forligspartierne i denne her sag?
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jeg skal sige først til hr. Holger K. Nielsen, der spørger, om jeg mener, at den rapport var helt afgørende for Folketinget.
Dertil er mit svar: Nej, det var den ikke.
Det er klart min vurdering, og det ligger så også i forlængelse af hr. Stavads spørgsmål.
Han spurgte, om der var nogen af de partier, der har tilsluttet sig lovforslaget, som har henvendt sig.
Der er ikke nogen, der har henvendt sig og sagt, at det var altafgørende for dem, at de kendte kontroltilsynets seneste aktivitetsrapport, som jeg forventer der kommer flere af, og som vi behandler seriøst, og som jo også er sendt over til Folketinget, endda i en foreløbig version på engelsk.
Vi kan godt dynge Folketinget til i papir, men det har altså været hensigten at sende dem, der kommer op på ministermødet, og det har rapporten som sagt ikke været.
Alle procedurer har været overholdt, og det ved hr. Holger K. Nielsen udmærket.
Men hr. Holger K. Nielsen forsøger i denne sag at finde et eller andet lille blad, han kan besmykke sig med, fordi SF valgte at stå uden for det her samarbejde, der skal bidrage til at bekæmpe den organiserede kriminalitet i Europa.
Sådan må jeg se hr. Holger K. Nielsens anstrengelser.
Der er nemlig kun noget at rose i denne sag.
Man har en tilsynsmyndighed, der gør sit arbejde godt.
Og hvis der er nationale blokeringer, så tages de op, og der findes løsninger som den, hr. Holger K. Nielsen har trukket frem fra Frankrig. Jeg skal sige til hr. Albrechtsen, at alt, hvad hr. Albrechtsen har bedt om af notater og skrifter omkring Schengen og Danmarks tilslutning til Schengen igennem de seneste 2 år, har han fået.
Dem har han fået, og det vil også ske, hvis hr. Albrechtsen beder om at få et grundnotat forud for en ny forespørgselsdebat.
Ole Stavad (S), 1997-11-05:
Jeg vil godt spørge justitsministeren, om han har fået henvendelse fra nogle af de seks partier og det meget brede flertal, som vedtog loven i maj måned, og som gik ind i positive forhandlinger med henblik på at nå et resultat i denne her sag.
Har der været nogen fra de partier, der udgjorde det brede flertal, der har følt sig dårligt serviceret, eller som har ment, at man ikke fik nødvendige oplysninger, og som har udtrykt nogen former for kritik over for ministeren i anledning af den rapport, vi snakker om her?
Keld Albrechtsen (EL), 1997-11-05:
Ministeren må jo åbenbart have fået en usorteret stak notater
med fra Justitsministeriet, som han tager et af, når han skal i gang med at svare, og som han begynder at læse op af.
Nu bliver det spændende at se, hvad det næste bliver.
De spørgsmål, vi stiller, svarer ministeren jo i hvert fald overhovedet ikke på.
Jeg kan så oplyse for ministeren, at vi har stillet en forespørgsel om registersikkerheden i Schengensystemet.
Og jeg vil godt spørge ministeren, når nu vi ikke kan få svar på tingene i dag, om ministeren så vil sikre, at vi kunne få, inden den forespørgsel finder sted, et grundigt notat, der belyser alle de problemer med registersikkerheden, som er beskrevet i rapporten, og det er jo langt mere end fem punkter.
Det ved ministeren jo også godt.
Kan vi få et sådant notat som grundmateriale til forespørgselsdebatten?
Det tror jeg ville være nyttigt, så kunne vi komme et pænt stykke længere, håber jeg, end det er muligt i dag med de notater, ministeren har fået stukket i hånden.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-11-05:
Ja, vi har jo haft debatten tidligere, og jeg skal ikke forlænge den unødigt, men blot konstatere, at vi er uenige om, hvor vigtige de her sager er, og at ministeren mener, at det primært drejer sig om lidt teknik, mens jeg altså mener, at der er meget mere politik i det.
Og så vil jeg spørge ministeren, om han skriftligt eller på anden måde hurtigst muligt vil give en redegørelse for, hvilke konkrete initiativer den danske regering vil tage med hensyn til at forbedre kontrolmulighederne i forhold til SIS.
Jeg må sige, at jeg har en fornemmelse af, at vi igen fik
en forkert besvarelse af et spørgsmål, for besvarelsen på anbefalingerne i rapporten havde ikke noget at gøre med spørgsmålet.
Spørgsmålet gik på, hvorfor denne rapport ikke kom frem til Folketinget.
Og jeg synes, at ministeren i det mindste kan udtrykke en beklagelse over for Folketinget i forhold til, at denne her rapport ikke kom frem.
Vi får bare at vide, at der ikke er grund til noget som helst.
Vi får at vide, at det bare er en lille bitte teknisk sag som så mange andre små tekniske sager.
Det er efter min opfattelse at tage det alt for lemfældigt.
Der var tale om et meget kontroversielt emne før sommerferien, nemlig Schengensamarbejdet, som gav anledning til meget diskussion, mange forespørgselsdebatter og debatter i Folketinget.
Der er også tale om, at kontrolmyndighederne ikke fik mulighed for at udføre deres arbejde.
Det viser da noget om den indstilling, man har til kontrollen i SIS, i Schengensamarbejdet, og den information var da vigtig at få frem til Folketinget.
Jeg vil godt spørge igen: Kan vi ikke godt få en mere præcis beskrivelse af, hvorfor disse oplysninger ikke kom frem til Folketinget?
Keld Albrechtsen (EL), 1997-11-05:
Ministeren sendte i maj Folketinget et svar, hvor der var vedhæftet et brev fra Registertilsynet, hvoraf Folketinget fik bibragt det indtryk, at registersikkerheden var i orden, og at Registertilsynet kunne påtage sig at være en del af Den Fælles Tilsynsmyndighed.
På dette tidspunkt - det vil jeg godt bede ministeren bekræfte - kendte Registertilsynet den aktivitetsrapport, som dokumenterer, at registersikkerheden ikke er i orden.
Var det ikke en overordentlig alvorlig fejl fra Registertilsynets side, at man skriver et brev, hvor man fører ministeren og Folketinget bag lyset med hensyn til de faktiske forhold?
Var det ikke en meget alvorlig fejl, at Justitsministeriets embedsmænd til ministerens underskrift lod udarbejde en sådan besvarelse, når også disse embedsmænd havde kendskab til rapporten og vidste, at det, som ministeren skrev under på og sendte til Folketinget, altså ikke havde dækning i virkeligheden?
Holger K. Nielsen (SF), 1997-11-05:
Nej, det synes jeg nu ikke, for det var da ærgerligt, at alle kuglerne blev skudt af ved forrige spørgsmål.
Nu har jeg gemt på nogle supplerende spørgsmål, for jeg synes nu, at det er bedst at følge rækkefølgen i de spørgsmål, der bliver stillet her, og det synes jeg ikke skal ødelægges af, at ministeren tilsyneladende ikke selv er i stand til at kende forskel på S 324 og S 325.
Men jeg vil godt supplere, hvad der før kom fra hr. Keld
Albrechtsen,
det her afhænger jo noget af, hvordan hele Schengensagen blev håndteret i foråret.
Vi undrede os meget over, at det blev hastebehandlet på den måde, det blev her i Folketinget.
Vi fandt det faktisk skandaløst, at man så kort tid før Amsterdamtopmødet med vold og magt skulle proppe Schengenkonventionen ned i halsen på et flertal her i Folketinget.
Og når det så kommer frem, at der har været oplysninger, kritiske oplysninger, tilgængelige for Justitsministeriet, og at disse oplysninger ikke er gået videre til Folketinget, så er det, man må spørge sig selv: Var denne hastebehandling af Schengenkonventionen virkelig sagligt set grundig nok?
Blev der mulighed for, at alle sager kunne vendes, at alle spørgsmål kunne vendes, når denne her rapport, som er så kritisk, som vi var inde på ved det forrige spørgsmål, og som sætter fokus på de væsentlige ting i den her sag, ikke kom frem i Folketinget? Og derfor vil jeg godt have et supplerende svar på, hvad der er sket.
Vil ministeren foretage en undersøgelse af, hvordan hele håndteringen af den her sag har været?
Kan ministeren med sikkerhed sige, at han ikke selv har været vidende om, at denne her rapport har eksisteret, at han har haft den i hænderne, og i givet fald vil han undersøge, hvorfor han så ikke har haft den her rapport i hænderne?
Hvorfor har offentligheden, Folketinget ikke fået kendskab
til de her for mig at se meget væsentlige oplysninger i forbindelse med Schengenbehandlingen?
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jeg må jo med skam meddele, at jeg tror, jeg kom til at svare på spørgsmål nr. S 325 før og ikke S 324, og jeg kunne godt se på hr. Holger K. Nielsen, at han blev lidt overrasket over besvarelsen.
Men når vi så skal se på, hvad det er, der er rejst spørgsmål om her, så står der, om ministeren kan forklare, hvorfor aktivitetsrapporten fra den fælles kontrolkomité ikke blev fremlagt for Folketinget ved behandlingen af Schengenkonventionen i foråret.
Det har jeg jo altså haft lejlighed til at redegøre for under besvarelsen af det tidligere spørgsmål, så jeg tror, vi med formandens tilladelse straks skal gå videre til det sidste spørgsmål, der er rejst, for vi har berørt det, der fremgår af spørgsmål nr. S 325.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-11-05:
»Kan ministeren forklare, hvorfor aktivitetsrapporten fra den fælles kontrolmyndighed ikke blev fremlagt for Folketinget ved behandlingen af Schengenkonventionen i foråret?
« Skriftlig begrundelse Ifølge radioprogrammet Polaroid henholdsvis den 21. og 28. oktober 1997 blev rapporten behandlet på et møde i centralgruppen under Schengen den 14. maj 1997.
På mødet var der også dansk repræsentation.
Derfor står
Socialistisk Folkeparti uforstående over for, at rapporten ikke blev forelagt Folketinget under behandlingen af Schengenkonventionen, således at folketingsmedlemmerne havde mulighed for at læse rapporten, inden de tog stilling til Schengenkonventionen.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Den danske regering, det danske Folketing har i hele processen om Danmarks tilslutning til Schengen været stærkt optaget af registersikkerhed og af det bedst tænkelige grundlag for, at der er den optimale beskyttelse af de oplysninger, der er i Schengen Information System.
Det af gode grunde, for jeg deler fuldstændigt hr. Holger K. Nielsens optagethed af registerbeskyttelse og demokratiet i denne sag.
Derfor synes jeg, at det er - også af hensyn til offentligheden - værd at vide, at der sidder en tilsynsmyndighed, der består af repræsentanter fra medlemslandene, og at det fra Danmark er vores uafhængige registermyndighed, Registertilsynet, der sidder der.
Så vi kendte altså også det danske registertilsyns syn på registersikkerheden her.
Men det er jo ikke unormalt, at man på registerområdet kan blive klogere, og det er jo baggrunden for, at vi har en tilsynsmyndighed.
Derfor er jeg glad for, at vi har en meget kritisk tilsynsmyndighed.
Det skal de anerkendes for, det skal de tilskyndes til, og det er baggrunden for, at jeg også mener, man skal tage deres arbejde så seriøst, at vi allerede på et foreløbigt grundlag drøfter de indstillinger, de er kommet med, på ministermødet i december måned og så afventer den endelige behandling i ministerkredsen, i eksekutivkomiteen, når der ligger en endelig vurdering fra SIS-systemets styringsgruppe.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-11-05:
Jeg er da enig i, at der kan komme mange tekniske rapporter, som det ikke ville være relevant at sende til en større offentlighed, men jeg synes ikke, det her kan betragtes som en sådan teknisk rapport, netop fordi den går ind til kernen i det, som er problemet ved det her, nemlig muligheden for at kunne fastholde en demokratisk kontrol i opbygningen af et sådant datasystem på europæisk niveau, som er konsekvensen af det her.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at denne demokratiske kontrol er noget af det vigtigste, vi må kunne håndtere i opbygningen af det her, og at det i forlængelse af det er dybt, dybt bekymrende, hvad der bliver beskrevet i denne her rapport fra kontrolmyndigheden i forhold til viljen til at lade sig kontrollere, i forhold til muligheden for, at man kan udføre en effektiv kontrolvirksomhed.
Og derfor er det her, og det går jeg ud fra at ministeren er enig i, ikke bare teknik, det er i allerhøjeste grad også politik.
Det er et spørgsmål om, hvordan demokratiet kan fungere i forhold til det her.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-11-05:
Jeg forstod også ministerens svar således, at vi kan få et notat som det, hr. Holger K. Nielsen nu beder om, men det vil jeg gerne have bekræftet.
Og så vil jeg spørge ministeren, om han på det kommende ministermøde vil stille forslag om, at sagsgangen i Schengensystemet ændres således, at både Registertilsynet og Den Fælles Tilsynsmyndighed får direkte adgang til Ministerrådets Eksekutivkomité, således at vi ikke igen skal opleve, at de embedsmænd, som skal kontrolleres - altså dem, der sidder i den såkaldte Centralgruppe - kan undertrykke en kritisk rapport og forhindre, at den når frem til ministrene.
De havde ganske vist sendt et enkelt eksemplar til den portugisiske regering - som den portugisiske regering imidlertid havde arkiveret lodret -
men det viser i hvert fald, at kommunikationssystemet i Schengen ikke fungerer, og det kan ikke være rigtigt, at de mennesker, som skal kontrolleres, kan undertrykke kritikken ved at bestemme, at den ikke skal forelægges for ministrene.
Jeg vil altså bede ministeren om at tage det frem på ministermødet og virkelig kæmpe for, at embedsmændenes magt til at foretage sådan nogle ting stækkes, for
det kan vi altså ikke have.
Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Som hr. Holger K. Nielsen ved fra det samråd i Europaudvalget, som jeg var til i fredags, har jeg tilkendegivet over for både Europaudvalget og Retsudvalget, at jeg på regeringens vegne er indstillet på at finde en helt ny procedure for forelæggelse af sager for Europaudvalget og Retsudvalget, der drejer sig om Danmarks holdninger til de initiativer, der foregår i henhold til Schengenkonventionen, og det mener jeg skal gøres nu, inden Schengen integreres i Den Europæiske Union.
Derfor har jeg nu indkaldt formændene for de to udvalg til et møde, hvor vi kan få fastlagt en ny procedure, der kan minde om den, vi har, for så vidt angår forelæggelse af sager
i Europaudvalget, der drejer sig om Den Europæiske Union, og på den baggrund er jeg selvfølgelig også indstillet på forud for det ministerrådsmøde, vi skal have den 9. december, at forelægge både for Europaudvalget og for Retsudvalget - enten i skriftlig form eller for min skyld også gerne i mundtlig form - hvilke initiativer den danske regering vil tage på baggrund af tilsynsmyndighedens aktivitetsrapport, og hvilke overvejelser den giver den danske regering anledning til.
Og til hr. Keld Albrechtsen vil jeg for det første sige: Den rapport har ikke været på mit bord.
Det er en teknisk rapport, som er gået til gruppen af højtplacerede embedsmænd i Schengens Centralgruppe på deres møde den 14. maj.
Og så skal den vende tilbage, og så skal den forelægges på Eksekutivgruppens møde, altså på ministerrådsmødet, og når den har været det, vil den naturligvis også gå ind i den sædvanlige procedure med hensyn til oversendelse til Folketinget.
Men nu har vi altså foregrebet begivenhedernes gang og oversendt den til Folketinget, så Folketingets medlemmer allerede har den på nuværende tidspunkt.
Og med hensyn til at lægge tilsynsmyndigheden direkte ind under Eksekutivkomiteen vil jeg sige, at embedsmændene i Centralgruppen jo er Eksekutivkomiteens rådgivere, og det er altså ikke sådan, at embedsmændene kan tilsidesætte, hvad tilsynsmyndigheden anbefaler.
Det kan de aldrig gøre, og jeg kan til enhver tid som dansk minister bede om at få tilsynsmyndighedens opfattelse på konkrete områder inden for Schengeninformationssystemets edb-system.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-05:
På nogle skriftlige spørgsmål, som jeg har stillet inden det mundtlige i dag, har jeg fået nogle svar, som bl.a. præciserer, at hvis man skal gennemføre et nationalt forbud i forhold til EU, skal det være dokumenteret, at tilsætningsstofferne udgør en fare for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og det vil sige, at man ikke kan gøre det i henhold til forsigtighedsprincippet.
Ministeren bekræfter dog, at det er muligt at indføre en afgift, men ministeren understreger samtidig i svaret
, at det ikke er muligt at udforme den afgift således, at den virker på samme måde som et forbud, for så omgår man reglerne om forbud.
Derfor ser jeg frem til ministerens svar, især fordi jeg kan forstå af dagspressen, at ministeren efter i går gerne vil føre en tosporspolitik, som går ud på både at pålægge afgifter og at fortsætte med forbud.
Margrete Auken (SF), 1997-11-05:
Jeg vil lige sige, at ministerens påstand om, at vi alle sammen syntes, det var vældig godt, da de systemer kom frem, må stå for ministerens egen regning.
Nu har jeg arbejdet med dyreforsøg, og jeg kan sige, at mange af de ting, man tillader inden for dyreindustrien, ikke er tilladt inden for dyreforsøgsloven.
Her har vi altså en noget skrappere lov.
Her tillader vi ikke, at man f.eks. opererer med, at dyrene skal kunne blive syge ved almindelig behandling, medmindre der skal laves forsøg med den del af det.
Jeg går ud fra, at det ikke er det, ministeren synes.
Selvfølgelig skal syge dyr have medicin, men dyr skulle gerne være i en forfatning, så de ikke bliver syge.
Jeg kan stadig væk ikke helt høre, om ministeren mener, man skal blive klog i den takt, som det passer landbruget, eller om man måske skulle blive klog i den takt, som vi andre kan se, at dyrene har det godt eller skidt med.
Men hvis ministeren kan sige, at det, vi er i gang med nu, vil medføre, at dyrene ikke skal have antibiotika, og at det er sikkert, er det klart, at det er svært at protestere imod.
Thorkild Simonsen (S), 1997-11-05:
Jeg har hørt påstanden, som den nu fremsættes.
Jeg kan ikke bekræfte, om det er rigtigt, al den stund hverken vi eller Udenrigsministeriet for tiden har direkte kontakt med de jugoslaviske myndigheder, så jeg kan ikke svare bedre på, hvad de spekulerer i. Jeg kan sige, at det da er klart, at jeg som indenrigsminister med det her arbejdsområde selvfølgelig vil inddrage de forskellige ting, men alligevel: Man skal rette spørgsmålet til dem, der har ansvaret for det. Jeg vil gerne medvirke til at opklare sagen.
Det er vist tredje gang, jeg siger det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Lige så vel som vi skal behandle syge mennesker, skal vi selvfølgelig også behandle syge dyr.
Ellers ville det være dyremishandling.
Jeg tror, at med den afgift, som vi lige har diskuteret, vil incitamentet til at forbedre staldsystemerne for smågrise, hvor der er behov for det, være til stede.
Det handler i øvrigt ikke kun om smågrise.
Det handler om dyrevelfærd i al almindelighed.
Jeg vil sige til fru Margrete Auken, at jeg tror, det er utrolig vigtigt at gøre sig klart, at der skal være tale om en dynamisk udvikling.
Det er sådan, at der kan være lavet staldsystemer for fem, syv eller otte år siden, som vi alle sammen var glade for, da de kom frem.
Vi sagde dengang, at det var et stort fremskridt, hvor vi med den viden, vi har i dag, siger, at det var nok ikke så godt, og nu er det nogle andre typer.
Derfor synes jeg, at målet må være, at vi til stadighed sikrer, at vi bruger den bedste viden om dyrevelfærd ved nybygning, ombygning og tilbygning.
Jeg synes, det må være målet, at vi hele tiden sikrer dynamikken i det.
Måske vil det være sådan, at om det, som vi i dag synes er de optimale staldsystemer, vil man måske om ti år sige: Herregud, var de ikke klogere i 1997?