Jeppe Kofod (S), 1999-05-20:
Indledningsvis vil jeg gerne slå fast, at Socialdemokratiet langt hen ad vejen støtter intentionerne i forslaget.
Overordnet synes vi dog, at bl.a. tidspunktet for fremsættelsen af beslutningsforslaget er mærkværdigt, da vi allerede er i gang med at forbedre rettigheder for elever og studerende, samt at indholdet i forslaget går på tværs af den generelle ansvarsfordeling mellem stat, amt, kommune og den enkelte institution, som nyder bred opbakning her i Folketinget.
Dermed opfatter vi faktisk også forslaget som relativt centralistisk og arbitrært.
På den baggrund vil jeg gerne slå fast, at Socialdemokratiet dermed ikke støtter forslaget til folketingsbeslutning.
Men lad mig også samtidig slå helt fast: Socialdemokratiet ønsker at styrke elevers og studerendes rettigheder og mener, at udviklingen af elevers og studerendes demokratiske kompetence er en helt central og vigtig opgave i det danske uddannelsessystem.
Danmark har en tradition for en stor grad af medinddragelse af elever og studerende i uddannelsessystemet, en tradition, som Socialdemokratiet i øvrigt ønsker at udbygge og udvikle, bl.a. igennem opfølgningen på den førnævnte demokratiredegørelse fra januar 1998.
Grundlæggende er det Socialdemokratiets holdning, at demokratiet skal udfolde sig både i teori og praksis igennem hele uddannelsessystemet, det være sig både i undervisningen, i demokratiets virkemåde, i elev- og studentermedindflydelsen på undervisningen og i indflydelsen på institutionernes og uddannelsernes hverdag.
Og i den sammenhæng vil jeg gerne sige, at vi mener, at der med fordel kan laves en række forbedringer af det eksisterende uddannelsessystem.
Folketinget er jo allerede i gang med denne proces ved ændringen af universitetsloven, hvor eksempelvis studerende sikres 25 pct.s indflydelse på rektor- og dekanvalg, og de sikres næstformandsposten i studienævnet.
Ændringerne er jo en konkret opfølgning på demokratiredegørelsen. Ydermere mener vi, at elevernes ret til demokrati, medbestemmelse og inddragelse i undervisningen i forhold til ungdomsuddannelserne tydeligt skal fremgå.
Men lad mig også samtidig slå helt fast, at modsat Enhedslisten ønsker vi ikke, at indretningen af vores uddannelsessystem skal tilbagerulles til, hvad man kunne kalde en detailstyringstid, hvor politikere i Folketinget og centraladministration i form af detailbeslutninger styrede de enkelte uddannelser og uddannelsesinstitutioner.
Tværtom mener vi, at oprettelsen af bestyrelser på flere uddannelsesområder er med til at sikre, at lokale behov og muligheder, at brugernes frie valg, selvregulerende mekanismer og de ansattes og brugernes engagement i deres egen institutions trivsel kan udfolde sig og spille en stor rolle i styringen.
Det er en decentralisering og en selvforvaltning, som er til gavn for både kvaliteten i uddannelserne, engagementet og ikke mindst demokratiet.
Så i stedet for at afvikle vil vi derfor udvikle demokratiet, også det decentrale.
Her spiller elevers og studerendes rettigheder selvfølgelig en vigtig rolle.
Og det skal en lovgivningsmæssig opfølgning på demokratiredegørelsen efter vores opfattelse være med til at sikre. Så vores konklusion er, at vi såmænd ikke er så uenige i intentionerne i beslutningsforslaget, i hvert fald langt hen ad vejen er vi enige, men vi mener, at der er en række gode grunde til at afvise det.