runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
Nu er det så også næste spørgsmål, så der går jeg ud fra, at der ligger forberedelse til ministeren til dét, men her i første spørgsmål er det et spørgsmål om, hvorvidt man overhovedet betragter det som klogt at gøre det.
Nu bruger jeg jo ikke længere taletid, end ministeren har.
Vi har 2 minutter hver, og nu har jeg fremover kun 1, hvor ministeren har bedre tid, så der er rigelig tid til at tænke sig om.
Det, jeg har spurgt om, er taksterne, og jeg vil lige minde om, at der altså er et forlig, som vi andre bestred ville holde, og hvor den nu fungerende formand og med ham adskillige andre trafikordførere simpelt hen ikke bare hånede os, men var dybt forargede over, at vi kunne antyde, at forlig ikke var noget, man stod ved.
Jeg ved godt, at man bagefter har sagt: Hvordan kunne I dog tro på det?
I vidste da godt, at vi ikke kunne drømme om at holde de her forlig, og at vi ikke kunne drømme om at leve op til det, vi havde sagt.
Og det er så det, jeg skal høre nu fra trafikministeren, men jeg vil godt lige én gang til sige: Der er en regel her, det var det, jeg sagde med de 10 pct. før:
Hvis økonomien skal holde i en nedsættelse, så skal man have en 10 pct.s stigning af trafikken.
Det får man ikke på Øresund.
Det får man på Storebælt, og derfor er spørgsmålet, hvis man nu sådan skal tage det, regeringen tidligere har sagt om vores miljø, om man synes, det er en god vej at gå, hvis man skal nå de trafikmål, som man har sat sig, nemlig en reduktion til, hvad vi skal være nede på allerede i 2005, nemlig 1987- eller 1988-niveauet.
Per Stig Møller (KF), 2002-02-20:
Lad mig først lige slå fast, hvad sagen rent overordnet drejer sig om.
Det er jo en kendt sag, at Danmark deltager som medlem af den globale koalition i kampen mod den internationale terrorisme og det terrornetværk, der angreb og fortsat truer med at angribe vores samfund.
Vi og andre stater agter at forsvare demokratiet og vore borgeres sikkerhed mod disse terrornetværks anslag.
Det betyder, at personer, der tilbageholdes som mistænkte for at deltage i terrorisme, vil blive retsforfulgt og straffet, hvis de findes skyldige.
Det betyder også, at der af hensyn til det efterretningsmæssige samarbejde, som er en nødvendig del af kampen mod terrorisme, er oplysninger, som ikke kan offentliggøres, hvad jeg beder det ærede medlem respektere.
Uanset folkeretlig status vil næppe nogen bestride, at en tilbageholdt person til gengæld har krav på at blive behandlet humant og retfærdigt, enten ifølge de humanitære regler for væbnede konflikter, Genèvekonventionen, eller for fredstid, FN's menneskerettighedskonvention.
Internationalt Røde Kors påser, at dette også er tilfældet.
Lad mig så gå over til det konkrete spørgsmål, som hr. Skaarup har stillet.
Jeg kan ikke give oplysninger om den tilbageholdtes identitet, og det forstår jeg også på den skriftlige del af hr. Skaarups spørgsmål at han respekterer.
En oplysning om, at en person er fængslet med henblik på strafferetlig forfølgning, er en fortrolig oplysning om vedkommendes rent private forhold, som er omfattet af myndighedernes tavshedspligt.
Vi har via ambassaden i Washington anmodet de amerikanske myndigheder om tilladelse til, at en dansk delegation kan mødes med den pågældende snarest.
Hvornår dette i givet fald vil ske, afhænger af en række praktiske forhold, og jeg har endnu ikke nogle oplysninger om, hvad den tilbageholdte dansker er mistænkt for.
Formålet med besøget på Guantánamobasen og med de kontakter, vi har med USA, er bl.a. at få fastslået de omstændigheder, han blev pågrebet under i Afghanistan, og hvad han har foretaget sig der, og derfor kan jeg ikke svare på hr. Skaarups spørgsmål, for det er jo ikke oplyst for mig, hvad han har foretaget sig, og under hvilke omstændigheder han er blevet taget.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-20:
Nu har jeg brugt anledningen til at stille et konkret spørgsmål, fordi situationen er meget ulykkelig i mit område, og det er jo især inden for værftsområdet, den er gal.
I går fik jeg meddelelse om, at en anden af byens store virksomheder, Alfa Diesel, afskediger 20 mand, og dertil kommer jo også, at man afskediger underleverandører, som har leveret til værftet her.
Dertil kommer alle de fyringer, som regeringen selv vil foretage, og inden for ministerens eget område siger man, at alene bare det at afskaffe hjemmeserviceordningen, vil koste 1.500 arbejdspladser.
Det er deregulering, og der vil gå lang tid, inden man kan hjælpe et område, der er blevet ramt af en virksomhedslukning, i gang igen.
Peter Skaarup (DF), 2002-02-20:
Her i Folketinget for efterhånden en måneds tid siden oplyste udenrigsministeren, at der var en dansk fange, en person, der var taget til fange i Afghanistan i forbindelse med terrorindsatsen dernede, og at det var en person med relation til terrornetværket Al-Qaida.
Nu her 1 måned efter er det stadig ikke kommet frem, hvad den pågældende egentlig blev taget til fange for.
Hvad var det, han havde begået, som gjorde, at amerikanerne tog ham til fange?
I mellemtiden er han så blevet overflyttet til Guantánamobasen, men jeg synes, der ligger tilbage hos os her i Folketinget og i offentligheden en interesse og sådan set en pligt til også fra regeringens side at orientere
om: Hvad er det egentlig, en dansk statsborger har begået her, som gør, at den pågældende nu er taget til fange?
Og det er et af de spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig bliver besvaret her i dag.
»Hvad kan udenrigsministeren oplyse om den danske statsborger, der er tilfangetaget af amerikanerne i Afghanistan, herunder hvor opholder denne sig nu, hvad er denne mistænkt for, hvilken konsulær bistand er Danmark forpligtet til at yde denne mistænkte Al-Qaida-terrorist, herunder oplyse, om udenrigsministeren kan oplyse eller bekræfte, om der er andre tilbageholdte danske statsborgere blandt de tilbageholdte terrorister i Afghanistan?«
Skriftlig begrundelse
Udenrigsministeren har tidligere oplyst, at der var en dansk statsborger blandt de tilbageholdte fanger i Afghanistan.
Siden har der ikke været mange oplysninger fremme om den tilbageholdte fange
, og spørgeren er på den baggrund interesseret i at få oplyst nærmere om personens baggrund for at opholde sig i Afghanistan, herunder hvor denne fysisk opholder sig nu, hvad mistanken er, og hvilken bistand Danmark er forpligtet til at yde.
Spørgeren har forståelse
for, at personoplysninger, der kan identificere den pågældende, nødvendigvis må udelades af besvarelsen, men ønsker i øvrigt spørgsmålet besvaret.
Udenrigsministeren har til Berlingske Tidende den 30. januar 2002 oplyst, at ministeren allerede den 23. december 2001 »fik usikre formodninger om, at der skulle være en eller flere danskere blandt de tilbageholdte.
Men disse formodninger er aldrig blevet bekræftet«, udtalte udenrigsministeren.
Spørgeren er interesseret i at få oplyst, om der nu foreligger sikre oplysninger herom.
Villy Søvndal (SF), 2002-02-20:
Jeg mener, det har været en meget nyttig og meget præcis debat.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Henriette Kjær (KF), 2002-02-20:
Jamen nu er det her en ny bestemmelse, hvor man giver alle et frit valg, og for at sikre sig, at man ikke stikker nogen blår i øjnene, hvis der rent faktisk findes nogle kommuner, der ikke kan klare en udbygning, så mener jeg, det er fair, at det står der.
Nu har vi sagt: Det kan ske.
Det er forhåbentlig kun meget få tilfælde, hvis der overhovedet er tilfælde.
Men nu har vi skrevet det for ikke at stikke nogen blår i øjnene.
Villy Søvndal (SF), 2002-02-20:
Jeg synes nemlig, det er en god regel.
Den gælder antallet af de 275 kommuner, der ikke kan finde et sted at bygge.
Er det så ikke klogere at skrive det, og så i øvrigt fjerne undtagelsesbestemmelsen, også ud fra et ønske om, at vi lovgiver så præcist, at der ikke kan opstå tvivlstilfælde og myter?
Det, jeg har brug for at få defineret lidt tættere, er: Hvad omfatter begrebet »i særlige tilfælde«, hvor man altså ikke har retten til at flytte?
Er det f.eks., hvis en kommune har undladt at bygge ældreboliger og plejehjem og derfor har mange af sine egne ældre borgere stående på sådan en venteliste?
Er det i det tilfælde, at denne her regel træder i kraft, at der har man altså ikke ret til at flytte til vedkommende kommune? Det havde man før, hvis man havde nært beslægtede.
Nu indlægger man en fysisk regel, der, så vidt jeg kan læse, gælder, hvis man har ældre fra sin egen kommune, der venter.
Og hvis den tolkning er rigtig, så har jeg oprigtigt svært ved at se forbedringen.
Men jeg vil godt spørge: Har ministeriet regnet på, hvor mange flere ældre man regner med, der vil komme til at flytte på grund af denne her bestemmelse?
Har ministeren et tal?
Henriette Kjær (KF), 2002-02-20:
Jeg kan svare ganske kort med et stort: Nej.
Det er ikke en forringelse.
De ældres mulighed for at flytte kommune bliver ikke indskrænket.
Tværtimod er de nye regler en klar forbedring af det regelsæt, der gælder i dag, for nu giver vi alle mulighed for selv at vælge.
Og det er faktisk regeringens ønske, at det her bør kunne træde i kraft allerede til sommer.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Fru Margrete Auken holder altså et foredrag så langt, som det er muligt inden for taletidens begrænsning, og forventer så, at jeg skal svare meget kort.
Må jeg sige med hensyn til taksterne, at dette, om det er 10 pct., det stiger eller falder, eller hvad fru Margrete Auken siger, jo alt sammen er et spørgsmål om elasticitet, og det er ikke et spørgsmål, jeg synes egner sig til spørgetiden.
Jeg kan ikke sige, hvordan elasticiteten er på det marked.
Jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti og regeringen synes, at det er dyrt at krydse Storebælt, og så snart der er mulighed for det og plads i økonomien, vil vi gerne sænke taksterne.
Og over til diskussionen om miljøet: Der er jeg ikke i stand til at vurdere, hvordan miljøpåvirkningen vil være, hvis der kommer 10 pct. mere trafik.
Jeg vil ikke umiddelbart betragte det som nogen ulykke.
Villy Søvndal (SF), 2002-02-20:
Temaet er ældres flytteret.
Og det er jo vigtigt i politik, at vi sikrer, at forbrugeroplysningerne er så præcise som muligt, så vi ikke forlader overraskede eller skuffede folk på perronen.
Vi har i den nuværende servicelov en bestemmelse, der hedder, at man må flytte, hvis der er familiemæssige bånd eller andre nærtbeslægtede bånd.
Det, man så har lavet, er en aftale, en finanslovaftale, med Dansk Folkeparti, og det er der, jeg synes, man skal passe på at være præcis med, hvad det er, man faktisk er i stand til at love i forhold til, hvad teksten siger.
Teksten siger, at man stadig væk kan flytte, men ikke i alle tilfælde.
Så er det jeg spørger: Er det her i virkeligheden en forbedring, eller er det i virkeligheden en indsnævring af retten til at flytte?
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Det er altid en fornøjelse at diskutere med fru Margrete Auken, for fru Margrete Auken er jo verdensmester i bisætninger.
Fru Margrete Auken kommer med nogle spørgsmål, og så kommer alle bisætningerne med fru Margrete Aukens egen opfattelse af tingene. Men jeg forstår, at spørgsmålet er til mig.
Og der vil jeg sige, at uanset hvad vi gør omkring Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen og prispolitik, så vil miljømæssige aspekter altid indgå i det.
Og når fru Margrete Auken spørger til Mols-Linien, så kan jeg sige, at forbindelsen Øst-Vestdanmark på vand er en del af forliget, og derfor vil det også være noget, som alle forligspartierne vil være stærkt optaget af.
Fru Margrete Auken er jo også bekendt med den henvendelse, der er kommet fra en række kommuner omkring Århus i dag.
Jeg har i hvert fald også noteret mig den, og den vil også indgå i forhandlingerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
Jeg synes, at ministeren skal kigge på sine taleskrivere, for den diskussion om de miljømæssige gevinster har vi jo haft længe.
Den kom, fordi man lukkede færgefarten, fordi færgefarten var så forurenende, som den var.
Og det gav kolossal luft, da storebæltsfærgen blev lukket.
Det gav kolossal luft til en frygtelig masse biler i lang tid.
Den eneste måde, hvorpå man kan få en øgning af bilismen til at være miljømæssigt acceptabel, hvis man altså tager klima- og miljøproblemerne ind - det er det, jeg ikke er helt sikker på at regeringen vil længere, efter at jeg har hørt, hvordan man har taget positivt imod Bush' ødelæggelse af det hele - er, at så er man nødt til at få lukket molsfærgen.
Så bliver der meget plads igen.
Og der skal noget til, for at man kan opveje deres svineri.
Men når man påberåber sig gevinsten ved, at man fik lukket storebæltsfærgerne, så vil jeg sige, at det har vi aldrig bestridt.
Det, vi har sagt, er, at det her øger bilismen og efterhånden også i et omfang, så det går ud over den gevinst, man skulle få.
Og der vil jeg godt spørge ministeren, om han vil inddrage i de her beregninger, at man nedbringer CO2-forureningen, og at det ikke umiddelbart skal ske ved, at man lukker molsfærgen.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Inden jeg går til besvarelse af spørgsmålet, vil jeg slå helt fast, at hvad vi end laver omkring takster på Storebælt, og hvor det ellers foretages, så vil miljømæssige beregninger altid blive foretaget. Så til besvarelsen af det spørgsmål, der er blevet stillet mig. Og som jeg sagde i min besvarelse af spørgsmål
nr. S 910, er det noget ude af proportion at gøre det helt store nummer ud af eventuelle miljøpolitiske aspekter af en takstdiskussion. Jeg synes, det ville klæde fru Margrete Auken, hvis hun i stedet for at prøve at fremmane sådanne spøgelser stod frem og erkendte, at de faste forbindelser ikke bare har betydet et løft i transportens kvalitet, men også miljømæssige forbedringer.
Det var i øvrigt også det svar, jeg gav under det forrige spørgsmål, for det er jo en kendsgerning.
Der er i de seneste år fremlagt flere redegørelser, der har kunnet dokumenteret dette, og som jeg vil opfordre fru Margrete Auken til at læse grundigt.
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
Jeg vil lige sige, at nu sagde ministeren lige før, at det der med grundlaget for beregninger og sådan noget kunne han
ikke stå og gøre sig klog på.
Det er jo sådan set det, jeg har spurgt om.
Når man skal lave de her ting, så skal vi inddrage ikke bare en økonomisk beregning, men også en miljømæssig beregning. Jeg kunne i hvert fald få den tidligere regering til sådan at få lidt røde ører, når man kunne afsløre, at det havde de ikke med, for det var faktisk noget, man havde vedtaget, i øvrigt med Venstres og De Konservatives stemmer, at man skulle gøre på den måde, fordi det indgik i forhandlingerne.
Så vil jeg så spørge trafikministeren, om det ikke vil være noget, man fremover også synes skal indgå i overvejelserne, når man skal diskutere disse her ting.
Og vil det indgå i overvejelserne, når man har møde nu her på torsdag, og når man skal have mødet efter rapporten, hvilke miljømæssige konsekvenser der er af, at man øger trafikken, da målet med nedsættelse af taksterne, i hvert fald på Øresund, må være at øge trafikken?
På Storebælt er det det jo også, for ellers var der jo ikke nogen speciel grund til det.
Det er vel, fordi man vil have nogle flere biler, og det er også det svar, vi hører hele tiden, for ellers taber man bare penge på det.
Skriftlig begrundelse
SF med flere fremsatte følgende forslag til vedtagelse: »
Idet Folketinget konstaterer, at trafikministerens oplysning til Folketinget og dettes udvalg ikke i tilstrækkeligt omfang har tydeliggjort usikkerheden ved de økonomiske overslag, herunder rentabiliteten, opfordrer Folketinget regeringen til at foretage en selvstændig økonomisk analyse af hele projektet og dets forudsætninger og fremlægge en redegørelse om Øresundsbroens samlede rentabilitet for Folketinget ...«
Spørgeren har nu forstået, at de partier, der nedstemte denne dagsorden i 1994, nu med 7 års forsinkelse har igangsat en analyse af Øresundsbroens landanlæg.
beslutningsgrundlaget.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Det er ikke regeringens hensigt på nogen måde at medvirke til at lukke færgefarten.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
Ja, jeg vil så bare kort lige sige, at vi jo så håber på Kristeligt Folkeparti, som åbenbart er dem, der mener, at de skal stå ved det, de har sagt i sin tid i forliget.
Så håber jeg en lille smule på, at økonomi- og erhvervsministeren står ved det, han sagde for et par uger
siden om transportmålene for CO2-målsætningen.
Og så vil jeg sige til ministeren, at det, vi indtil videre ved om takstnedsættelser, er fra Øresund, og hvis det er i den størrelsesorden, det bliver sagt, så øger det ikke trafikken, men det øger underskuddet, og det er der altså ikke ret meget plads til.
Det er Øresund.
For Storebælt vil det sandsynligvis med de meldinger, vi har, øge trafikken, hvis man nedsætter taksten.
Men jeg vil gerne give ministeren et godt argument for, at man med hensyn til CO2 kunne gøre det alligevel, og det er, hvis man lukker færgefarten, for disse molsfærger er så forurenende, at man så får meget plads.
Jeg er bare ikke sikker på, at det er politikken, hverken hos regeringen eller hos Socialdemokratiet, og det er det dårligt nok hos os ...
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Altså jeg synes, det er et umuligt spørgsmål at besvare, for det kommer jo helt an på, hvor meget man øger trafikken, og jeg kan ikke sige, hvor meget man øger trafikken, i og med at
det er et forlig, som fru Margrete Auken ved alt om, der er indgået omkring Storebæltsforbindelsen med pristakster osv.
Når vi har forhandlet dette forlig færdigt, hvis det skal åbnes, og det kan man kun gøre, hvis vi er enige om det, så kan jeg meget bedre besvare spørgsmålet. Indtil nu kan jeg ikke sige, om der vil blive mere eller mindre trafik, for jeg ved ikke, hvilke reduktioner der kommer på Storebælt, før vi har forhandlet det, og det har jeg som sagt indkaldt til et møde om i næste uge, og det vil jeg gøre igen om ca. 4 uger, når vi får den endelige rapport.
Villy Søvndal (SF), 2002-02-20:
»Er bestemmelsen om ældres mulighed for at flytte kommune, så de kommer tæt på deres pårørende, blevet svækket?«
Ole Stavad (S), 2002-02-20:
Så er jeg nødt til at spørge erhvervsministeren: Er problemet ikke, at man med den finanslov, vi behandler i øjeblikket, har skåret så langt ind til benet, at erhvervsministeren ikke efterlades ret mange muligheder?
Man har nu nævnt de 20 mio. kr. til regionalpolitik et par gange, men er problemet ikke, at der i øvrigt ikke er afsat midler til den jysk-fynske indsats, som vel omkring 1.000 mennesker har været involveret i, som har kørt over 2 år, som er blevet forberedt, og som skulle være med til at sikre, at når der sker sådan noget som det, vi oplever bl.a. i Frederikshavn i øjeblikket, er der noget til at tage over? Er problemet ikke, at regionalpolitikken i dag overhovedet ikke er prioriteret i Erhvervsministeriet - undskyld - Økonomi- og Erhvervsministeriet, og at det eneste, man har tilbage, er et figenblad, man går rundt med og fortæller om 20 mio. kr.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Jeg kender ikke de nærmere omstændigheder ved dagsordensfastsættelsen for det møde i Farums kommunalbestyrelse, der fandt sted i går aftes, men jeg føler mig helt betrygget ved, at Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt har løbende indseende i, hvordan Farum Kommune håndterer hele udredningsforløbet.
Jeg kender som sagt ikke de nærmere omstændigheder, men hvis det forhold, at den pågældende sag ikke optrådte på dagsordenen, giver anledning til kritik, føler jeg mig tryg ved, at det er et spørgsmål, som Tilsynsrådet også vil drage omsorg for at påtale og i øvrigt reagere over for. Med hensyn til det mere generelle deler jeg fuldt ud den opfattelse, at det til alle tider er vigtigt at have en vid åbenhed omkring det, der foregår i politiske fora, og det er jo indlysende, at i den særlige situation, der er i Farums kommunalbestyrelse, er det selvfølgelig
kan jeg i hvert fald gennemskue sagen så langt, at jeg kan se, at en del beslutninger er truffet kollegialt, altså af byrådet.
Det er selvfølgelig vigtigt, at en kommune i en sådan situation sørger for at skabe en så stor åbenhed, at befolkningen kan have tillid til, at der populært sagt ikke er nogen, der dækker over hinanden.
På det generelle plan er jeg helt enig, og vi har Tilsynsrådet til at sikre, at det også sker i praksis.
Vi har i øvrigt en række værktøjer, der beskytter mindretallene i byrådene.
De giver mulighed for at få sager på dagsordenen, at indkalde til møder, hvis borgmesteren vægrer sig ved det, og at udpege et medlem af kommunalbestyrelsens midte til at udføre beslutninger, som borgmesteren vægrer sig ved at udføre.
Vi har faktisk en lang række instrumenter i lovgivningen, og det er også derfor, jeg understreger, hvor vigtigt det er, at hver enkelt kommunalbestyrelsesmedlem uanset partifarve tager sit ansvar virkelig alvorligt i den situation, der er i Farum Kommune i øjeblikket.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-20:
Når ministeren siger, at der er nogle muligheder for at hjælpe, og det er der også i forhold til Mål 2-midlerne, er det jo ikke noget ekstraordinært, som den nye regering kan bryste sig af.
Jeg vil godt spørge helt enkelt: Er der noget - bare en enkelt ting - i den nye finanslov, der er til gavn specielt for Nordjylland?
Jeg påpegede det forhold, at man er nødt til at afskedige nogle folk, fordi der er for lidt arbejde.
Det betyder jo så, at de bliver overført til statskassen og skal have udbetalt dagpenge.
Det, vi har kunnet se, i forbindelse med at vi havde varslingspuljemidler, var, at vi var i stand til at få omskolet folk hurtigere, sådan at de ikke bare skulle gå ledige i et år, men de kom hurtigere i beskæftigelse igen, og det har faktisk været godt, i stedet for at de skulle gå i passiv forsørgelse.
Frederikshavn er jo et værftsområde med sværindustri, og der er det jo også fælt at se, at en af de ting, der kunne være en hjælp, har man skrottet.
Man har skrottet havmølleparkerne, som kunne give beskæftigelse til området.
Vi skal have noget andet at sætte i stedet.
Hvad kan det være?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Jeg er ikke enig med hr. Klaus Hækkerup i hr. Klaus Hækkerups beskrivelse af regeringens intentioner.
Hr. Klaus Hækkerup siger - sådan hører jeg det i hvert fald - at regeringen ønsker en udvidet brug af private sygehuse, men det er sådan set ikke ambitionen.
Regeringens ambition er at få det offentlige sundhedsvæsen til at fungere, og som et delelement introducerer vi muligheden for, at hvis det offentlige sygehusvæsen ikke kommer helt op på tæerne, har patienterne adkomst til at søge til den private sektor.
Men der er ikke noget ønske om en udvidet brug.
Jeg har fortsat det forfængelige håb, at den måde, vi nu allokerer flere ressourcer ind i systemet på, vil skabe et incitament til det offentligt drevne sundhedsvæsen om i højere grad at imødekomme det behov, der er, så færrest mulige patienter vil gøre brug af retten til at gå over i den private sektor. Når det er sagt, må jeg indrømme, at resultatet selvfølgelig godt kan blive, at en og anden patient mere, end tilfældet er i dag, bliver underkastet behandling på private sygehuse, og de offentlige ressourcer flytter med.
Men jeg må altså fastholde, at det må bero på det aftalesæt, der i øvrigt indgås, hvordan det skal reguleres.
Man skal jo ikke lave regler for hvad som helst.
De civilretlige og aftaleretlige regler kan bruges til at regulere det, ligesom amterne, der i dag bruger private sygehuse til at løse delopgaver, for så vidt allerede nu kunne aftale bonusordninger eller tilbageførselsbeløb, eller hvordan man nu vil organisere det, hvis kvaliteten af den behandling, der finder sted på de private sygehuse, ikke er tilstrækkelig god. At bevæge sig ud i et generelt kompliceret regelsæt for at løse et problem, der efter min bedste overbevisning og efter de oplysninger, jeg har, ikke er noget problem, kan jeg derfor bestemt ikke give noget tilsagn om.