Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-02-26:
Politilove har der jo været i flere hundrede år i Danmark, men i de sidste 150 år meget sparsomt.
I virkeligheden har politiet klaret sig indtil for nogle år siden med en enkelt eller to bestemmelser i en gammel politilov og så generalfuldmagten i retsplejeloven ud over de mange regler, der så i øvrigt er i retsplejeloven.
Men kendsgerningen er jo, at beskrivelsen af magtbeføjelserne, instrukserne til politiet om magtbeføjelserne er gået helt uden om Folketinget.
I den juridiske teori, men heller ikke andre steder, har man jo igennem årene moret sig med at diskutere, om det overhovedet var lovligt, at man satte folk i detentionen.
Det har faktisk været et stort område, der har været ulovbestemt.
Det er det, der gøres op med nu med et
lovforslag om politiets virksomhed.
Det er også første gang, vi får en egentlig målsætning, en politisk bestemt målsætning for politiets virke og for politiets opgaver mere detaljeret, end det fremgår af den nuværende generalfuldmagt i retsplejeloven.
Det siger jo også noget om tiden, at regeringen foreslår, at formålet skal være, at politiet først og fremmest skal virke for tryghed, for sikkerhed, for fred og orden i samfundet, og at politiet skal fremme formålet gennem forebyggende, hjælpende og håndhævende virksomhed.
Det er altså understreget, at tryghed og sikkerhed er lige så vigtig som fred og orden, og at det forebyggende og det hjælpende er lige så vigtigt som den håndhævende virksomhed.
Det er tidstypisk, og det er en formulering, vi kan tilslutte os i Venstre.
Vi synes, det er en god balance, at det understreges, at politiet altså ikke bare er reaktivt, men i høj grad er proaktivt og i høj grad er borgernes beskytter.
Om alle de forskellige magtmidler, politiet har i dag, som har været beskrevet i Rigspolitichefens kundgørelser, er der kun at sige, at det jo mere eller mindre er en kodificering af gældende praksis med hensyn til anvendelse af stave, hunde, pistoler, gas osv.
Det er naturligvis en forbedring af retssikkerheden, at det nu skrives i loven, at det er Folketinget, der skal ændre det og ikke mindst, at frihedsberøvelsen uden for strafferetsplejen nu også beskrives nærmere i en lov, så det er Folketinget, der bestemmer.
Der, hvor jeg ser en diskussion, er ved spørgsmålet om visitation.
Vi mener i Venstre, og så vidt jeg kan se, så gør alle høringssvarene det også, at der skal være en mulighed
for politiet, som det er beskrevet i lovforslaget, til at foretage visitationer. Jeg synes, at jeg af alle høringssvar kan se, at der kan være en præventiv virkning i det.
Men vi er naturligvis opmærksomme på, at der er et par høringssvar, der er meget kritiske over for selve formuleringen, om formuleringen måske er for vagt bestemt, om der altså er overladt for meget til politiets skøn.
Det synes jeg vi skal stille nogle præciserende spørgsmål til ministeren om.
Mit gæt er, at det ender med denne her bestemmelse eller i hvert fald noget, der ikke ligger så langt derfra.
Men jeg synes, det er er vigtigt, at vi nu får stillet spørgsmålene, og også, at de, der kritiserer det, kommer i deputation, så vi får lejlighed til at stille spørgsmål.
Det, der altid er meget væsentligt, når man får kritiske høringssvar, er jo at få afdækket: Er det en lovteknisk uenighed?
Er det en retspolitisk uenighed?
Og har de, der kritiserer, i så fald et alternativ til, hvordan de ønsker en lovteknisk udformning eller af retspolitiske grunde ønsker en strammere udformning?
Det mener vi naturligvis skal diskuteres grundigt i Retsudvalget, det er derfor, vi har en grundlovsbestemmelse
om, at et lovforslag skal igennem Folketinget.
Men med disse bemærkninger kan jeg sige, at Venstre til fulde tilslutter sig dette forslag.
Det er et rigtig godt forslag, og det er et fremskridt, at vi nu får samlet i en lov, hvad politiet må og ikke må.