Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-19:
Det er, og det gælder for øvrigt også sort arbejde, ulovligt og uacceptabelt af mange grunde.
Først og fremmest er der tale om, at der udføres et arbejde på ulovligt grundlag, som jeg sagde, og uden arbejdstilladelse.
Dernæst er det selvfølgelig unfair konkurrence.
Og endelig må man sige, at de arbejdsgivere, som anvender illegal arbejdskraft, opnår en uretmæssig fordel på bekostning af de arbejdsgivere, som overholder
spillereglerne.
Indsatsen over for illegalt arbejde er først og fremmest en myndighedsopgave for politiet, men også for bl.a. Told og Skat og Arbejdsdirektoratet.
Inden for mit område har Arbejdsdirektoratet deltaget i et mangeårigt myndighedssamarbejde om kontrol af arbejdskraften, både om de pågældende arbejdstagere har arbejds- og opholdstilladelse, og om arbejdsindkomsten korrekt oplyses over for de relevante myndigheder. Den mangeårige kontrolindsats har endvidere givet erfaring i at identificere de virksomheder, som benytter sort eller illegal arbejdskraft.
Da der allerede løbende foretages kontrol af disse virksomheder, vil en eventuel stigning af illegal arbejdskraft hurtigt kunne registreres.
Og der kan, hvis det skønnes nødvendigt, sættes yderligere ressourcer ind på kontrollen. Men bekæmpelse af illegal arbejdskraft er ikke alene et anliggende for myndighederne.
Organisationerne på arbejdsmarkedet har også en interesse i at være med til at løfte opgaven.
Det er først og fremmest et anliggende for organisationerne på arbejdsmarkedet at sikre ordnede løn- og arbejdsvilkår.
En væsentlig faktor i
den forbindelse er, om der er indgået kollektiv overenskomst.
Regeringen finder det ønskeligt, at så mange virksomheder som muligt er dækket af kollektive overenskomster.
Men det er klart, at regeringen ikke har eller skal have nogen indflydelse på, hvilke overenskomster der indgås.
Det er først og fremmest en opgave for organisationerne at arbejde for, at virksomhederne indgår overenskomster og derved sikrer ordentlige løn- og ansættelsesvilkår.
En virksomhed, der er omfattet af en kollektiv overenskomst, vil være forpligtet til at overholde overenskomstens bestemmelser om løn- og arbejdsvilkår over for alle ansatte, uanset om der er tale om danske eller udenlandske lønmodtagere, og uanset om de er organiserede eller ej.
Udfordringen for fagbevægelsen ligger i, at der stadig er virksomheder, som endnu ikke er overenskomstdækkede.
De virksomheder, der ikke vil indgå kollektive overenskomster, udsætter sig for faglige aktioner og sympatikonflikter, der i de allerfleste tilfælde vil blive anset for at være lovlige af Arbejdsretten.
Organisationerne på arbejdsmarkedet har i kraft af den høje organisationsgrad her i landet gode muligheder for både centralt og decentralt at kunne holde øjne og ører åbne og bedre end så mange andre holde sig orienteret om de løn- og arbejdsvilkår, som bydes arbejdskraften fra de nye medlemslande.
Det er mit indtryk, at organisationerne er opmærksomme på udfordringerne med hensyn til brugen af udenlandsk arbejdskraft, både den legale og den illegale, og at man allerede er godt i gang med at forberede sig på udfordringerne i forbindelse med udvidelsen.
F.eks. har BAT-kartellet udarbejdet en rapport om EU-udvidelsen og de faglige udfordringer, hvori BAT understreger betydningen af, at der skal udføres et traditionelt opsøgende fagforeningsarbejde.
De lokale afdelinger skal på banen med at koordinere indsatsen for at sikre, at arbejdet udføres til overenskomstmæssig løn.
BAT-kartellet peger også på det ønskelige i, at arbejdsgiverorganisationerne søger at få nye udenlandske virksomheder til at indmelde sig. Regeringens holdning til det spørgsmål, der er rejst i forespørgslen, kan derfor sammenfattes i tre punkter.
For det første: Den politimæssige indsats over for illegal arbejdskraft vil blive fastholdt.
For det trdje: Det vigtigste våben imod illegal arbejdskraft og imod uacceptable løn- og arbejdsvilkår i øvrigt vil imidlertid fortsat være organisationernes arbejde for gennem kollektive overenskomster at sikre ordnede forhold for de ansatte.
Dette er selve grundlaget for den danske arbejdsmarkedsmodel, som alle bærende kræfter i det danske samfund støtter op om.