runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Hr. Bjarne Laustsen kunne jo vente med at markere for en ny omgang, indtil han havde hørt, om jeg havde tid til at svare på spørgsmålet eller ej.
Han markerede bare, fordi han skulle op og stille et nyt spørgsmål, han allerede havde forberedt, og derfor spildte han sådan set ikke bare min, men også Folketingets tid.
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi har fjernet de forslag, der har været på dagpengeområdet, fordi vi har sagt, at hvis de blev opfattet som værende forligsbrud, hvilket det må siges at de blev, så kommer vi ikke med flere forslag på denne side af folketingsvalget til at ændre på dagpengesystemet, som det er.
Derfor er hr. Bjarne Laustsens spørgsmål sådan set et spørgsmål om, hvad vi har tænkt os at gøre.
Og det har jeg sagt.
Vi har nedsat en Velfærdskommission, som vi nu skal have til at kigge på, hvordan vi kan bruge vores velfærdskroner endnu bedre.
Før den kommer med et resultat, vil vi i Venstre forbeholde os retten til at afvente kommissionens arbejde.
Til hr. Klaus Hækkerup: Jeg håber, at hr. Klaus Hækkerup har budgetoversigten med og så lige vil slå op på siden før, nemlig på side 6.
Den viser, hvordan statens saldo med og uden engangsindtægter er.
Det, der må være vigtigt, er, hvordan saldoen er uden engangsindtægter, for vi kan jo ikke hvert år gå ud og sælge et TeleDanmark eller gå ud og fremrykke kredittider m.v.
Hvis man kigger på, hvordan saldoen renset for engangsindtægter er, så er den her regering den, der har leveret det største overskud overhovedet. Det overskud, vi leverer næste år og i år, er større end det overskud, som SR-regeringen havde i 2001, det sidste år, hvor de havde ansvaret.
Vi leverer et større overskud renset for engangsindtægter, end SR-regeringen nogen sinde har leveret, bortset fra et enkelt år.
Bortset fra et år ud af ni leverer vi et større overskud på DAU-saldoen renset for engangsindtægter.
Og derfor er vi lige præcis på sporet af 2010-planen og ikke langt fra.
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg er grundlæggende uenig med hr. Søren Søndergaard.
Jeg ønsker ikke en større offentlig sektor.
Jeg ønsker ikke, at vi skal udvide den offentlige sektor.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-12:
Jeg kunne passende starte med at spørge, om ikke hr. Kristian Jensen synes, det er spild af tid at stille spørgsmål til Venstres ordfører, når man ikke får svar på dem?
Jeg kan jo så håbe, at formanden er i julehumør og giver en ekstra omgang.
Det, der selvfølgelig er interessant her, er, om man kan få Venstres ordfører til at svare på, hvad det er, Venstre tænker på, når statsministeren og finansministeren har været ude at sige, at der er nogle lommer og nogle uhensigtsmæssigheder i dagpengesystemet.
Det må da være ret nærliggende at nævne, hvad det er for nogle. Venstre kom med sit finanslovudspil den 26. august.
Vi har ikke set nogen af dem endnu.
Hvad er det for nogen?
Vi har set, det er blevet lagt to frem, et om et loft på 27.700 og så beregningsperioden på 12 måneder.
De er trukket tilbage.
Men der er stadig væk nogle lommer og uhensigtsmæssigheder tilbage.
Nu må de da snart komme på bordet
Man må fortælle vælgerne, hvad det er, man står for.
Og hvis man mener, at der er nogle skævheder i dagpengesystemet, så kom dog frem med, hvad det er for nogle.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-12:
Det, der er afgørende, er, at vi altså tilsyneladende er fuldstændig enige om kendsgerningerne: at efter pinsepakken faldt arbejdsløsheden, og efter at den nye regering kom til, steg arbejdsløsheden.
Man skal jo bedømme tingene på resultaterne og ikke på, hvad der bliver sagt.
Det er vi i hvert fald ikke, siger hr. Kristian Jensen, hvorefter det, han så siger, er én lang bekræftelse på, at man er kørt fast, fordi man ikke forholder sig til at bruge dagpengene aktivt.
Man forholder sig ikke til den åbenlyse idé, at man i stedet for at udbetale passive dagpenge til 180.000 mennesker sætter noget arbejde i gang og får lavet noget, der er vigtigt for samfundet at få lavet.
Jeg gav et eksempel før: at få renoveret skolerne.
Lad os tage et andet eksempel fra den lidt anden ende af skalaen, havde jeg nær sagt: kloaksystemet.
Vi har kæmpeproblemer med det danske kloaksystem.
Miljøministeren kan komme op og forklare det.
Alle kender til de problemer, der er for fremtiden på grund af det dårlige danske kloaksystem.
Hvorfor udnytter vi ikke den situation, at vi har 180.000 ledige, til at få gjort noget ved kloaksystemet, hvilket kan spare mange penge på et senere tidspunkt?
Hvorfor ønsker regeringen passivitet?
Hvorfor ønsker regeringen ikke at bruge dagpengene aktivt?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Til hr. Ole Sohn, som står derovre, vil jeg bare sige, at der ingen grund er til at diskutere kendsgerninger, dem kan man slå op.
Der er ingen tvivl om, at der var et fald, efter at pinsepakken blev vedtaget, og at der har været en stigning, siden denne regering kom til.
Det er der ingen grund til at benægte.
Men der er heller ingen grund til at benægte, som venstrefløjen forsøger, at grunden til, at man indførte pinsepakken, var, at man på et tidspunkt, hvor arbejdsløsheden var højere, end den er i dag, var bange for, at arbejdsløsheden blev for lav.
Derfor cykler man rundt i det og bruger forskellige argumenter fra forskellige tider.
Jeg vil bare sige, at det, vi har gennemført med det her finanslovforslag, der ligger nu, er skattelettelser, der vurderes at give 10.000 flere ansatte.
Det er en vækst i den offentlige sektor.
Der vurderes næste år at være 3.000 flere offentligt ansatte.
Og derfor er hr. Ole Sohns betragtninger om, at det ikke giver flere arbejdspladser, helt forkerte. Jeg mener ikke, at vi bare skal opfordre folk til at købe større julegaver.
Vi skal faktisk opfordre folk til at bruge det øgede råderum, de har, til at igangsætte et økonomisk opsving gennem privatforbruget.
Og det er det, vi har gjort ved at give dem flere penge gennem skattelettelser.
Når de derfor foreslår udgifter, bør de ikke foreslå, at de er givet på kredit, så bør de foreslå en konkret finansiering.
Og det er det, jeg har klandret en række oppositionspartier for ikke at gøre.
De har ikke anvist finansiering til de ønsker, de havde.
Jeg har netop sagt, at der er en lang række reformer, der skal gennemføres.
Både økonomerne fra Den Danske Bank og fra Jyske Bank, som jeg tror er blandt dem, hr. Morten Helveg henviser til, har sagt, at opsvinget er på vej, og at forbruget vil stige og ledigheden falde næste år.
Jeg vil bare holde hr. Morten Helveg Petersen fast på, at Det Radikale Venstres udspil til finanslov vurderes i 2010 at give en højere gæld end det, regeringen har lagt frem.
Og derfor er det hr. Morten Helveg Petersen, der laver et generationstyveri, og ikke Venstre. Til hr. Bjarne Laustsen vil jeg bare sige, at lampen lyser, men jeg skal nok vende tilbage i næste omgang.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-12:
Vi er igen i gang med hr. Kristian Jensen og kan nu forudse en række papegøjesvar.
Det er det sprog, der plejer at blive talt i, og derfor kan vi næsten forudsige, hvad hr. Kristian Jensen vil sige.
Men igen i år står han med en meget skidt sag, for det viser sig jo, at Venstre fifler med valgløfterne.
man, at man ville give nogle flere penge til erhvervsskolerne, og så tog man flere fra dem, end man gav.
Så var det ydelserne på børnechecken og boligstøtten, og sidst har det så været dagpengeforslagene.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, om han deler opfattelse med statsministeren og finansministeren, der siger, at der stadig væk er nogle lommer og uhensigtsmæssigheder i dagpengesystemet.
Hvornår skal de der lommer og uhensigtsmæssigheder fjernes?
Vi må jo simpelt hen have nogle eksempler listet op i dag, så vi kan forholde os til, hvad Venstres politik går ud på, og hvor det er, Venstre fører lønmodtagerne hen.
Det er især bag lyset.
Kl. 9.45
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Jeg synes også, det er grove ord til oppositionen.
Som jeg forstår hr. Kristian Jensen, skal danskerne ud og købe julegaver, men oppositionen må ikke.
Jeg forstår altså ikke helt sammenhængen.
Ligefrem at anklage oppositionen for ikke at være danskere er måske sådan lige i overkanten, men lad det så ligge.
Jeg bad om en kommentar til, at en stribe uafhængige økonomer og vel at mærke ikke økonomer, jeg ville have mistænkt for at være særlig venstreorienterede på forhånd, de er fra store banker og fra den finansielle sektor osv., samstemmende peger på, at der er behov for reformer.
Spørgsmålet er: Hvad agter regeringen egentlig at stille op?
Når vi kigger på skatteområdet, har man fastfrosset sig selv i et skattestop.
På arbejdsmarkedet viser dagpengefadæsen i forbindelse med finanslovforhandlingerne med al ønskelig tydelighed, at regeringen også internt er uenig i forhold til, hvad kan lægge frem, og hvad man ikke kan lægge frem.
Endelig er der spørgsmålet om gældsafvikling.
Vi kan jo se i forhold til den oprindelige 2010-plan, at regeringen er 50 mia. kr. bagud i indeværende år.
Hvordan har hr. Kristian Jensen det med at skulle sende regningen videre til kommende generationer?
50 mia. kr. er alligevel en slat penge.
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Det ville have været interessant at høre hr. Kristian Jensens meget konkrete svar på hr. Søren Søndergaard spørgsmål om, hvorvidt han ville benægte de historiske kendsgerninger, at arbejdsløsheden faldt efter pinsepakken, og om han ville benægte den historiske kendsgerning, at arbejdsløsheden er steget under den borgerlige regering.
Hvad er effekten, når man nedsætter det offentlige forbrug?
Den er negativ.
Summen er, at den her finanslov i udspillet var fuldstændig neutral.
Under finanslovaftalerne har man slagtet hjemmeserviceordningen, man har beskåret byfornyelsesmulighederne.
Alt det er med til at skabe
øget arbejdsløshed.
Det eneste svar, regeringen har, det eneste svar, som hr. Kristian Jensen kan give Folketinget, er: Køb nogle flere julegaver!
Hvor fattig kan en regering blive i sit bud
på, hvordan vi skal løse den stærkt stigende arbejdsløshed?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Det sidste kan jeg fuldstændig afkræfte, men jeg skal komme tilbage til hr. Søren Søndergaard.
Hvis hr. Nicolai Wammen mangler at købe en brugt Renault Mégane stationcar, så kan hr. Nicolai Wammen bare sige til.
Derudover vil jeg bare sige, at det, vi har gjort gennem den her finanslov, er at gå ind og se på, hvordan vi sikrer, at der nu kommer gang i den private beskæftigelse igen.
Hvordan sikrer vi, at privatforbruget får et løft?
Hvordan sikrer vi, at vi flytter vores investeringskroner over på f.eks. at få vores veje, vores jernbaner til at fungere bedre?
Vi investerer kraftigt i at få vores skinnenet rettet op, sådan at vi kan undgå de store forsinkelser og langsomme kørsel på jernbanenettet i Danmark, der har plaget alle de kollektive trafikanter.
Og så har hr. Nicolai Wammen ganske enkelt misforstået nogle ting ud over ikke at høre efter.
En af de ting, som hr. Nicolai Wammen har misforstået, er, at det hul, hr. Nicolai Wammen snakker om, alene opstår, hvis ikke man foretager flere ændringer på strukturerne i Danmark.
I mit sidste svar sagde jeg netop, at vi åbent har erkendt, at der skal ske flere reformer og flere strukturelle tiltag, og jeg nævnte en stribe emner, hvor det skulle være.
Men det var desværre hr. Nicolai Wammens papegøjesprog, der slog til igen.
Hr. Nicolai Wammen holder fast i det, han har skrevet ned på forhånd, uden at lytte til, hvad der bliver svaret.
Kl. 9.40 Til hr. Jann Sjursen: Der er jo andre muligheder for vækst i den private sektor end alene det, at man går ud og køber flere forbrugsvarer.
Det kunne også være, at man købte flere ydelser, flere håndværkstimer, fik repareret sit hus, sit sommerhus, fik forbedre sine muligheder og ad den vej fik skabt nogle arbejdspladser i forbindelse med vedligeholdelse af boliger.
Så der er som sagt plads til, at der kan være vækst i det private forbrug også udover, at det skulle være i kraft af kortsigtede forbrugsgoder.
Så til hr. Søren Søndergaard: Når man læser hele baggrunden for, hvorfor pinsepakken blev gennemført, så er det en historisk kendsgerning, at det var, fordi man var bange for, at ledigheden kom ned på et for lavt niveau.
Det var altså dengang, ledigheden var højere, end den er i dag.
Så vil jeg bare sige, at vi tror på, at de investeringer, vi har gjort i f.eks. boligbyggeri, i f.eks. veje, i jernbaner, og den private vækst, som ligger i den finanslovaftale, vi har vedtaget, er det, der skal til, og ikke en øget offentlig sektor.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-12:
Der er visse historiske kendsgerninger, der ikke kan diskuteres.
Den ene historiske kendsgerning, der ikke kan diskuteres,
er, at efter at Enhedslisten var med til at gennemføre pinsepakken, faldt arbejdsløsheden.
Den anden historiske kendsgerning, der ikke kan diskuteres, er, at arbejdsløsheden er steget, efter at vi har fået en borgerlig regering.
Sådan er det.
Det er historiske kendsgerninger, og så kan hr. Kristian Jensen snakke fra nu af til juleaften - det ændrer ikke ved de kendsgerninger.
Det interessante, vi diskuterer her i dag, er: Hvad vil regeringen gøre ved, at man har fået skabt så meget arbejdsløshed?
Hvad vil regeringen gøre ved, at der hver dag er nye, der bliver gjort arbejdsløse?
Og der forstår jeg på hr. Kristian Jensen, at man ikke har noget bud.
Man har ikke noget forslag.
Det er religionen. Det er egentlig underligt, man ikke vil have det skrevet ind i EU-forfatningen - troen på, at det bliver bedre på et tidspunkt. Men hvorfor ikke gøre noget ved de problemer, der er nu?
Tag ud på skolerne og se, hvor dårligt det ser ud.
Der trænger til at bliver renoveret.
Hvorfor ikke bruge arbejdsløshedspengene aktivt, dagpengene aktivt, og få renoveret vores skoler til glæde for vores børn?
Hvorfor gør vi ikke det?
Hvorfor er vi ikke lidt dynamiske?
Har man fuldstændig opgivet ævred i den her regering?
Jann Sjursen (KD), 2003-12-12:
Vi skal have forbruget tilbage på rette spor, sagde hr. Kristian Jensen tidligere i et svar til mig.
Jeg vil godt spørge: Hvad er det rette spor for privatforbruget?
Hvad er det, danskerne skal købe mere af, som de ikke har brug for, for det er jo det, der er tale om?
Det vil jeg godt have
at vide.
Når man opfordrer til forbrugsfest fra regeringens side, synes jeg, at man så også må præcisere, hvad det er, man skal ud og købe, når der nu efter regeringens opfattelse skal være jul året rundt.
For der er da mange områder, hvor man kunne sætte ind med forbedringer, f.eks. omsorgen for vores ældre og vores børn i vores samfund.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Når man hører Venstres ordfører, minder det lidt en om at høre en brugtvognsforhandler.
Og det er måske ikke så mærkeligt, for jeg kan forstå på finansministeren, at noget af det, der skal redde dansk økonomi nu, noget af det, der skal redde dansk økonomi, er, at vi skal ud og købe nye, dyre biler. Kl. 9.35 Der må jeg sige, at det ikke løser det problem, der er for de tusindvis af mennesker, som har mistet deres arbejde under denne her regering, det problem, at der er 50.000 arbejdspladser, der er forsvundet.
Det er et finanslovforlig, der vil føre endnu flere mennesker ud i arbejdsløshed
, når man fyrer inden for hjemmeservice, når man fyrer inden for byfornyelse osv. Derfor fortjener vi vel et svar på, hvor man vil finde pengene til at dække det hul, som finansministeren selv har sagt man har, på over 13 mia. kr. for at kunne finansiere sine ting.
Vismændene har sagt: Det er for lidt hr. finansminister, det er 28 mia. kr. for lidt.
Hr. Kristian Jensen taler så meget om andres ansvarlighed.
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Hr. Søren Søndergaard har fuldstændig ret i, at vi i Venstre mener, det er vigtigt at have et effektivt og tidssvarende politi for at skabe en tryghed for borgerne.
Men hr. Søren Søndergaard har ikke ret i, at jeg mente, at det var det vigtigste.
Det var bare det første emne, jeg tog op.
Det vigtigste er, at den her finanslovaftale understøtter en fornuftig og ansvarlig økonomisk udvikling, at den understøtter en udvikling, som får alle, der kigger på fremtiden og laver prognoser, til at spå, at der sker et fald i ledigheden, og at der sker en stigning i forbruget og en stigning i væksten.
Derfor tror vi også i Venstre på, at det er det private forbrug og den private sektor, der skal drive arbejdspladserne frem.
Må jeg ikke bare minde hr. Søren Søndergaard om, at ledigheden, som i dag er på 180.000 og godt nok er alt for høj, er lavere, end den var, dengang hr. Søren Søndergaard stemte for en pinsepakke for at forhindre, at ledigheden blev for lav. Til hr. Morten Helveg Petersen må jeg bare sige, at hr. Morten Helveg Petersen skal høre lidt bedre efter, for der er ingen forskel på det, finansministeren har sagt, og det, jeg har sagt.
Det, jeg klandrede, var, at oppositionspartierne opførte sig, som om de var på julegaveindkøb med et Acceptcard og ikke ville være med til at finansiere de gaver, de krævede under forhandlingerne, og ikke, hvad danskerne går ud og gør.
Der er fortsat plads til reformer.
Der skal fortsat være reformer.
I Venstre siger vi ærligt, at vi stadig væk mangler at finde reformer, der gør, at vi forbedrer strukturerne for ca. 53.000 job frem til år 2010.
De reformer skal bl.a. komme ved, at vi bliver bedre til at matche de ledige, der er, med de ledige stillinger, der er.
Vi skal sørge for at holde de ældre længere på arbejdsmarkedet og få de unge hurtigere ind på arbejdsmarkedet, samtidig med at vi skal være bedre til at integrere de flygtninge og indvandrere, der er kommet til vores land.
Så der er mange reformer, der ligger fremme i systemerne.
Og så må hr. Ole Sohn have misforstået noget, for der er ikke en nedgang i det offentlige forbrug.
Der er en vækst i det offentlige forbrug.
I år bruger vi flere penge i den offentlige sektor end nogen sinde før, og næste år bruger vi endnu flere.
Men det er helt rigtigt, at vi har sænket den vækstrate, der er, med en anelse for at få plads til, at pengene kan gå til de private, så vi får gang i det private forbrug og den private sektor.
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Nu tilkommer det jo ikke mig at svare på hr. Kristian Jensens vegne, men jeg vil tro, at han, hvis han er ærlig, vil sige: Hvis vi skal give et ærligt svar, må vi bekræfte, at der er tale om generationstyveri.
Derfor får hr. Morten Helveg Petersen nok ikke et rigtigt svar.
Men jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen, om han kan erindre det svar, som vi i Finansudvalget har fået fra Finansministeriet på baggrund af spørgsmålet, jeg har stillet, om, at den samlede effekt af regeringens skattereform, de investeringer, der ligger i finansloven og væksten i det offentlige forbrug, er, at arbejdsløsheden falder med 190 personer - at effekten altså stort set er neutral.
Hele den gevinst, som vi går og praler af, bliver jo ædt op af den nedgang, der sker i det offentlige forbrug.
Så der er slet ikke tale om, at man gør noget for beskæftigelsen.
Det her er oven i købet et svar, der er givet før finanslovaftalerne, før man slagtede hjemmeserviceordningerne, før man skar ned på byfornyelsesområdet.
Så prøv engang at at komme ud af den her Venstreosteklokke og lad være med at blive ved at tro, at man ved at trygle folk om at købe glittet papir og overforbruge her til jul kan redde denne regerings økonomiske politik.
Det er simpelt hen for fattigt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Det Radikale Venstre er dybt bekymret over den økonomiske politik, som regeringen fører.
Det fremgår klart af den Økonomiske Redegørelse, at den offentlige saldo er mere end halveret på bare 2 år, og hvad er regeringens svar?
Jo, vi kunne høre finansministeren i går: Danskerne skal tage på juleindkøb.
Men samtidig står Venstres ordfører her og skoser oppositionen for at opfordre til juleindkøb, og hvis det er den form for strategisk tænkning, der foregår på regeringsbænkene og i regeringspartierne i øjeblikket, kunne det altså godt være, at man skulle løfte niveauet en smule. Jeg står her med citater fra en række uafhængige økonomer, der kommenterede regeringens økonomiske politik i går.
Der er en seniorøkonom i Nordea, der siger, at det samtidig bliver overordentlig vanskeligt at realisere 2010-planens mål om beskæftigelse, såfremt der ikke hurtigt gennemføres nye reformer, og der er en cheføkonom i Jyske Bank, der siger, at regeringen virker handlingslammet, og at resultatet er, at regeringen skubber problemerne foran sig som en snebold, der vokser og vokser.
Kl. 9.30 Gør den form for kommentarer udefra overhovedet ikke indtryk på regeringen?
Kan regeringen dog ikke komme op med konkrete forslag til reformer, der går ud på andet, end at danskerne bare skal gå på juleindkøb?
Det er altså for fattigt.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-12:
Man kunne forstå på Venstres finanspolitiske ordfører, at det vigtigste resultat af finanslovforhandlingerne er, at man har opnået et politiforlig, som skaber tryghed i hverdagen.
Men nu er det jo ikke politiet, der sikrer, at folk kommer i beskæftigelse, for det kan et politiforlig ikke sikre.
Det er den økonomiske politik generelt, som kan gøre det. Vi kan bare konstatere, hvordan det er gået, og hvor megen tryghed der er skabt for alle de folk, der er blevet arbejdsløse, mens regeringen har været ved roret.
Det drejer sig om 40.000, og det betyder, at der nu er en arbejdsløshed på over 180.000.
Over 180.000 mennesker har ikke tryghed i det danske samfund, uanset hvor meget politi regeringspartierne investerer i, for de mennesker har mistet deres arbejde.
Det interessante er, at det eneste parti, som har stillet forslag om at skære ned på arbejdsløshedsdagpengekontoen i finansloven, er Enhedslisten - ikke på den måde, som regeringen ønsker, altså ved at tage penge fra de arbejdsløse, men ved at sætte folk i beskæftigelse.
Hvorfor er der ikke sådan nogen forslag fra Venstre?
Hvorfor er der ikke sådan nogen forslag fra regeringen?
Hvorfor er man fuldstændig passiv over for den arbejdsløshed, som eksisterer?
Hvorfor gør man ikke noget ved den?
Hvorfor sætter man al sin lid til, at det engang vil blive bedre?
Har Venstre ikke noget konkret at tilbyde de arbejdsløse i dag?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Hr. Nicolai Wammen har helt ret i, at jeg synes, politik skal være langt sjovere end det, hr. Nicolai Wammen gør det til.
Men hr. Nicolai Wammen fortsætter i det papegøjesprog, som
hr. Nicolai Wammen desværre har tillagt sig hele året igennem, nemlig at gentage nogle sætninger uden at forholde sig til virkeligheden.
Kl. 9.25 F.eks. siger hr. Nicolai Wammen, at pengene fosser ud af statskassen, samtidig med at vi i den Økonomiske Redegørelse fra i går kunne se, at statens overskud er blevet opjusteret med 7 mia. kr. Hr. Nicolai Wammen har låst sig så fast i den retorik, hr. Nicolai Wammen valgte, da han blev udnævnt til finansordfører, at han glemmer at se på de tal, der er blevet leveret til ham som medlem af Finansudvalget, nemlig at statens budget for indeværende år er blevet opjusteret med 7 mia. kr. i forhold til det, vi skønnede i august.
Hvis pengene fosser nogen steder, fosser de altså ind i statskassen.
Hvorfor har vi tiltro til vækst, spørger både hr. Nicolai Wammen og hr. Ole Sohn.
Jo, bl.a. fordi vi kan se, at væksten allerede er begyndt.
Derfor har vi ret stor tiltro til, at det opsving, som er på vej, også vil udmønte sig i mere omsætning og dermed flere arbejdspladser, bl.a. på grund af det, der ligger i finansloven, nemlig skattelettelser.
Derfor tager hr. Ole Sohn også fuldstændig fejl, når hr. Ole Sohn påstår, at der ikke er noget i aftalen, der vil give flere arbejdspladser.
Den er nemlig med til at finansiere de skattelettelser, der for alvor vil få privatforbruget i gang.
Så vil jeg godt sige til hr. Jann Sjursen, at hr. Jann Sjursen har fuldstændig ret i, at juletiden ikke bare skal bruges til materielle tanker og til forbrug og atter forbrug; juletiden skal også bruges til at være sammen med sin familie og tage sig tid til at være det.