Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-17:
Som finansministeren netop har redegjort for, er det jo først og fremmest kommunernes og amternes økonomiske grundlag og den kommunale økonomis indpasning i den samlede økonomiske politik, der er genstand for de forhandlinger, der skal føres.
Det er jo helt naturligt, at der med den økonomiske tyngde, der ligger i kommuner og amter i så decentraliseret en samfundsmodel, som vi har valgt her i Danmark, så finder en samordning sted.
Regeringen har i den forbindelse selvsagt også en interesse i, hvad der er det økonomiske udgangspunkt
for forhandlingerne.
Som det vil være bekendt, har gennemgangen af kommunernes og amternes budgetter for 2002 her vist, at budgetterne ikke overholder aftalerne for i år.
Derfor har regeringen sammen med de kommunale organisationer taget initiativ til, at alle kommuner og amter i dette lys gennemgår budgetterne for 2002.
Det er en gennemgang, som er afsluttet, for så vidt angår amterne.
At det arbejde er vigtigt, understreges af - som finansministeren også har nævnt - at aftaleforhandlingerne vil tage udgangspunkt i aftalegrundlaget for sidste år.
Det understreger jo selvsagt behovet for, at kommuner og amter sørger for, at de reviderede 2002-budgetter overholdes.
Aftaleforhandlingerne handler såvel om indtægts- som om udgiftssiden.
På indtægtssiden er det naturligt, at skattestoppet får en helt central placering i de kommende økonomiforhandlinger, som allerede understreget af finansministeren, og der er jo i øvrigt enighed med Kommunernes Landsforening om skattestoppets høje prioritet i de forestående forhandlinger.
Skattestoppet gælder for kommunerne under ét.
Men der vil givetvis være kommuner, der har haft en mindre gunstig økonomisk udvikling, hvor det kan være tvingende nødvendigt at sætte skatten op.
Puljen til vanskeligt stillede kommuner vil jo i et vist omfang kunne bidrage til at holde skatten i ro for de mindre gunstigt stillede kommuner, men der kan være behov for i forhandlingerne at drøfte nødvendigheden af, at velkonsoliderede kommuner sætter skatten ned.
For jeg vil gerne understrege, som jeg har gjort det tidligere, at i regeringens optik er en undladelse af at sætte skatten ned, hvis der er råderum til det, lige så alvorlig som at sætte skatten op, hvis der ikke er tvingende grunde til det. For såvel udgifts- som indtægtssiden skal der til forhandlingerne foretages et økonomisk overslag.
Afhængig af hvad det billede viser om kommunernes økonomiske grundlag forventes en drøftelse af kommunernes lånemuligheder i forbindelse med anlægsinvesteringer.
De økonomiske overslag er dog ikke foretaget endnu, og størrelsen af eventuelle lånerammer kan derfor ikke nærmere konkretiseres på nuværende tidspunkt.
Forhandlingerne handler ikke bare om økonomiske vilkår for kommuner og amtskommuner, men jo også om udveksling af informationer og synspunkter på de forskellige opgaveområder.
Her giver kommuneforhandlingerne bl.a. mulighed for at drøfte med de kommunale organisationer, hvilke mål der bør sættes for den service, som tilbydes landets borgere, og hvor indsatsen særlig skal koncentreres.
Jeg vil ikke her stå og forsøge at prognosticere, hvilke områder der især vil blive forhandlet om, men på det amtslige område er det dog ret oplagt, at sundhedsområdet vil indtage en central placering. Den tidligere regerings 3-års-aftale om sundhedsvæsenets udvikling 2000-2002
udløber jo med indeværende år, og herudover skal der følges op på den nuværende regerings indsats over for ventetidsproblemerne, hele saltvandsindsprøjtningen på de 1½ mia kr. Andre vigtige spørgsmål på sundhedsområdet, som kunne fremdrages her, vil være sundhedsvæsenets strukturudvikling, en it-strategi for sundhedsvæsenet og en aftale om en fælles model for kvalitetsudvikling i sundhedsvæsenet.
Kl.17.10 Som finansministeren allerede har nævnt, ønsker regeringen at give flere frihedsgrader til kommunerne, frihed under ansvar, naturligvis, og det er jo i den forbindelse helt oplagt i de forestående forhandlinger at tage udgangspunkt i, hvor kommunerne og amterne selv kan foreslå frihedsgrad og regelforenkling, hvor kommunerne og amterne selv efterspørger det værktøj, der skal til for at kunne håndtere den opgave inden for rammerne af den overordnede samfundsøkonomi at tilbyde borgerne en fornuftig service.
Det er jo også baggrunden for, at jeg den 10. januar sendte et såkaldt frihedsbrev til alle kommunalbestyrelser og amtsråd.
Reaktionerne på frihedsbrevet er nu begyndt at komme.
Det er min opfattelse på baggrund af de tilbagemeldinger, som jeg indtil videre har fået, at frihedsbrevet rent faktisk har sat en del tiltag i gang ude i mange kommuner og amtskommuner.
Jeg har i frihedsbrevet anført, at denne opgave jo er en løbende proces, men hvis der er forslag, der kræver lovændringer, så skal ministeriet have dem senest den 15. april 2002, hvis regeringen skal nå at fremsætte eventuelle lovforslag i næste folketingssamling.
Den frist, den 15. april 2002, muliggør jo i øvrigt så også, at de bidrag, der måtte komme fra kommunerne, på forskellige måder kan indgå i de drøftelser, der skal føres med KL og Amtsrådsforeningen. Jeg har allerede fået en del forslag tilsendt, og især her i de seneste dage i april er der modtaget mange forslag, mere end tusind, hvis man laver en hurtig optælling.
Jeg tager så forbehold for, at nogle af forslagene godt kan være gengangere.
Mange kommuner har peget på mulighederne for i videre omfang at anvende digitalisering.
Forslagene fra kommunalbestyrelserne og amtsrådene går også på administrative lettelser for borgerne, bl.a. hvordan digitalisering kan lette borgerne, når de skal i kontakt med det offentlige.
Forslagene spænder over et ganske bredt felt.
Mange forslag er ganske udførligt beskrevet og begrundet, mens andre mere har karakter af programerklæringer.
I øjeblikket arbejder ministeriet med at systematisere de mange indgåede svar og få et overblik over de indkomne forslag.
Derfor kan der heller ikke på nuværende tidspunkt siges noget endeligt eller entydigt om, hvilke konkrete initiativer og ideer der vil blive iværksat og effektueret på baggrund af frihedsbrevet, men ved kommuneforhandlingerne vil der være mulighed for at udveksle synspunkter herom.
Jeg vil gerne tilkendegive, at jeg faktisk er positivt overrasket over den foretagsomhed og idérigdom, som frihedsbrevet har givet anledning til i landets kommuner.
Det understreger regeringens bestræbelser på at give kommunerne flere redskaber til inden for de økonomiske rammer at tilbyde borgerne den bedst mulige service.
Afslutningsvis vil jeg nævne, at forhandlingerne naturligt overvejende drejer sig om aktuelle emner i relation til økonomi og opgaveløsning.
Men der foregår jo også for tiden et arbejde med mere strukturelle emner.
Der vil bl.a. ved kommuneforhandlingerne kunne udveksles synspunkter om den kommende reform af det kommunale tilskuds- og udligningssystem, som jo skal udmøntes oven på Finansieringsudvalgets arbejde, der har deadline i det tidlige efterår, og der vil også kunne udveksles synspunkter om omlægning af budget- og regnskabssystemet med henblik på at gøre omkostningen ved at producere den enkelte velfærdsydelse mere synlig.
Forhandling