Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Men jeg kan forstå, at den overskygger alt konkret arbejde hos regeringen. Al boligpolitik er simpelt hen fikseret på denne privatiseringsideologi, som nu altså også skal gå ud over beboerne i det almene byggeri.
Så siger ministeren, at vi skal acceptere en sammenkædning, hvor forbedringer for lejerne i det almene byggeri skal afvente langvarige udvalgsarbejder og udredninger.
To forskellige udvalg, kunne jeg forstå, skal nu sidde og sylte denne sag.
Ét, som sidder og forsøger på at omgå grundlovens regler med hensyn til salg, og et andet udvalg, som skal gennemgå alle boliglovgivningens regler.
Er det ikke rigtigt, at når det gælder råderet, så ligger der i ministerens arkiv, som han overtog efter den daværende boligminister, konkret udarbejdede forslag til forbedringer af råderetten?
Også med de løsninger og de problemer omkring, at det er for bureaukratisk i dag osv., hvilket ministeren var inde på.
Det kunne have været gennemført for længst, og det kunne have været gældende for alle lejere i dette øjeblik.
Det er kun på grund af regeringens passivitet og nøl i denne sag, at der ikke er sket noget.
Og så skal det sammenkædes med spørgsmålet om udstykning.
Hvorfor skal forbedringerne for de almindelige beboere i det almene byggeri, som jo typisk ikke vil have råd til at købe nogen lejlighed, afvente regeringens ideologiske felttog?
Hvorfor skal det ikke gennemføres nu?
Er det, fordi man i virkeligheden har en plan om, at råderetten, når det kommer til stykket, kun skal gælde for dem, som vil gå med på regeringens melodi og måske eventuelt købe en lejlighed? Er det, fordi man i virkeligheden nu planlægger en forskelsbehandling af beboerne, således at der bliver en dårligere råderet for dem, som ikke har råd til at købe en bolig, og som er lejere, eller som simpelt hen ikke vil købe en bolig, ligesom undertegnede?
Er det dét, der i virkeligheden er den skjulte dagsorden, og derfor skal det hele puttes ned i den syltekrukke, som regeringen har oprettet?
Jamen det spørgsmål bliver vi jo nødt til at stille, for der er jo ingen saglige begrundelser for ikke at gå til handling og gennemføre de forbedringer.
Lovforslaget er udarbejdet, de tekniske problemer er løst, der er ingen hindring.
Jeg forstår slet ikke, hvad det er, ministeren vil have embedsmændene til at udarbejde.
Jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at det hele er klart til fremsættelse.
Vi skal da nok til oktober hjælpe ministeren med det, hvis han ikke selv vil fremsætte det.
Det er naturligvis klart. Jeg synes, det er trist, at beboerne i det almene byggeri ikke kan få de forbedringer, som mange mennesker gerne vil have, og som kan give dem en bedre livskvalitet og en bedre brug af deres bolig.
Planen ligger klar, og alle er jo tilsyneladende enige, og statsministeren selv kaldte den en sympatisk tanke, og så skal der bare ikke ske noget.
Hvorfor skal der ikke ske noget?
Det er, fordi man har hele dette ideologiske felttog, man skal have ind på banen.
Jeg synes, at regeringen blander ting sammen, der ikke hører sammen, og jeg synes, at regeringen står i vejen for praktiske umiddelbare forbedringer for beboerne.
Det er forbedringer, som alle påstår de er enige om
, men som de bare ikke, når det kommer til stykket, åbenbart vil være med til at gennemføre.
Men det kan da nås endnu.
Derfor synes jeg, at debatten ligesom skal have et praktisk og konkret udgangspunkt, og det har jeg også drøftet med andre ordførere.
Derfor skal jeg på vegne af fru Lissa Mathiasen, Socialdemokratiet, hr. Morten Homann, SF, og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget finder, at lejerne i de almene boliger bør have ret til at kunne forbedre og indrette deres boliger efter eget ønske og på en sådan måde, at der kan gennemføres forbedringer.
Forbedringerne skal udføres således, at byggelovgivningens krav overholdes, og at der sikres en forsvarlig håndværksmæssig kvalitet.
Folketinget opfordrer regeringen til senest oktober 2003 at fremsætte lovforslag om, at beboerne i almene boliger får fri råderet, der kun er begrænset af byggelovgivningens krav og hensynet til forsvarlig håndværksmæssig kvalitet.«