Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
EU's forfatningstraktat er et vigtigt led i visionen om et frit, et helt og et velstående Europa.
Politiske opgaver må vi løse i fællesskab i Europa.
International kriminalitet og terror er nogle af de nye problemer, der trænger sig på.
Økonomisk hænger vore europæiske lande også sammen.
En endnu bedre økonomisk udvikling fordrer et tæt samarbejde.
Vi må være sammen om at skabe nye job og øge velfærden.
Europa har behov for en ny forfatningstraktat.
Det skal ganske enkelt være lettere at træffe beslutninger i EU.
For det andet er der behov for større åbenhed og mere demokrati i EU.
For det tredje skal det klargøres, hvad EU skal bestemme, og hvad de enkelte lande fortsat selv skal bestemme.
For det fjerde er det vigtigt at understrege, at der i EU er tale om et frivilligt samarbejde, hvor landene altså er med, fordi de selv ønsker det.
Og endelig for det femte har vi behov for en ny forfatningstraktat, fordi EU's fælles udenrigspolitik skal styrkes.
I Venstre siger vi ja til forfatningstraktaten.
Vi glæder os over meningsmålingen i Berlingske Tidende for en uge siden, der helt klart viste, at Venstres og Konservatives vælgere stort set er enige om et ja.
Ifølge undersøgelsen angav kun 8 pct., at de ville stemme nej til forfatningstraktaten, mens 66 pct. sagde, at de ville stemme ja.
De sidste 26 pct. har endnu ikke taget stilling, og det er jo en af grundene til, at vi har debatten i dag og den kommende tid.
Den væsentligste årsag til, at vi har behov for en ny traktat, er, at medlemskredsen er blevet udvidet med de ti øst- og centraleuropæiske lande.
Vi skal være hurtigere, vi skal være bedre til at løse de store opgaver, som det enkelte europæiske land ikke selv kan løse.
Samtidig er det vigtigt, at vi har vore borgere med.
For Venstre er det af meget stor betydning, at den nye traktat også indeholder betydelige forbedringer af EU's demokratiske proces og skaber langt større åbenhed om det daglige arbejde.
Der skal gennemføres i alt ti folkeafstemninger i EU om forfatningstraktaten.
Det er i sig selv et sundhedstegn, at de europæiske politikere tager borgerne med på råd i et så centralt spørgsmål som Europas fremtid.
Her i Danmark skal vi stemme om forfatningstraktaten den 27. september.
Der er over et halvt år til en god og folkelig debat.
I den debat vil vi i Venstre argumentere for et klart ja.
For os er det enkelt: Den nye forfatningstraktat er ganske enkelt bedre end den gamle traktat – eller de gamle traktater, for at være helt præcis – for forfatningstraktaten gør jo også det, at den rydder bordet og laver en ny samlet traktat og ikke det knopskyderi, som vi har haft hidtil.
Helt så let ser det jo desværre ikke ud i Frankrig ifølge meningsmålingerne.
Her er franskmændene tilsyneladende bekymrede over, at EU er i færd med at reducere statsstøtten til landbruget.
Det ser også ud til, at der er nogle franskmænd, der overvejer at stemme nej, fordi de er utilfredse med den siddende præsident, Chirac.
I den franske kampagne ser vi altså nogle helt andre bekymringer, end hvad vi hører om her i Danmark.
Debatten i landene er forskellig.
Vi er nationalstater, og derfor er vi også i vores politiske holdninger præget af det land, vi lever i.
I forfatningstraktaten er det skrevet direkte ind, at samarbejdet består af selvstændige nationale stater, der er frivilligt med i EU.
Det har naturligvis altid været sådan, det så vi jo bl.a., da Grønland for over 20 år siden meldte sig ud af EF.
Nu bliver det slået fast i selve teksten i traktaten.
Arbejdet med EU's forfatningstraktat startede i det såkaldte konvent med deltagelse af nationale parlamentarikere fra alle 25 EU-lande samt repræsentanter fra regeringerne.
Arbejdet foregik i fuld åbenhed.
Fra arbejdet i konventet stammer de forskellige forslag om at øge de nationale parlamenters indflydelse på EU, og fra konventet stammer også spørgsmålet om at opbygge traktaten mere enkelt.
Der var med andre ord i konventet tale om at sætte borgeren i centrum.
Page 1721
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
De nationale parlamenter er vigtige bindeled til Europas folk.
Nationalstaten er nærmere end det store europæiske fællesskab.
Derfor er det vigtigt, at Folketinget styrkes med den nye traktat.
Vi får fremover mulighed for ved hjælp af nærhedsprincippet simpelt hen at stoppe den EU-lovgivning, der går os for nær
Dernæst vil vi også få vetoret, hvis EU finder på at overflytte nogle beslutninger fra enstemmige afgørelser til flertalsafgørelser.
Men det er jo ikke alene nok for en god og fornuftig demokratisk udvikling af EU.
For Venstre er det fortsat Europa-Parlamentet, der er det direkte valgte parlament, der på borgernes vegne tager stilling til de forskellige EU-lovforslag.
Derfor er det også af meget stor betydning, at Europa-Parlamentet får betydelig mere indflydelse med den nye traktat bl.a. på et så stort område som landbrugspolitikken.
Og her håber vi altså i Venstre, at det kan føre til, at vi får nogle ordentlige vilkår for de dyr, der bliver transporteret i Europa, fordi man ved at gøre landbrugspolitikken til et åbent diskussionsområde i Europa-Parlamentet naturligvis vil være mere tvunget til at lytte til befolkningens bekymring på det område.
Så vi forventer meget store konsekvenser for landbrugsområdet af, at vi nu får åbnet dørene og får Parlamentet ind over.
Det lægges der også op til i forfatningstraktaten.
Fremover vil beslutninger i Ministerrådet, der vedrører politik i de enkelte lande, blive truffet for åbne døre, fuldstændig som vi kender det i Folketinget.
Det vil sige, at det bliver muligt for borgerne både at følge debatten i Europa-Parlamentet og i Ministerrådet.
På den måde vil vi fremover have langt bedre mulighed for at følge hele processen i EU, når beslutninger bliver til.
Alle 25 nationale parlamenter, Europa-Parlamentet, Ministerrådet og Kommissionen skal have væsentlig politisk indflydelse.
Det er vi ikke bekymrede over.
Vi er ikke bekymrede over, at samarbejdet skulle gå i stå af den grund.
Nej, tværtimod så tror vi på, at det vil betyde, at EU fremover vil tage sig mere af rammebeslutninger og vil prioritere indsatsen på de overordnede, grænseoverskridende opgaver.
Det er i godt tråd med Venstres politik, at det bliver sådan.
Til sidst vil jeg nævne udenrigs- og forsvarspolitikken.
Det siger sig selv, at Europa skal spille en større rolle, når vi taler om menneskerettigheder, ikke alene i denne del af verden, men også i resten af verden.
Vi har behov for en stærk udenrigspolitik, vi har behov for at præge den udenrigspolitiske scene i hele verden, vi har behov for at styrke menneskerettigheder.
Derfor vil vi også i de kommende år se, og det bliver også med hjælp af forfatningstraktaten, at indsatsen for at bekæmpe terrorisme og international kriminalitet vil blive styrket væsentligt.
Det er en væsentlig konsekvens af forfatningstraktaten.
Det er der, de overordnede politiske beslutninger skal træffes.
Det er også der, vi skal forsøge i fællesskab at løfte økonomien.