runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Når jeg læser det spørgsmål, der står som nr. 2 til ministre i dag, må jeg sige på ganske almindeligt dansk, at der ikke foreligger cost-benefit-analyser, som efterlyst af hr. Ole Vagn Christensen.
Det er ikke min opfattelse, at vi på en meningsfuld måde kan kvantificere de samfundsmæssige konsekvenser af at støtte et mindre center som Nordvestjysk Folkecenter i forhold til at anvende midlerne andre steder herunder på de store statslige forskningsinstitutioner.
Det er jo nøjagtig den problemstilling, som hr. Ole Vagn Christensen er inde på, nemlig om jeg kan fremlægge dokumentation for, at hvis pengene bruges på Risø, eller de bruges på vores universiteter, får vi mere ud af det, end hvis vi lader det ligge på et basistilskud til Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi.
Det er jo egentlig ganske kort fortalt det, det her spørgsmål går ud på.
Der må jeg blot sige, at regeringen jo én gang har valgt en linje, hvor det ikke drejer sig om de her basistilskud.
Det, det drejer sig om, er at man kan byde ind på de enkelte projekter.
Det er det, man får pengene til.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Jeg vil gerne takke ministeren for det klare svar, og så vil jeg holde mig til det om basistilskud.
Det er da klart, at Folkecenteret kunne have anlagt en anden politik, hvor man havde fået royalty af alt det, man har været med til at skabe, og dermed havde gjort sig uafhængig af økonomi fra statens side, fordi det var en igangsætningskapital.
Derfor er værdierne kommet derude, hvor der bygges vindmøller, der, hvor der skabes ny teknologi for vindmøllerne, og her på det seneste har vi jo kunnet se, hvordan et nyt initiativ er gået i stå i Danmark, nemlig i spørgsmålet om udnyttelse af bølgeenergi. Vi kan også se, hvordan ministeren nu er interesseret i at sparke en masse penge i brintenergien, hvor vi ved, at i Folkecenteret var man så langt fremme, at man måske var i stand til at sende en prototype på gaden.
Ville det ikke have været rimeligt, når man står op og angriber basistilskuddene, at man så havde gennemanalyseret: Er der faktisk en god idé i, at man har disse folkelige ildsjæle, og at man derfor har et basistilskud, som kan være med til at udvikle?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Altså når man taler om solceller, herunder celleteknologi, anvendelsesteknologier, så er der jo både Dansk Teknologisk Institut, Danmarks Tekniske Universitet, Risø, Roskilde Universitetscenter, Nordvestjysk Folkecenter, Danfoss, Velux, Topsøe.
Der er masser af aktører på det her område.
Vi har nu engang de penge, der er i udbud til projekter, så kan man jo byde ind, og så vil man jo ud fra en faglig vurdering få tildelt pengene på det her område.
Det må jeg sige er og har været regeringens politik.
Vi har efterhånden diskuteret denne her sag utallige gange i Folketingets spørgetid, og vi er efterhånden ved at nærme os 90-års-fødselsdagen.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Efter de udtalelser, som kommer fra forskellige steder også her senest - jeg ved, at man har en stor konference i Herning, hvor man diskuterer de fremtidige alternative energiformer - er man i den situation, at det er oplyst, at udviklingen er ved at gå i stå.
Men vi har jo også set, at ministeren også via nordisk initiativ nu ser, at der kan bruges mange, mange, mange millioner af kroner på dette område, hvor man kan sige, at prototypen er skabt.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen og også til hr. Arne Toft, at det der med, at man selekterer i forbindelse med de forskningsmidler, som nu engang er til rådighed, er der jo ikke noget nyt i.
Regeringen har jo valgt på det her område at sige, at vi har nogle projekter, vi har nogle projektmidler til at forske, til at udvikle for.
Når man nu taler om bølgeenergi, så er det, at man næsten kan høre på hr. Ole Vagn Christensen, at der kun er Nordvestjysk Folkecenter.
Jeg står ikke og siger, at det, der er lavet deroppe, ikke er godt.
Det er ikke det, jeg har sagt, og det vil jeg aldrig sige, for man har jo også på det sted bidraget til forskningen.
Men bølgeenergi foregår altså i dag på Aalborg universitetscenter, Danmarks Tekniske Universitet, Dansk Hydraulisk Institut, Dansk Maritimt Institut, Rambøll, Birch og Krogboe, Wave Dragon Test, Wave Plane International sammen med Nordvestjysk Folkecenter.
Når nu der engang kun er de ressourcer til rådighed, som bliver udbudt, så mener jeg faktisk, at når man taler om udviklingen i udkantområder, så har regeringen jo netop med det forslag, der er fremsat, vist, at vi tager vare på det.
Til det seneste spørgsmål fra hr. Ole Vagn Christensen har jeg tilkendegivet, at vi faktisk mener, at erhvervsrådgivningen også skal have flere kroner ude i det område, det er også en model, vi ser på.
Så det der med at angribe regeringen for ikke at have et Danmark i balance holder ikke.
Det, vi blot har sagt, er, at de penge, som nu engang er til rådighed, bliver udbudt, så vælger vi fagligt, og så har vi sagt nej til de her basispenge.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at i denne sag, hvor vi ønsker at lave en enstrenget model, hvor vi går ind og rationaliserer, effektiviserer, ikke over for manden, der skal have rådgivning, men over for dem, der skal yde rådgivningen, går det jo ud på at bruge de offentlige penge bedst muligt.
Det, det drejer sig om i denne sag, er, at man bruger pengene bedst muligt, og nu har vi jo haft et modelnotat til høring.
Det har vi haft ude hos de parter, vi skal samarbejde med.
Der bliver lagt penge fra regionerne i det her, der bliver lagt penge fra staten, og det er da klart, at jeg er nødt til at have en dialog med de regionale parter.
Den her erhvervsservice har været skruet sammen på forskellige måder, og jeg har fået notater ind fra alle mulige steder, og det er da klart, at nogle steder gør man det bedre end andre steder.
Vi ønsker en dialog; vi ønsker at indgå nogle kontrakter, så vi får optimeret de penge, som staten nu engang bruger på det område.
Som sagt, man kan hurtigt hoppe med på vognen og sige, at det her er noget skidt.
Men det, jeg hører ude fra de folk, der har med det at gøre, er, at selve den måde, vi vil gøre det på, er man faktisk positiv over for.
Så kan der være andre områder, hvor vi måske skal have mere lokal opbakning, hvis det f.eks. er en frisør eller en VVS-mand. Men det her gælder, hvis det er en vækstiværksætter, der i øvrigt som alle iværksættere også betyder meget for regeringen.
Det er årsagen til, at vi bruger 200 mio. kr. de næste 4 år på en iværksætterhandlingsplan.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-07:
Jamen jeg deler helt hr. Bjarne Laustsens ønske om, at vi skal have mange flere job på det her område.
Jeg tror også, at den stagnation eller den afmatning, der er i økonomien i øjeblikket, naturligvis betyder noget med hensyn til virksomhedernes parathed til at stille op til de her ordninger.
Men jeg må sige, at det er et varieret billede, jeg møder, når jeg er ude, for hvis der er en medarbejder i en virksomhed, der får brug for et fleksjob, så er det, jeg hører, at der ingen problemer er med at etablere den slags ting.
Men der kan være problemer, som jeg sagde før, med mennesker med en tidligere ringe tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg deler hr. Bjarne Laustsens bekymring over, at der er tegn på en afmatning på det her område, men jeg vil vende tilbage til det og foranlediget af det her spørgsmål sætte en analyse i gang, som jeg hurtigt vil vende tilbage til.
Arne Toft (S), 2003-05-07:
Jeg vil godt tage en anden indgangsvinkel til det spørgsmål, som er stillet af hr. Ole Vagn Christensen.
I regeringsgrundlaget står der mange steder, at man ønsker mulighed for udvikling i hele landet, hermed også i landdistrikterne.
Nu har man endelig fået ildsjæle og højt uddannede ud til tyndt befolkede områder, synes ministeren så ikke, at det havde været rimeligt, selv om det måske koster lidt, at have forsøgt at bevare Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi, som har vist resultater og har vist, at de var i stand til at yde noget?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-07:
Nu synes jeg ikke, vi skal overse den kendsgerning, at antallet af fleksjob altså er steget kvartal for kvartal.
Men en analyse af udviklingen vil jo vise, om det er nogle særlige persongrupper, der kommer i klemme i det her system, og hvis det er det, så må vi jo vende tilbage og tage en drøftelse af det.
Ole Stavad (S), 2003-05-07:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren ikke erkender, at ministeren har siddet inde med en viden, som ministeren har forholdt Folketinget, ikke har delt med Folketinget, og at det er dét, der er det helt alvorlige og helt centrale i denne sag. Det andet, jeg godt vil spørge ministeren om, er angående den advokatundersøgelse, ministeren nu siger, hun iværksætter: Er det en advokatundersøgelse, der kun skal beskæftige sig med ministeriet, eller er det en advokatundersøgelse, der også skal undersøge og vurdere ministerens rolle i hele sagsforløbet, herunder ministerens rolle med at opfylde informationspligten over for Folketinget og dermed vedstå sig sin ministerforpligtelse?
Margrete Auken (SF), 2003-05-07:
Nu kan jeg efterhånden godt forstå, at ministeren er uinformeret, når hun slet ikke følger med - ikke engang i det, der hele tiden kører i fjernsynet om hendes egen sag - og når hun derfor ikke kender sit eget citat, må jeg selvfølgelig hjælpe til.
Jeg kan fortælle, at det var den 29. maj 2003 i spørgetiden.
Jeg havde spurgt om noget, der havde med regnskaberne at gøre, og så siger kirkeministeren til mig: Der er overhovedet ikke noget ukontrolleret i Folkekirkens Fællesfond, hverken i regnskaber eller i budgetter.
Det blev sagt den 29. maj 2003.
Vil ministeren medgive, at dette ikke er ganske i overensstemmelse med ikke alene sandheden, men også med det, ministeren selv var vidende om?
Hun havde dog f.eks. sat Rigsrevisionens undersøgelse i gang betragtelig tidligere og havde derudover haft en række andre oplevelser - møde med ministre og med biskopper, og hvad ved jeg - og hun havde i hvert fald sat undersøgelsen i gang, så hun må da have vidst, at der var noget at undersøge.
Tove Fergo (V), 2003-05-07:
Til fru Karen Klint: Det, Rigsrevisionen skriver, er, at mit skøn var for optimistisk.
Jeg var i samråd i Folketingets Kirkeudvalg den 11. december 2002 og skulle i den forbindelse give en orientering om Fællesfonden og budgetterne.
Mit skøn var, at vi ikke ville komme ud af året 2002 med et minus, der var større end det, jeg havde forventet på folkekirkens forsikringsordning.
Det var det, jeg oplyste Kirkeudvalget om.
Det var mit skøn, og det skøn byggede på de oplysninger, jeg havde, skal jeg sige til hr. Ole Stavad.
Jeg har oplyst udvalget om det, jeg vidste.
Til fru Margrete Auken: Jeg satte undersøgelsen af Fællesfonden og administrationen af den i værk i april 2002, netop på baggrund af den erfaring, jeg havde gjort, nemlig at Fællesfondens økonomi ikke hang sammen.
Nu bliver sagen undersøgt ved en advokatundersøgelse, som jeg har taget initiativ til, og så må vi vurdere på baggrund af den undersøgelse, hvordan situationen er.
Karen J. Klint (S), 2003-05-07:
Jeg vil gerne forfølge, hvorfor vi ikke fik hele sandheden den 18. juni.
Det er korrekt, at der er en bemærkning om et skøn, og vi kan alle sammen skønne forkert.
Men at omtale skønnet som en manglende eller for dårlig oplysning til os
den 18. juni, er kun den halve sandhed, fru minister.
Der står faktisk i rapporten, og jeg læser op: »Kirkeudvalget fik i samrådet i juni en redegørelse for bl.a. leasingaftalerne, men modtog i den forbindelse ikke oplysning om det samlede omfang af leasingaftalerne eller om, at ministeren som følge af likviditetsproblemer i Fællesfonden overvejede at omlægge leasingaftalerne, så de fik en længere løbetid.« Vil ministeren påstå, at de linjer er hoppet ind i Rigsrevisionens rapport på et useriøst, et usagligt, et usandt grundlag?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-07:
For ikke at bruge den korte tid vil jeg henvise ministeren til at læse punkt 109 i Rigsrevisionens redegørelse og gøre et svar klar, men jeg vil godt stille et andet spørgsmål.
Ministeren har sat denne rigsrevisionsundersøgelse i gang, og i et svar på et spørgsmål fra fru Margrete Auken her i Folketinget den 29. maj afviser kirkeministeren - endda på en meget ubehagelig måde, synes jeg faktisk - at der overhovedet er noget galt, Det er meget tankevækkende, at det sker den 29. maj.
Det fremgår af det brev, der er tilgået Kirkeudvalget, at 2 dage, før ministeren kommer med den meget ubehagelige afvisning til fru Margrete Auken, oplyses det, at der er problemer.
Ministeren må da også selv kunne se, at der ingen sammenhæng er.
Ole Stavad (S), 2003-05-07:
Jeg må indrømme, at nu har jeg altså svært ved at forstå, hvad det er, ministeren mener.
Ministeren startede med at svare, at hun var helt opmærksom på, at Folketingets Kirkeudvalg ikke havde fået en korrekt orientering - sådan opfattede jeg det - og så fortsatte ministeren, og jeg tror, jeg skrev det præcist ned, at ministeren ville sikre, at det skete i fremtiden.
Men nu svarer kirkeministeren mig, at hun har givet Folketinget alle de oplysninger, hun selv var i besiddelse af.
Det næste, jeg godt vil bede om, er at få svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg stillede et spørgsmål om den advokatundersøgelse, som ministeren har sat i værk.
Er det en undersøgelse, der kun skal beskæftige sig med ministeriet, altså embedsmændene, eller er det en undersøgelse, som også retter sig imod ministeren?
Fastholder ministeren stadig benhårdt, at ministeren er uskyldshvid og ikke har noget ansvar for noget som helst i denne sag, men at hun har nogle uduelige embedsmænd?
Er det fortsat ministerens indgang til denne sag, uanset hvad der står i Rigsrevisionens beretning?
Tove Fergo (V), 2003-05-07:
Fru Karen Klint kom ind på spørgsmålet om leasingaftalerne, men mig bekendt er det dem, det næste spørgsmål drejer sig om, altså spørgsmål nr. S 3099, så det vil jeg besvare i den sammenhæng.
Og så skal jeg sige til hr. Ole Stavad, at når jeg har fået kommissoriet for advokatundersøgelsen færdigudarbejdet, vil jeg sende det til Folketingets Kirkeudvalg.
Karen J. Klint (S), 2003-05-07:
Når ministeren nu siger, at ministeren gerne vil sikre, at Kirkeudvalget og Folketinget får sandheden at vide i fremtiden, vil jeg godt spørge, hvorfor vi ikke kan få den her i nutiden.
Den 26. marts stillede jeg faktisk et spørgsmål, fordi udkastet til rapporten var blevet omtalt i et dagblad.
Jeg spurgte meget direkte, om der er nogen ting, der er blevet fortiet, og i det svar, jeg fik godt 1 måned efter, oplyste ministeren, at det kan jeg vente med at få svar på, til rapporten er endeligt færdigbehandlet.
Men det ligger jo et stykke vej ud i fremtiden, måske godt hen på efteråret.
Jeg synes, det ville klæde ministeren, at vi fik sandheden nu og ikke skal vente på den.
Hvorfor får vi ikke sandheden i nutiden, men kun i fremtiden?
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-07:
Når man ikke selv er medlem af Kirkeudvalget, men er medlem
af folkekirken og er optaget af almene spørgsmål,
må det så være tilladt at stille et enkelt spørgsmål?
man det indtryk, at den eneste, der ikke har nogen skyld og noget ansvar, er kirkeministeren, men at ansvaret udelukkende er placeret hos tidligere ministre og embedsmænd.
Derfor er spørgsmålet simpelt hen, om det forholder sig sådan, og det er helt enkelt at svare på det
: Er den eneste, der ingen skyld har i denne sag, den nuværende kirkeminister, og kan alt tørres af på og placeres hos embedsmænd og tidligere ministre?
Er det korrekt opfattet?
Karen J. Klint (S), 2003-05-07:
I mine spørgsmål lige nu forfølger jeg sådan set ikke så meget kronebeløbene som oplysningspligten, for det er oplysningspligten, jeg synes er vigtig, og det er også den, der er kritik af fra Rigsrevisionen, både i forbindelse med det åbne samråd den 18. juni 2002 og det åbne samråd den 11. december 2002.
Jeg husker samrådene på den måde, at kirkeministeren begge gange og også senere, nemlig på temadagen her i foråret, udtrykte glæde over at få lejlighed til at aflive nogle myter og alt muligt andet.
Derfor er det lidt beskæmmende, når vi i god tro har lyttet til ministeren, at vi nu kan se en rapport, der siger, at vi blev underforsynet med oplysninger, og derfor er det dét, jeg forfølger: Der er tale om ministeransvar, og hvorfor fik vi ikke de fyldestgørende oplysninger? Det kan godt ske, at ministeren har lyttet til rådene den 27. maj, men jeg synes ikke, de blev omsat i direkte handling inden den information, vi fik den 18. juni, for så kunne vi have fået nogle bedre oplysninger.
Leasingaftalerne var også blevet forlænget, så vi kunne godt have fået de oplysninger.
Hvorfor fik vi dem ikke?
Tove Fergo (V), 2003-05-07:
Fru Karen J. Klint henviser til et spørgsmål, som blev stillet til mig på baggrund af det udkast til Rigsrevisionens rapport, som var kommet ud i offentligheden.
Nu er det jo sådan, at Rigsrevisionen udarbejdede et udkast, som så blev sendt i høring, men ikke tilgik offentligheden, fordi rapporten ikke var endeligt færdig endnu, og det var på baggrund af, at det var et udkast, at jeg gav det svar til fru Karen J. Klint. Så spørger hr. Bjarne Laustsen om ansvaret, og til det vil jeg godt sige: Selvfølgelig er det ministerens ansvar, og det ansvar påtog jeg mig til fulde, da jeg i april bad Rigsrevisionen om at se på hele administrationen af Fællesfonden.
Fru Pia Gjellerup var inde på det samme, og til det vil jeg blive ved med at gentage: Jeg har oplyst, hvad jeg vidste, og jeg har ikke haft nogen som helst grund til ikke at informere Folketingets Kirkeudvalg fuldt ud om Fællesfonden, som jeg overtog.
Ved samråd i Folketingets Kirkeudvalg den 18. juni 2002 var jeg bedt om at gøre rede for den elektroniske kirkebogs drifts- og anlægsøkonomi, herunder hvad der er anskaffet, og hvad der er leaset. Jeg oplyste i samrådet, at ud af samlede udgifter på 108 mio. kr. til it-udstyr, netværk og programmel var 95 mio. kr. finansieret ved leasing. Samrådet blev holdt den 18. juni, og efterfølgende er det blevet oplyst for mig, at der i ministeriet var overvejelser om eventuelt at omlægge leasingfinansieringen, men på det tidspunkt var der ikke truffet beslutning om noget sådant.
Som led i bestræbelserne på at genoprette Fællesfondens økonomi
blev der efter samrådet under stort tidspres forhandlet om en omlægning af leasingfinansieringen. Den blev endeligt besluttet den 28. juni, 10 dage efter samrådet, og det burde Kirkeudvalget selvfølgelig have været orienteret om.
Men dette vil blandt meget andet indgå i den advokatundersøgelse, som jeg har taget initiativ til.
Karen J. Klint (S), 2003-05-07:
Jeg forstår nu, at det er advokatundersøgelsen, der skal tage stilling til, om vi kunne have fået en bedre orientering i juni 2002.
Så vil jeg gerne vende tilbage til, om ministeren ikke mener, at Rigsrevisionen har gjort sit arbejde godt nok, siden man i punkt 20 tillader sig at skrive, at vi ikke fik oplyst det samlede omfang af leasingaftalernes forhold.
Det står i punkt 20, og jeg har som udgangspunkt, at Rigsrevisionen har gjort sit arbejde godt nok.
Margrete Auken (SF), 2003-05-07:
Kan ministeren bekræfte, at hendes forgænger, som jo også var opmærksom på, at der var ved at komme hul i kassen, forestillede sig og foreslog, at kirkeskattebidraget til Fællesfonden skulle stige med 9 pct., tror jeg det var, for at få regnskaber og budgetter i orden og også få lidt tryghed med hensyn til kassebeholdningen?
Kan ministeren for det første bekræfte det?
Ministeren har i øvrigt oplyst det på samrådet i december, så det går jeg ud fra at hun kan bekræfte.
Men når man så fjerner den skatteforhøjelse og oven i købet er bundet af et skattestop, hvordan mener ministeren så, at man kan rette op på økonomien ved at forlænge en leasingaftale, hvis man ikke har nogen muligheder for at få indtægter til at betale det tilbage?
Hvad er det for en forestilling, der har været i ministeriet og i ministerens hovede om, at man kan rette en økonomi op, når man ingen muligheder har for at få nye indtægter?
Pia Gjellerup (S), 2003-05-07:
Nu holder ministeren i sin besvarelse til mig fast i, at hun har oplyst, hvad hun vidste, til Folketinget, og så vil jeg høre, om ministeren vidste, at hendes forgængere havde misinformeret Folketinget.
Ministeren har jo optrådt i den seneste uge med, at det er ministerens forgængere, der har skylden for det, vi står og diskuterer i dag.
Hvor ved ministeren det fra?
Jeg synes, det er underligt, og jeg vil gerne have, at ministeren bekræfter, at der står i Rigsrevisionens undersøgelses punkt 109 - og jeg går ud fra, at ministeren har læst den meget intenst: Det er Rigsrevisionens sammenfattende vurdering, at kirkeministerens orientering til Folketingets Kirkeudvalg i perioden 1998-2001 var dækkende.
Så vover ministeren sig faktisk ind på at kommentere, hvad kommissoriet skal indeholde.
Det afviste hun før og henviste til, at vi kunne få det oversendt, når det var færdigt, og jeg vil gerne have svar på, om ministeren overvejer at drage andre end medarbejderne ind i undersøgelsen.
Er det også ministerens forhold, der skal undersøges?
Tove Fergo (V), 2003-05-07:
Fru Margrete Auken redegør for pengeforbruget i Fællesfonden: Der skal bruges så og så mange penge, er der penge nok, og er det nødvendigt at indkræve højere skatter, for at de kan slå til? Jeg overtog et budget, da jeg blev minister i november 2001.
Det budget var lagt af min forgænger, men det kunne ikke hænge sammen, fordi der var nogle af udgifterne, der var blevet større, og en af udgifterne, der var blevet større, var forsikringen.
På grund af den 11. september steg forsikringspræmien fra 15 mio. kr. til 30 mio. kr. i 2002. Den anden konto i Fællesfonden er it-udgifterne.
Dem har vi lige været inde på i forbindelse med det spørgsmål, jeg besvarede før, og dem kommer vi ind på i det spørgsmål, som fru Margrete Auken har stillet vedrørende de 15 mio. kr. af forbruget i 2001, som skal betales i 2002.
Der var altså sket et merforbrug på it, som man ikke havde styret tilstrækkeligt.
Det er forklaringen på den økonomi i Fællesfonden, som jeg overtog, og det er baggrunden for, at jeg satte Rigsrevisionen til at foretage en undersøgelse af administrationen af Fællesfonden, da jeg opdagede det.
Fru Pia Gjellerup kan ikke løbe fra, at der ikke var sammenhæng i Fællesfondens økonomi, da jeg overtog den.
Fra 1997 har man simpelt hen år for år brugt kassebeholdningen til drift, samtidig med at man har optaget et lån på 55 mio. kr. til drift, og samtidig med at man havde ladet landskirkeskatten stige.
Alligevel havde man ikke kunnet få pengene til at slå til.
Det var den kasse, jeg overtog, og det var baggrunden
for, at jeg satte Rigsrevisionen til at foretage en undersøgelse af administrationen af Fællesfonden.
Karen J. Klint (S), 2003-05-07:
Nu bringer ministeren selv noget om kassen på banen, og så vil jeg da gerne efter min hukommelsen om den 18. juni sidste år spørge, om ministeren kan huske, at på det åbne samråd pointerede ministeren faktisk meget kraftigt, at det at gå efter en kassebeholdning sådan set ikke var et mål i sig selv, og at man i hvert fald ikke skulle bryde regeringens skattestop for at få en kassebeholdning, selv om vi også har bilag, der siger, at Rigsrevisionen faktisk anbefaler, at der er en kassebeholdning.
Men tilbage til det med, at vi blev underforsynet med oplysninger om det.
Hvorfor blev vi ikke orienteret?
Det kan godt ske, at ministeren ikke vidste, at man ville iværksætte spekulationer om at forlænge leasingaftalerne, men hvorfor blev vi ikke orienteret lidt mere spontant, da man traf beslutningerne?