runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2004-03-30:
Jeg vil bare opfordre til, at også de tre regeringsbærende partier overvejer, om ikke den kritik og det forløb, der har været i forbindelse med det her lovforslag, akkurat som vi ser andre lovforslag i Folketingets Skatteudvalg i øjeblikket skaber tilsvarende problemer, ovre hos regeringen og på regeringsbænkene bør give en overvejelse om, at man skal hanke lidt op i måden, tingene foregår på? Vi har behandlet det her lovforslag i måneder.
Der har været mange henvendelser udefra.
De har haft en noget anden karakter, som jeg ikke mindes, jeg har set tidligere, fra revisorer, advokater m.v. Det har affødt en lang række ændringsforslag.
Efter måneders behandling gør vi arbejdet færdigt i udvalget, og derefter kommer der en ny byge af ændringsforslag på grundlag af nye henvendelser.
Hvis ikke hr. Kristian Jensen forstår, at det skaber en utryghed om, om vi nu har fået det hele med, og giver behov for eftertanke, så man, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde, kan få taget kontakt til de folk uden for det her hus, som man også støtter sig til i komplicerede sager, så synes jeg da, der må være grundlag for ret meget eftertanke både hos hr. Kristian Jensen og hos ministeren.
Kristian Jensen (V), 2004-03-30:
Det er ganske præcist, at Folketinget faktisk nu er enigt omkring indholdet.
Det var vi også i torsdags.
Så det er ikke indholdet.
Det er den proces og den heksejagt, som Socialdemokratiet har kørt, som jeg er utilfreds med. Det her er enormt kompliceret lovgivning baseret på en nyfalden dom fra EF-Domstolen, hvor Danmark er et af de første lande i EU, som retter lovgivningen ind.
For straks at sikre, at der ikke kan ske en ændret udnyttelse af skattereglerne og en utilsigtet udnyttelse af skattereglerne, så er skatteministeren på banen.
Jeg synes faktisk, han fortjener tak for, at vi så hurtigt forsøger at få dansk lovgivning til at passe sig ind.
Det betyder så også, at vi må tage det hen ad vejen, at vi ikke kan læne os op ad nogle af de andre lande.
Vi er nødt til at tage de problemstillinger, der må komme i forløbet, og få dem rettet ind.
Og det har vi gjort.
Vi har lyttet til det, der blev sagt.
Og derfor synes jeg faktisk, at skatteministeren fortjener ros og ikke utak for sin indsats.
Ole Stavad (S), 2004-03-30:
Bare lige for at vi har på det rene, hvad det her handler om.
Det lovforslag her er faktisk et lovforslag, der om et øjeblik bliver vedtaget af et enigt Folketing.
Det vil sige, at det altså ikke er et lovforslag, hvorom vi kan sige, at der er en stærk og dyb politisk uenighed, men det er et lovforslag, som har haft et forløb og har fået en behandling i Skatteudvalget, som jeg også mener, vi oplever ret mange andre forslag i øjeblikket får.
Derfor synes jeg egentlig, det sætter i perspektiv og relief, at vi her står med et lovforslag, som et enigt Folketing om et øjeblik vedtager.
Men på trods af det er der et flertal - et flertal - i udvalget, der både til betænkning og tillægsbetænkning udtrykker en stærk kritik af forløbet.
Og det synes jeg egentlig også hr. Kristian Jensen skulle tage til sig.
Nu er det jo ikke hr. Kristian Jensens ansvar først og fremmest.
Kristian Jensen (V), 2004-03-30:
Vi har netop ønsket at lukke så mange skattehuller som overhovedet muligt.
Det er derfor, at vi, hver gang der er kommet en røst om, at der nu vil være mulighed for et nyt skattehul, så har stillet ændringsforslag.
Så har vi fået det vedtaget.
Når der er et spørgsmål om, hvorledes en lov skal defineres, så går man ud og kigger på, hvad det er for bilag, der ligger i forbindelse med lovbehandlingen.
Det forhindrer ikke, at man sideløbende spørger eksternt.
Men det vil bare ikke have nogen vægt, når domstolene efterfølgende skal bruge lovgivningen.
Og vi har en interesse i, at skattehullerne ikke bare bliver lukket, men bliver lukket så hurtigt som overhovedet muligt.
Hvad har oppositionen fået ud af den seance, vi har haft?
Den har fået to ting ud af det.
Det ene er, at der er kommet endnu flere ændringsforslag, og det andet er, at ikrafttrædelsen er blevet udskudt, ganske vist lidt, men trods alt udskudt i forhold til det, den skulle have været.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-30:
For dem, der ikke skulle vide det, så er den eneste måde at få tid til at behandle lovgivningen mellem anden og tredje behandling at hive den tilbage i udvalget.
Det er den eneste måde, man kan få tid mellem de to behandlinger til at få tænkt sig rigtig godt om. Det er sådan set derfor, at vi syntes, det var en god idé at tage det tilbage i udvalget.
Vi havde fået afklaret en masse spørgsmål under udvalgsarbejdet mellem første og anden behandling.
Og det, vi havde behov for, var at få tid til at få tænkt de her ting rigtig godt igennem.
Jeg troede sådan set, at der var en fælles interesse i at få lukket nogle skattehuller.
Og når man skal have lukket nogle skattehuller, så er det en rigtig god idé at tænke sig
rigtig godt om.
Det var sådan set det, vi gerne ville have, da vi trak tingene tilbage mellem anden- og tredjebehandlingen, tid til at tænke os om, så vi ikke åbnede nye huller eller havde overset nogle huller. Jeg kan bare konstatere endnu en gang, at denne her regering ikke laver andet end at brokke sig hver evig eneste gang, at vi beder om, at tingene bliver lavet ordentligt.
Og det tyder altså lidt på, at denne her regering synes, at det er i orden, der er skattehuller.
Statskassen har mistet et milliardbeløb på grund af den indstilling, og vores pointe
med hensyn til at få tid er sådan set, at vi vil undgå, at statskassen mister endnu flere penge på den konto.
Det handler om at undgå at lave lovsjusk, og det synes
jeg sådan set at hr. Kristian Jensen og denne her regering burde have en interesse i med alle de skandaler, der har været på skatteområdet.
Kristian Jensen (V), 2004-03-30:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil tager fuldstændig fejl.
Det er tværtimod Venstres interesse og agt, at vi skal sikre at lytte til så mange som overhovedet muligt.
Og vi har lyttet til en lang række organisationer op igennem hele behandlingen af det her lovforslag.
Men når man så kan undres så meget, så er det jo, fordi man havde ikke bare de fristede to døgn, man havde endda mere end det, for vi fik bilagene mandag aften forud for torsdagen, så man havde endda længere tid end normalt.
Alligevel ville man godt have lidt ekstra tid for at kunne gå ind i udvalgsbehandlingen af det, men det var jo ikke en udvalgsbehandling.
Man sagde, at man ville have lovforslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Der kom ingen fornyet udvalgsbehandling.
Der var ikke nogen spørgsmål fra Enhedslisten under udvalgsbehandlingen.
Der var jo ikke nogen spørgsmål om, hvordan kunne man blive klogere på det her.
Jeg synes da, det er glimrende, at man spørger uden for huset.
Jeg synes, det er glimrende, at vi spørger alle mulige forskellige eksperter, revisorfirmaer, store internationale koncerner m.v., hvad det er for konsekvenser, den her lovgivning får.
Men det, der blev bedt om i torsdags, var en fornyet udvalgsbehandling, og det har vi ikke fået, for det har der ikke blandt oppositionen været nogen interesse for.
Selv om ønsket kom, var der, da det blev realiteter, og man skulle lave udvalgsbehandlingen, ingen, der havde spørgsmål.
Og derfor er det med fru Pernille Rosenkrantz-Theils medvirken alene en kalkunjagt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-30:
Bl.a. Foreningen af Statsautoriserede Revisorer har jo altså bekendtgjort over for det her hus, hvor kompliceret denne lovgivning er.
Derfor mener jeg sådan set, det er fuldstændig relevant, at man giver det lige præcis de dage ekstra, der gør, at man får mulighed for at gå ordentligt i dybden med de her ting.
Jeg synes, det er fuldstændig berettiget, at vi har fået de dage ekstra.
Og jeg vil også sige, at vi jo er nogle partier, som beskæftiger os med andet end lige præcis skatteområdet, og som har behov for at få lidt ekstra tid, når vi behandler så komplicerede opgaver, som det er at lave erhvervsbeskatning.
Det er jo ikke uden grund, at skatteministeren kommer med 34 ændringsforslag.
Det er jo, fordi det er superkompliceret lovgivning, det her.
Og derfor kan jeg slet ikke forstå hr. Kristian Jensens anke.
Vi må vel have en fælles interesse i, at der ikke foregår lovsjusk.
Men det er jo sådan set ikke noget nyt.
Det er jo sådan set det, der har været tilfældet hele vejen igennem, at man har sjusket og sjusket med det resultat, at der er kommet hul på hul på hul i lovgivningen.
Kristian Jensen (V), 2004-03-30:
Ja, der er mange ændringsforslag.
Men der er jo mange ændringsforslag, fordi vi netop har forsøgt at lukke alle de huller, der blev gjort opmærksom på undervejs. Venstres indstilling er altid, at vi skal lytte til de kommentarer, der kommer under udvalgsarbejdet, og det har vi gjort.
Vi troede rent faktisk, at Socialdemokratiet ville være lykkelige og glade over, at vi nu har lyttet til alle de forslag, der er kommet til forbedringer af lovgivningen.
Nu er det så et problem, at man lytter.
Men det, der startede hele debatten her i dag, hvis hr.
Jens Peter Vernersen har tid til at lytte efter,
var, at hr. Jacob Buksti i torsdags sagde: Ændringsforslagene er kommet så sent, at vi ikke har tid til at overskue konsekvenserne af dem.
Og hvad har man så gjort for at finde ud af disse konsekvenser?
Intet.
Man har intet gjort.
Man har ikke villet indkalde til et samråd for at blive klogere.
Man har ikke villet stille spørgsmål for at blive klogere.
Hvad var ideen med at udsætte tredjebehandlingen af det her lovforslag, hvis ikke det var for at blive klogere?
Ideen var at køre kalkunjagt på skatteministeren, og alt, hvad hr. Jens Peter Vernersen har sagt i dag, har kun bekræftet mig i, at det er det eneste formål, Socialdemokratiet har haft i den her sag.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-30:
Lad mig først bemærke, at det altså, da vi kritiserer det fremsatte lovforslag, er skatteministeren, der stiller ikke mindre end 34 ændringsforslag til sit eget lovforslag - 34 ændringsforslag!
De bliver ikke stillet i kraft af politiske forhandlinger med andre partier - der kan det være nødvendigt.
Men her har man altså fremsat et lovforslag, som vi fra starten af har kritiseret.
Vi har sagt: Det hænger formentlig ikke sammen, det er ganske problematisk.
Folk udefra har sagt det samme.
Allerede under førstebehandlingen gjorde jeg opmærksom på, at Advokatrådet sagde: Dette lovforslag er uoverskueligt.
Foreningen af Statsautoriserede Revisorer sagde: Vi kan ikke helt gennemskue, hvad dette lovforslag indeholder.
Det var de meldinger, der kom.
Så til det med at få stillet spørgsmålene i udvalget.
Jeg tror, at vi måske er oppe på omkring 80 spørgsmål.
Det er oppositionen, der har stillet dem.
Det er os, det er Enhedslisten, det er SF, og det er De Radikale, der har stillet disse spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2004-03-30:
Det her er simpelt hen kostelig underholdning.
Socialdemokratiet siger: Vi vil have lukket alle skattehuller.
Når man selv i sidste del af lovbehandlingen tager de henvendelser, der kommer, så alvorligt, at man laver ændringsforslag ud fra dem, så er det rodet og uoverskueligt. Sagt til hr. Jens Peter Vernersen: Det ville dog være dejligt, hvis Socialdemokratiet kunne finde ud af, hvad de ville; om de ville undersøge sagen nærmere, som hr. Jacob Buksti sagde, da vi stod her i torsdags; om de ville gå ind og undersøge, hvad konsekvenserne er af ændringsforslaget.
Det var det, hr. Jacob Buksti sagde.
Det er bare ikke det, Socialdemokratiet har gjort, for Socialdemokratiet har ingenting gjort.
De har ikke stillet spørgsmål, de har ikke indkaldt til samråd, de har ikke interesseret sig for indholdet.
De har kun interesseret sig for processen, og derfor er det en kalkunjagt.
Jeg synes, at folk skulle tage at slå op på Folketingets udmærkede hjemmeside, hvor man vil kunne læse hele debatten fra i torsdags.
Vi har været fuldstændig åbne fra Venstres side om, at det her skulle tilbage i udvalget, hvis der var
det mindste ønske om at få belyst noget nærmere.
Men det ønske var der jo ikke, for man har netop intet gjort i udvalget andet end at trænere sagen.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-30:
Jeg synes måske, at hr. Kristian Jensen skulle være en anelse tilbageholdende med disse angreb.
Det her lovforslag har været længe undervejs.
Revisorer og advokater har skrevet: Vi kan hverken finde ud af, hvad der er hoved eller hale i det.
I den allersidste proces får vi en henvendelse fra revisorer, der siger, at nu har de forsøgt at gøre opmærksom
på huller, og at de ikke har flere huller på lager i øjeblikket
Efter det er skrevet, kommer der en ny henvendelse, som så medfører et ændringsforslag efter andenbehandlingen.
Alt dette sker altså i sidste uge.
Det ligger der jo dokumentation for.
Hvis man bruger udtrykket kalkunjagt, og hvad der ellers måtte komme her fra talerstolen, så vil jeg sige: Skatteministeren lægger på Skatteministeriets hjemmeside en side ud, hvor man på en helt urimelig måde beskriver, at Buksti torpederer folketingsarbejdet.
Det var ikke sådan, at det her lovforslag ikke træder i kraft.
Vi har jo også sagt, at vi stemmer for det, fordi vi skal have lukket de der skattehuller.
Men det er jo ikke fra Venstre, der er stillet nogen spørgsmål om, hvad der var af problemer.
Det er jo ikke
Venstre, der har problematiseret ved førstebehandlingen.
Der har man stort set helt fra starten af sagt, at den sag er i orden, og det gjorde man på trods af, at det nu ser ud, som det gør.
Kristian Jensen (V), 2004-03-30:
I torsdags stod jeg her i Folketingssalen og diskuterede ændringsforslagene og lovforslaget, L 119.
Hr. Jacob Buksti, som var ordfører for Socialdemokratiet, mente, at det var nødvendigt at få det trukket tilbage, for han mente ikke, at han havde fået tid nok til at læse det igennem. Det skyldtes ikke, at han havde fået det dagen før, for sandheden er jo, at han fik det om mandagen, hvor vi behandlede sagen om torsdagen.
Så det var, fordi han ikke i løbet af de første 2 dage havde mulighed for at gennemskue det.
Så sagde vi på Venstres vegne, at vi selvfølgelig var åbne over for at tage det tilbage i udvalget, fordi hvis det er sådan, at noget folketingsmedlem er interesseret i at undersøge en sag nærmere for at få nogle faktuelle ting på bordet, så er vi åbne over for det.
Hvad skete der så?
Hvad skete der?
Ingenting, absolut ingenting.
Der blev ikke stillet spørgsmål, der blev ikke indkaldt til samråd, der var ingen interesse for substansen i de ændringsforslag, der var stillet.
Socialdemokratiets eneste interesse i den her sag var at køre en polemik mod skatteministeren.
Det var ikke at begynde at undersøge, om de fem ændringsforslag, der var kommet om mandagen, havde noget, der var uafklaret.
Det var slet ikke det, hr. Jacob Buksti havde sagt han ville, som han rent faktisk ønskede.
Der var ingen interesse ud over en kalkunjagt på skatteministeren, og derfor kan jeg godt forstå, hvis der er nogle, der sidder og synes, at det har været at trække sagen i langdrag uden substans, men kun ud fra at forsøge at presse en skatteminister i den her sag. Vi har sagt, at vi er åbne over for at drøfte alle de tekniske ting, der måtte være, for det er vigtigt, at vi får vedtaget den her lov.
Det er vigtigt, at vi får lukket alle de huller i skattelovgivningen, det overhovedet er muligt for os at forudse.
Det synes jeg er skammeligt for folkestyret og for det parlamentariske arbejde.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-30:
Jeg kan se på skatteministerens hjemmeside, eller på ministeriets hjemmeside er det nærmere, at skatteministeren har brug for at lægge en besked ud, hvor ministeren skriver: Buksti torpederer folketingsarbejdet.
Det bruger man åbenbart Skatteministeriets hjemmeside til.
Man kritiserer, at vi i sidste omgang syntes, at ændringsforslagene kom sent.
All right, de kommer måske før kl. 00.00 dagen før, sagen skal behandles.
Men alle ved jo, at dette lovforslag, L 199, har været meget, meget kompliceret med 34 ændringsforslag, da vi afgav betænkning.
Så kommer der, efter at der er afgivet betænkning, efter at udvalgsarbejdet er afsluttet på det tidspunkt, endnu en omgang ændringsforslag.
Det blev kritiseret her i sidste uge af vores ordfører
på sagen den dag, hr. Jacob Buksti
Det er som sagt muligt, at det var i overensstemmelse med de formelle regler, men jeg syntes, det var utilstedeligt, at man på så sent et tidspunkt kom med nye komplicerede ændringsforslag.
Det tror jeg også skatteministeren vil give mig medhold i.
Vi var egentlig af den opfattelse, at så var sagen sluttet på det tidspunkt, men når man så i går kan åbne Skatteministeriets hjemmeside og se, at nu skal et folketingsmedlem hænges ud på hjemmesiden for at torpedere folketingsarbejdet, så synes jeg, at det ligger langt ud over, hvad der er anstændigt.
Jeg synes, at det er uacceptabelt.
Jeg synes, det er en urimelig måde.
Jeg vil sige, at vi har et betænkningsbidrag, som et flertal i udvalget står bag, som i allerhøjeste grad kritiserer skatteministeren.
Jeg vil da overveje, om vi nu, når det her møde er afsluttet, skal gå op i vores analyseafdeling og lægge det betænkningsbidrag ud, så folk kan se, hvad det er for en håndtering, der har været fra ministerens side af den her sag.
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Først til første spørgsmål: I disse internettider synes jeg ikke, der er noget behov for at husstandsomdele noget som helst.
Alle kan jo gå ind og tage det på internettet.
Især vil jeg anbefale hr. Søren Søndergaard og hans venner at tage charteret.
Det er meget let og overskueligt, og det præsenterer det, der er hovedprincipperne i EU.
Så det synes jeg ikke at der er nogen grund til.
Så med hensyn til Kommissionen: Som hr. Søren Søndergaard udmærket ved, står det jo i oplægget til forhandlinger, at Danmark kan acceptere, at ikke alle lande får en kommissær.
Det har vi sådan set allerede sagt ja til for et par år siden.
Så det er klart, at Danmark arbejder for, at hvert land skal have en kommissær, men det er ikke et krav, en vetosituation for os.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-30:
For det første er jeg da ked af, at Venstre - selv om man siger, at det er et vigtigt spørgsmål, og selv om man ligesom gør det til noget, man kører frem med - ikke vil insistere på, at alle lande får en kommissær.
Men det må være Venstres valg.
Jeg synes, det er et meget dårligt valg.
Så synes jeg ikke, at fru Charlotte Antonsen svarede på spørgsmålet om Nicetraktaten.
Altså dengang Nicetraktaten skulle sælges til den danske befolkning, var der ikke folkeafstemning om den, men den blev solgt via en debat her i Folketinget, hvor man gik ud og forklarede, hvor vigtig den var.
Så var argumentet lige præcis, at vi skulle have udvidelsen mod øst.
Hvor mange traktater skal man have solgt under det slogan?
Det kunne Venstre måske svare på. Jeg må indrømme, at jeg altså synes, at det er en underlig, arrogant holdning, som Venstre giver udtryk for:
Man kan jo bare gå ind på internettet.
Jeg kan forsikre fru Charlotte Antonsen om, at der er mange mennesker i Danmark, der ikke bare kan gå ind på internettet.
Det kan godt være, at man kan, hvis man er 20 år, eller hvis man er 25 år.
Men der er altså andre mennesker i det her land, som skal tage stilling til den traktat, og jeg vil meget anbefale Venstre at komme ned fra den der hovskisnovskistol og i stedet for være i pagt med vælgerne og give det klare tilsagn om, at man selvfølgelig vil sørge for, at alle vælgere får den unionstraktat ud i postkasserne, så de kan efterprøve fru Charlotte Antonsens påstand om, at den er så folkelig.
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Med hensyn til Nicetraktaten spørger hr. Søren Søndergaard, hvor mange traktater der skal til.
Jeg tror ikke, vi når mere end en til, nemlig forfatningstraktaten.
Det er rigtigt, at der har været mange traktater undervejs, og de mange lande i EU har jo også skullet bøje sig mod hinanden.
Det har ikke været nogen let proces.
Det er ikke let at gå fra enstemmighed til kvalificeret flertal, fordi alle jo gerne vil have deres vilje altid. Så det har været en lang proces.
Som jeg sagde i indledningen, har det taget op mod 15 år at få disse nye lande med.
Men der kommer ikke flere nye traktater inden 1. maj.
Det tror jeg godt jeg tør garantere. Så med hensyn til om man kan se det på internettet eller ej: Jamen man kan også gå hen på biblioteket.
Der er jo ingen informationer vedrørende de her spørgsmål, der er lukkede.
Alt er tilgængeligt, alt er åbent.
Og det der med at kravle ned fra stolen, som hr. Søndergaard spørger om, er jo det, jeg ikke må for formanden, så det tør jeg slet ikke.
Hr. Søren Søndergaard er så optaget af, at vi skal nedlægge veto mod det ene og det andet, og det kan jeg godt forstå, når man er hr. Søren Søndergaard, for så kommer man fra Enhedslisten, og så er man godt klar over, at hvis man siger nej tilstrækkelig mange gange, ender man henne i en krog, og så har man aldrig nogen indflydelse.
Vi vil gerne være med, hvor beslutningerne tages, og derfor vil vi også gerne være med til at gå på kompromis.
Derfor er det sjældent, at vi lægger et klart veto ind i forhandlinger, hverken i EU eller
i Folketinget.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-03-30:
Fru Charlotte Antonsen henviste i sin ordførertale til den EP, valgkampen til Europa-Parlamentet, som vi nu er gået i gang med.
Det er rigtigt, at det jo er meget aktuelt, at vi har en ny regeringskonference, samtidig med at vi er i gang med en valgkamp til Europa-Parlamentet.
Men i Venstres program op til valget til Europa-Parlamentet står der som punkt 9 under overskriften Et venligt Europa, der overholder menneskerettighederne: Venstre vil en fælles flygtningepolitik.
Det er altså et helt nye program, der skal bruges af kandidaterne op til parlamentsvalget til sommer.
Så vil jeg gerne spørge: Hvordan harmonerer det med, at det forslag til vedtagelse, som Venstre netop har fremsat, indeholder en klar afstandtagen fra en fælles flygtningepolitik?
Margrete Auken (SF), 2004-03-30:
Det er virkelig for viderekomne, det her, at så går man altså to skridt baglæns i håb om, at man kommer fremad.
Det er da helt stensikkert, at regeringen da ikke havde kunnet holde til at sige, at så tiltræder vi ikke traktaten, hvis ikke vi kunne få det her igennem.
Det havde den da ikke.
Det er da klart, at afgørelsen helt klart lå hos Socialdemokratiet, og så valgte man at gøre det. Det vil jeg nu godt lige følge op på.
I det her forslag til vedtagelse, der ligger nu, bemærker man jo også, at hele striben af værdier er Venstres. Et af nøgleordene i traktaten, når man tager og læser, hvad der står på side 1,
Det indgår i terrorbekæmpelse, det indgår i menneskerettigheder, det indgår både i forhold til det internationale og det nationale.
Det troede jeg at det gjorde, også når det var Socialdemokratiet.
Det gør det, når det er traktaten.
Det gør det ikke, når det er Venstre.
Men hvorfor har Socialdemokratiet så ikke lige været opmærksom på, hvad det er for nogle værdier, der remses op i den her vedtagelse?
Det er præcis det, Venstre vil remse op.
Når Venstre skal lave terrorbekæmpelse, så lukker man. Når SF, og jeg havde egentlig også troet Socialdemokratiet, skal lave det, så er vi med til at åbne og skabe solidaritet.
Hvad er grunden til, at man ikke har sikret sig som et minimum, at ordet retfærdighed var en del af ting, man ville gå efter?
Henrik Dam Kristensen (S), 2004-03-30:
Ethvert parti må vælge sin strategi, vil jeg sige til fru Margrete Auken.
Socialdemokratiet har fra starten klart tilkendegivet, at det ikke var med stor ømhed, at vi gik ind i det her.
Det var præcis, som jeg forklarede før.
Hvis vi ikke havde gjort det, havde der ikke været flertal for noget som helst i en situation, hvor regeringen i øvrigt skulle ned og forhandle en ny forfatningstraktat.
Da påtog Socialdemokratiet sig et ansvar, og det man kan så synes er snasket, eller man kan lade være, men det er altså sandheden.
Det, der sker i dag, er jo, at de, der har mest ud af, at vi har forskellig politik på det område, er de usympatiske flygtningekøbmænd, som sjasker rundt og tjener penge på det. Der er nogle lande, der overhovedet ikke deltager i den fælles opgave her.
Det gav vi også sidste gang fuldstændig klart udtryk for, men vi traf altså en anden vurdering end den, SF og Det Radikale Venstre traf, nemlig at det mål nåede vi bedst ved at gå ind og lave en forpligtende aftale med Venstre og De Konservative, altså den nuværende regering.
Og det var så det, der var vores problem.