Thomas Adelskov (S), 2000-11-16:
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg gerne takke ministeren for fremsættelsen af dette forslag, ikke mindst fordi vi i Socialdemokratiet er stærkt optaget af øget handicaptilgængelighed overalt i det danske samfund, fordi de æstetiske og arkitektoniske værdier nu også får en central placering i byggeloven, og endelig fordi vi nu får en tiltrængt revision og forenkling af byggeloven.
Det lovforslag, der i dag skal behandles, omhandler dels en videreudvikling af de regler, der skal sikre handicappede lige adgang til fysiske omgivelser, dels en forenkling og modernisering af en del af de nuværende bebyggelsesregulerende bestemmelser.
Netop princippet om ligebehandling af handicappede og fokus på handicaptilgængeligheden er vigtig for Socialdemokratiet.
I Socialdemokratiet er vores udgangspunkt, at alle skal have lige muligheder, både når det handler om tilgængelighed i byer, og når vi taler om boligområder. En afgørende betingelse for, at alle kan deltage i samfundslivet, er, at de fysiske omgivelser i sig selv ikke udgør en hindring for f.eks. handicappede.
Således indeholder lovforslag nr. L 44 et forslag om at medtage fremme af handicaptilgængelighed i byggelovens formålsbestemmelser.
Med lovforslaget understreges det, at vi tager FN's standardregler om lige muligheder for handicappede seriøst.
Der lægges endvidere op til, at by- og boligministeren bemyndiges til at fastsætte en række konkrete regler i bygningsreglementerne om faste installationer af tekniske hjælpemidler til handicappede og om niveaufri adgang til konstruktioner og anlæg.
I Socialdemokratiet vil vi ikke blot have funktionelle, men også smukke bygninger.
Som noget helt nyt i byggeloven foreslår by- og boligministeren, at der indsættes en bestemmelse om arkitektonisk kvalitet - ligeledes i lovens formålsbestemmelse.
Arkitektonisk kvalitet bør indgå i dialog mellem bygherre, rådgiver og kommunale sagsbehandlere i forbindelse med selve byggesagsbehandlingen.
Kun på den måde sikrer vi, at vi får total kvalitet i byggeriet.
Den foreslåede modernisering af lovens bebyggelsesregulerende bestemmelser
støtter vi også.
En række af lovens nuværende bestemmelser er utidssvarende og trænger til fornyelse, navnlig i lyset af udviklingen i tætte byområder.
I det store og hele er der ud over de allerede nævnte ændringer tale om forenklinger og nødvendige ændringer.
Jeg vil derfor blot kommentere den foreslåede ændring af naboorienteringsreglen, der findes i byggelovens § 22, stk. 2. Efter den nuværende ordlyd af bestemmelsen har kommunalbestyrelsen for at varetage naboernes interesse pligt til at orientere naboer om dispensation fra byggeloven, inden dispensation meddeles. Naboerne har herefter 2 ugers frist til at komme med bemærkninger, som kommunen ikke har pligt til at følge.
I nogle tilfælde har denne bestemmelse vist sig at være uhensigtsmæssig, ja, vel nærmest pseudodemokratisk, specielt i de tilfælde, hvor resultatet er givet på forhånd, eksempelvis fordi det påtænkte byggearbejde ikke kan udføres på nogen anden måde, hvorfor naboer ikke får nogen reel indflydelse på dispensationens indhold. De foreslåede ændringer i L 44 tager højde for det og vil forenkle den kommunale sagsbehandling og kvalificere naboorienteringen.