runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Det må være en fantastisk fornemmelse at være folketingsmedlem for et regeringsparti, for der kan man tilsyneladende være enige med hinanden og enige med regeringens ministre, selv om man siger noget forskelligt. Man kan åbenbart godt være enig med f.eks. statsministeren, som siger, at man ikke kan udtale sig om, hvornår der kommer skattelettelser, og så samtidig sige, at det kan man godt udtale sig om.
De to tilsyneladende modstridende udsagn dækker åbenbart over det samme, hvis man er medlem af et regeringsparti.
Det må være en fantastisk fornemmelse.
Men jeg kan i øvrigt ikke forstå fru Charlotte Dyremoses pointe med, at det skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats, og at dem, der skal have gavn af det her, er dem, der gør en ekstra indsats.
Hvis man ser på Finansministeriets beregninger på De Konservatives skatteoplæg, så viser det sig, at det åbenbart ikke skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats som kassedame eller som ufaglært arbejder, for der får man en skattestigning, hvis det står til De Konservative.
Det skal kun kunne betale sig at være direktør og få de store skattelettelser dér.
Og ja, jeg opfatter det som asocialt, og jeg synes, at det er lidt beskæmmende, at den konservative ordfører står på Folketingets talerstol og ligefrem er stolt af at have et asocialt skatteoplæg, som gør, at kassedamen, at en ufaglært arbejder kommer til at betale mere i skat.
Det synes jeg er så asocialt, at det er beskæmmende.
Ole Stavad (S), 2003-01-14:
Da hr. Anders Samuelsen ikke kan få ordet mere, synes jeg lige, at jeg skylder at sige, at hvert eneste år, mens Det Radikale Venstre sad i regering sammen med Socialdemokratiet, faldt indkomstskatten.
Det første år, hvor det ikke sker siden 1994, er i år, efter at vi har fået en borgerlig regering.
Hr. Jacob Buksti har jo redegjort for nedsættelsen af indkomstskatten gennem kloge omlægninger, som Socialdemokratiet foreslår.
Det, vi kan høre fra både ministrene og fra Venstres ordfører, er en garanti for, at man ikke laver omlægninger.
Altså kan nedsættelser af indkomstskatten kun finansieres gennem nedskæringer i den offentlige sektor, for hvis man skal tro finansministeren - og det tør jeg godt på det her punkt - så har han jo klart sagt, at der ikke er noget økonomisk råderum overhovedet inden for rammerne af »Danmark 2010«, som regeringen følger, til at gennemføre skattelettelser.
Altså: Hver eneste krone, der skal gives i skattelettelser, skal i Venstres model hentes gennem nedskæringer.
Hvor skal den nedskæring komme?
Det synes jeg at Venstres ordfører skylder et lille svar på.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Hr. Thulesen Dahl har en ganske interessant egenskab, nemlig at jo mere han er trængt, jo mere skal han så kaste sig ud i fuldstændig ubeherskede angreb på andre partier uden i øvrigt at svare på det, der bliver spurgt om.
Men jeg er da glad for, at hr. Thulesen Dahl bekræfter, at der i det forslag til vedtagelse, som hr. Thulesen Dahl er medforfatter til, ikke siges noget om, hvorvidt der gennemføres skattelettelser på arbejde pr. 1. januar 2004.
Hvordan tror hr. Thulesen Dahl så det skal opfattes, at regeringen stadig væk siger, at den vil komme med et udspil om sådanne lettelser, konkret, når nu hr. Thulesen Dahl mener, det er et udtryk for sådan en eller anden særlig form for socialdemokratisk dekadence, at vi står her og spørger, om man har draget konklusionen, før man er færdig med at gennemføre overvejelserne?
Det har regeringen jo allerede sagt at den ville komme med.
Det står her i denne publikation: »Vækst, viden og investeringer - de næste skridt.«
Deri står, at man vil komme med et.
Hvis overvejelserne kommer til, at der ikke er plads til det, hvorfor vil man så komme med et?
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Det er ufatteligt, at det skal være så svært at få en Venstreløve, en ung Venstreløve oven i købet, til at bekræfte, at der er udstedt en garanti som følge af De Radikales pres på regeringen, nemlig en garanti om, at vi får sat skatten ned på arbejde fra 2004.
Kan det ikke lade sig gøre at få Venstres ordfører til at bekræfte, at det er en aftale, vi har?
Vi har skrevet det ned, vi har pengene til det.
Vi kunne godt finde flere penge.
Regeringen vil meget nødigt, for den vil ikke give efter for De Konservatives pres for at opgive skattestoppet.
Men vi har nogle penge, og de skal bruges til at sætte skatten ned på arbejde.
Jeg har et Ritzau-telegram, hvor finansministeren bekræfter, at vi har den aftale, at der er afgivet den garanti, at vi får sat skatten ned på arbejde.
Det er et Ritzau-telegram fra den 8. oktober, kl. 17.31, altså dagen efter, at vi havde indgået en aftale, og hvorfor allerede dagen efter?
Jo, fordi der var en anden ung Venstreløve, der allerede skrigende var på vej væk fra den aftale, som vi havde lavet, og derfor havde han behov for at blive banket på plads af sin finansminister.
Kan vi ikke også godt få den bekræftelse af Venstres ordfører?
Skatten kommer ned, og det gør den fra 2004, fordi Det Radikale Venstre har lagt det pres og skaffet de penge.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Den aftale, De Radikale bryster sig sådan af, er den aftale, der samtidig tog 1.000 kr. om måneden fra de allerfattigste familier i Danmark.
Det synes jeg blot lige at vi skal have med i det store billede, men det er jo ikke debatten her i dag.
Hr. Peter Christensen og Venstre siger, at der ikke er nogen, der skal stilles dårligere.
Nu skal jeg lade være med at tvære mere rundt i, hvem der skal have de her skattelettelser.
Men vi kan i hvert fald få svar på, at der ikke er nogen, der skal stilles dårligere.
Nu ved vi jo så, at skattestoppet æder en stor del, hvis ikke det hele, af det økonomiske råderum op.
Det er blevet konstateret.
Det kan godt være, at der er en lille smule tilbage, men det skal vi lade være med at diskutere i kroner og øre.
Hvis der så overhovedet er nogen, der skal stilles bedre, altså have skattelettelser, der er større end 25 øre om måneden, skal pengene jo komme et eller andet sted fra.
Så er det, jeg gerne vil spørge: Når man så går ind og skal finde de penge, og det skal vel at mærke være nogle skattelettelser, som kommer folk i arbejde til gode, så det er ret mange penge, for det er dyrt at lave den slags skattelettelser, vil man jo skulle lave nogle nedskæringer et eller andet sted, er det så ikke sådan, at de mennesker, som nedskæringerne kommer til at gå ud over, bliver stillet dårligere, eller vil det være sådan, at man vil kompensere lige præcis de grupper på anden vis, f.eks. hvis man går ind og skærer på sygehusene eller hjemmehjælpen eller uddannelserne?
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
I mit forrige svar til hr. Anders Samuelsen synes jeg sådan set, at jeg - i og med, at jeg slog fast, at det var en klog aftale og en aftale, der var så klog, at vi var med i den - dybest set også bekræftede, at der var afsat 0,5 mia. kr. til skattelettelser, hvis det er det, der er beløbet.
Jeg bliver svar skyldig, når det drejer sig om, hvor stort beløbet
endeligt bliver,
men det er i hvert fald sådan, at den besparelse, der kommer ud af reformen, skal målrettes til skattelettelser.
Det troede jeg egentlig lå i det, jeg sagde, men da hr. Anders Samuelsen har brug for at blive bekræftet igen og igen, vil jeg da også bekræfte, at jeg faktisk glæder mig over, at Det Radikale Venstre har ændret fokus i den grad, som de har gjort.
I alle de år, hvor De Radikale havde afgørende indflydelse på regeringsmagten, og det er da nogle år,
steg skatterne.
Nu har de ikke det, man kan kalde afgørende indflydelse på regeringsmagten, og nu skal skatterne falde.
Det synes jeg sådan set at jeg vil kvittere for, og jeg vil på den baggrund også for de skatteplagede danskeres skyld håbe, at De Radikale vil blive i opposition længe.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Jamen den politik, som regeringen har ført hidtil med skattestoppet, er jo netop en politik, som sikrer, at folk med lave indkomster faktisk har fået en noget mere tålelig skattepolitik end den, der blev ført under den tidligere regering, hvor vi jo alle ved, at de vedvarende afgiftsstigninger, der var på almene forbrugsgoder, netop ramte folk med lave indkomster hårdest.
Så jeg synes faktisk, at vi på den baggrund har ført en fornuftig skattepolitik.
Der er hele tiden spørgsmål om, hvordan skattelettelserne vil komme til at se ud.
Altså der er jo sådan set ikke noget nyt i, at der er forskellige bud.
Dem drøfter vi med henblik på, hvad det er for forskellige mål, vi skal nå.
Når vi har et klart overblik over, hvor mange penge der er at gøre godt med, vil vi tage en åben debat om, hvordan vi bruger de midler.
Det er helt sikkert.
Ole Stavad (S), 2003-01-14:
Se, nu var det Det Konservative Folkepartis synspunkter, jeg spurgte til, og mig bekendt er Det Konservative Folkeparti ikke skrevet ind i grundloven endnu.
Fru Charlotte Dyremose har lovet de konservative vælgere, at Det konservative Folkeparti vil tage et initiativ, og at der vil ske noget, og det vil sige, at hvis det er sådan, at regeringen skulle opføre sig halsstarrigt på et punkt, der er vigtigt for De Konservative, så ville fru Charlotte Dyremose - helt egenhændigt endda - kunne fremsætte et forslag her i Folketinget.
Og jeg tror da, det ville få regeringen til at tænke sig om, hvis der kom et sådant forslag; jeg tror, at det ville vække betydelig opmærksomhed, vil jeg gerne sige til fru Charlotte Dyremose.
Derfor er det ikke grundloven, vi taler om, men hvad Det Konservative Folkeparti mener på det her felt. Det, vi kan konstatere efter den her debat, er, at Det Konservative Folkeparti har opgivet sit eget skatteforslag. Man har bundet sig til Venstres skattestop, som man var imod inden valget, og brugt alle pengene dér, og Det Konservative Folkeparti har derfor også på det her punkt, som vi troede var et væsentligt punkt for Det Konservative Folkeparti, underlagt sig Venstre.
Det beklager vi.
Det er ikke en måde at behandle det mindste regeringsparti på.
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
, at jeg endnu en gang er meget, meget glad for skattestoppet.
Når man med et stort smil og åbent hjerte kan konkludere, at der har været ført en for de skatteplagede danskere fornuftig skattepolitik, fordi indkomstskatten faldt, er det godt, at vi har skattestoppet.
Der er nemlig en bagside af den medalje, som de fleste danskere kender ret godt, for de blev mindet om den ganske ofte, nemlig at afgifterne steg, at de kommunale skatter steg.
Derfor har bagsiden været tydelig nok for folk.
Heldigvis har vi skattestoppet, som skal sikre, at forsiden og bagsiden af medaljen er lige kønne.
Så får vi et dogmatisk indlæg om, at hvis man skal finde penge til skattelettelser, kan det kun ske gennem nedskæringer.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Ole Stavad (S), 2003-01-14:
Vi venter spændt på næste runde, hvor Venstres ordfører vil fortælle om, hvordan det så kan ske.
Men det giver mig lejlighed til at replicere på det, som Venstres ordfører i øvrigt sagde.
Se, trækprocenterne inklusive de kommunale skatter og inklusive arbejdsmarkedsbidrag faldt hvert eneste år fra 1994 til og med 2002.
Skattetrykket holdt sig konstant i alle årene.
De fleste år var det lavere end det, som den nye regering i 1993, Socialdemokratiet plus tre andre partier, overtog fra Venstre og De Konservative.
Vi overtog også et underskud på finanserne på ca. 40 mia. kr. og afleverede et overskud på næsten samme beløb.
Det er kendsgerningerne.
Derfor vil det være interessant at høre fra Venstres ordfører: Hvorfra er det så, at pengene til Venstres skattereform skal komme?
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Det er en diskussion, som vi også havde, da vi lancerede skattestoppet, hvor vi diskuterede, hvor vidt der var råd til skattestoppet eller ej.
Hvis man endelig skulle følge den socialdemokratiske tankegang, skulle vi jo have haft kraftige nedskæringer i den offentlige sektor for at have et skattestop.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, og derfor findes der altså andre måder at finansiere skattelettelser på end blot vednedskæringer.
Men jeg synes jo egentlig, at det meget tydeligt viser den socialdemokratiske tankegang.
Der er også noget, der hedder at prøve at styre væksten i udgifterne, og det er i hvert fald nyt i forhold til den socialdemokratiske tankegang.
Det er altså ganske nyt i dansk politik og også udgangspunktet for, at det overhovedet er realistisk at diskutere kommende ægte og vedvarende skattelettelser.
Ole Stavad (S), 2003-01-14:
Det er så svært at diskutere med hr. Peter Christensen, for han lader sig ikke påvirke af kendsgerninger, f.eks. at udgiftstrykket aldrig er faldet stærkere end i den lange årrække, hvor Socialdemokratiet og De Radikale stod i spidsen for landet her.
Derfor gik det så godt, derfor går det så godt, og derfor har vi lige fået en karakter sammen med to andre lande, der også har forholdsvis høje skatter, nemlig Sverige og Finland, hvor vi er blandt dem, som klarer det absolut bedst.
Når man nu siger, at man vil bruge det ud fra de forudsætninger, der ligger i den økonomiske redegørelse, må det være udtryk for, at man vil finansiere det over såkaldte dynamiske effekter.
Det har statsministeren jo totalt og aldeles afvist.
Derfor er den anvisning, som hr. Peter Christensen giver, ren luft.
Der er kun nedskæringer over for de dårligt stillede tilbage til at finansiere Venstres skattereform.
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Jeg ved ikke, om hr. Ole Stavad var til stede i salen, da jeg indledningsvis holdt en tale - det er efterhånden ved at være et lille stykke tid siden - men der slog jeg faktisk fast, at de lettelser, der måtte komme, skulle være fuldt finansierede.
Jeg slog fast, at der meget vel, hvis man ellers giver lettelserne med omtanke, kan komme dynamiske effekter, men vi vil ikke budgettere med dem.
Når vi sandsynligvis er enige om det, vil jeg derudover glæde mig over, at der faktisk er endnu en ting, vi er enige om, for hr. Ole Stavad starter med at prale lidt af Danmarks situation og af, at Danmark klarer sig godt, og det er jeg faktisk også enig med ham i.
Det er ganske vist ikke nu, at hjulene går hurtigst, men der har været enkelte, også partikolleger til hr. Ole Stavad, der har prøvet at give indtryk af, at den økonomiske situation i Danmark var langt, langt dårligere.
Derfor vil jeg gerne kvittere over for hr. Ole Stavad for, at vi faktisk er enige om, at selv om hjulene ikke kører så stærkt, som de har kørt, så klarer vi os faktisk godt, som hr. Ole Stavad udtrykte det.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Nu går Dansk Folkeparti jo ind for »klare mål« i folkeskolen og gerne mere og mere karaktergivning.
Det kan godt være, at det er usædvanligt at give karakter for en ordførertale her i Folketinget, men den tale, vi lige har hørt, er simpelt hen noget af det laveste, jeg har hørt indtil nu. Men det er typisk for Dansk Folkepartis måde at agere på. Man vil overhovedet ikke ud med, hvad man selv kunne bidrage med af gode ideer til finansiering.
Næ, man læner sig tilbage og siger, vi venter på regeringen.
Hvorfor det?
Jo, for når regeringen så er kommet med sit bud, hvis den kommer med et bud på noget som helst tidspunkt, kan man behandle det på samme måde, som man behandler de andre partier, der lægger forslag frem inklusive finansiering. Så kan man gå ind og skælde ud på den del af finansieringen, man ikke kan lide, undlade at omtale, hvor det er, skatten bliver lettet, og så kan man nøjes med - og det er det, Dansk Folkepartis ordfører har gjort lige indtil nu - selv at gå ud og sige: Hvis nu der kommer nogle penge dalende ned fra himlen på et tidspunkt, hvad vi overhovedet ikke har noget imod, så kunne vi måske tænke os at bruge dem dér og dér og dér.
Men det er så billigt.
Kan vi ikke godt få bare et enkelt bud fra Dansk Folkeparti på, hvor Dansk Folkeparti vil bidrage konstruktivt, eller er man helt holdt op med at tænke i Dansk Folkeparti?
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Jeg vil dog alligevel rose hr. Kristian Thulesen Dahl på ét punkt, for hvor det før lykkedes mig at stille fire spørgsmål til Venstres ordfører og få nul svar, så lykkedes det at få et halvt svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl, nemlig på spørgsmålet om, hvem der skal have nogle skattelettelser.
Det var noget om noget i bunden og noget om nogle, der var i arbejde.
Jeg vil selvfølgelig gerne rose for, at der i det mindste var en flig af klarhed i Dansk Folkepartis ordførers tale.
Men jeg vil godt spørge, om det virkelig er Dansk Folkepartis holdning, at folkepensionisten, førtidspensionisten, den arbejdsløse, den studerende, de folk, som af forskellige grunde ikke er i arbejde, skal snydes for skattelettelser.
Er det den gruppe, som må se til, mens Dansk Folkeparti sammen med regeringen giver skattelettelser til de vellønnede, hvis der nogen sinde bliver råderum til det?
Må de så se til og stadig væk bare føle, at endnu en gang er skattelettelserne gået deres næse forbi?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-14:
Jeg synes, at hr. Anders Samuelsen er noget vrissen, det må jeg sige, men jeg forstår det egentlig godt, for jeg trækker noget frem fra De Radikales skatteoplæg, og hver gang jeg gør det, bliver De Radikale sure, og det uanset, om det er på møder ude i landet eller ved konferencer hos organisationer, eller det er herinde. Man kan simpelt hen ikke ikke fordrage, at det kommer befolkningen for øre, hvordan man vil finansiere gildet. Man kan altså ikke fordrage, at man f.eks. får at vide, at vi skal betale 3,2 mia. kr. mere for benzin og diesel for at finansiere nogle af de ting, som De Radikale rejser rundt med.
Vi må kun sige, at De Radikale vil lette skatten på arbejde, men alle de andre elementer i det radikale skatteudspil, må man ikke snakke om.
Hvis det er på det niveau, vi skal føre debatten, så er det jo ikke en ærlig debat, og det er såmænd bare det, jeg forsøger at bidrage til. Så til hr. Buksti
Jeg sagde ikke, at skattelettelser hænger folk ud af halsen, og jeg tror, at når hr. Buksti går tilbage, kan han konstatere, at det sagde jeg ikke, selvfølgelig ikke.
Folk vil da være jublende lykkelige over at få præsenteret skattelettelser, ægte skattelettelser.
Nej, det, der hænger folk ud af halsen, tror jeg er det, at man hele tiden kommer rendende og siger, at man vil skattelettelser, og så er det i virkeligheden skatteomlægning; det er bare andre måder, man vil tage pengene hjem på.
Det er folks forventning til en skattereform.
Derfor tror jeg, der er en idé i befolkningen
om, at det gør såmænd ikke så meget, at man ikke altid lader en skattereform afløse af en anden, men at man lige trækker vejret, og at man kender de regler, vi lever under, inden man skal lave hele gildet om igen.
Forslaget til vedtagelse lover selvfølgelig i den forstand, at det noterer, at skattestoppet er det første skridt på vejen til skattelettelser, og vi noterer os, at regeringen har oplyst, at arbejdet med oplæg til lavere skat på arbejdsindkomster er i gang, og at de skal præsentere noget for Folketinget, altså at resultatet af dette arbejde kan behandles inden sommerferien.
Det vil sige, at vi får det på bordet igen.
Så til hr. Morten Homann.
Jeg var ikke helt klart over, at der var stillet et spørgsmål til mig overhovedet, men jeg kan forstå, at hr. Homann er af den opfattelse, at han allerede har fået et halvt svar på nogle spørgsmål, der ikke var stillet.
Det er fint.
Så er vi jo nået så langt.
Jeg vil bare sige, at vores udgangspunkt har været, at hele grundlaget for diskussionen om skattelettelser har rettet sig ind efter, hvordan man sikrede et tilstrækkeligt arbejdsudbud, og der har vi sagt: Det skal altid, når man arbejder med skattelettelser, gøres på en måde, så vi i højere grad sikrer, at det kan betale sig også for de lavestlønnede at være i job.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-14:
Da jeg hørte hr. Thulesen Dahls indlæg her, lyttede jeg meget omhyggeligt efter, om der dog ikke var en vis sammenhæng.
Hr. Thulesen Dahl siger: Folk efterspørger ikke ændringer.
Altså så kan man sige, at så er det o.k. med den skattepolitik, som Socialdemokratiet har gennemført.
Hr. Thulesen Dahl siger: Det er ikke fornuftigt med en reform.
Og så siger hr. Thulesen Dahl senere, at Dansk Folkeparti målrettet vil gå efter lettelser sammen med regeringen.
Det er der jo ikke meget sammenhæng i.
Hvad lettelserne så skal være, fuldt finansieret,
det bliver jo interessant.
Lad os nu forestille os, at det var 5 mia. kr., man havde til rådighed - det er i øvrigt dobbelt så meget, som finansredegørelsen stipulerer at der kan være, men lad os sige, at der var 5 mia. kr. - og man skulle fordele det til alle grundskatteydere, så kan der blive 100 kr. om måneden til hver.
Da finansredegørelsen peger på, at der stort set kun er det halve, kan der blive 50 kr. om måneden
Det er altså det tilbud, som Dansk Folkeparti har til skatteborgerne, når de skal gå ind i en skattereform.
Det er 50 kr. om måneden, hvis man tager, hvad der er til rådighed i finansredegørelsen.
Er det rimeligt?
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Jeg mener, at Glistrup bor i Lyngby, og man kan næsten høre råbet derudefra: Kom hjem, min søn, kom hjem.
Min fortabte søn, kom hjem.
Hvad er der tilbage af den opdragelse, Glistrup i et eller andet omfang må have haft held til at give hr. Kristian Thulesen Dahl?
Altså vi andre kunne være dybt uenige med Glistrup i den måde, han ville finansiere sine skattereformer på, men han forsøgte dog at give et bud på, hvordan det skulle gøres.
Det er det, vi ikke kan få ud af Dansk Folkeparti.
Man kan ingenting få ud af dem, kun, hvordan de vil give gaver.
Hvis der kommer nogle gaver, vil vi gerne have dem til at fortælle, hvem der måske skal have dem og hvordan.
Vi er vrisne, siger hr. Thulesen Dahl så.
Jeg har intet imod at fortælle om, hvordan Det Radikale Venstre finansierer sit skatteudspil.
Vi lægger det frem på nettet, vi går ud og diskuterer det den ene gang
efter den anden.
Derfor bliver jeg nødt til for at få noget saglighed ind i debatten at efterlyse nogle bud fra hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Det er første gang, vi har hørt Dansk Folkeparti rose skattestoppet her fra talerstolen.
Vi hører så også, at hr. Kristian Thulesen Dahl lægger vægt på, at det er dem i bunden, der skal have skattelettelser, og det er jeg selvfølgelig meget glad for, eftersom det har været en mærkesag for Enhedslisten i årevis.
Og jeg vil gerne spørge, hvordan det stemmer overens med, at man ønsker at give skattelettelser i bunden.
Det er måske kompensationen.
Jeg kan i hvert fald ikke finde ud af, hvordan det hænger sammen.