Ole Stavad (S), 2000-03-17:
Det her er et forslag, som jeg egentlig undrer mig over.
Jeg anerkender fuldt ud partiernes fulde og frie og ubegrænsede ret til at fremsætte forslag i Folketinget, men det er altså et forslag, som vi vedtog en ny lov om i december måned, hvor vi i Folketinget besluttede at forhøje de 5.000 kr. til 10.000 kr. på baggrund af et forslag, som jeg havde fremsat. Forhøjelsen af de 5.000 kr. til 10.000 kr. var langt ud over en almindelig indeksregulering af beløbet, og jeg konstaterede, at der ikke blev stillet ændringsforslag til beløbsgrænsen på de 10.000 kr. Derfor er jeg yderst forbavset
over, at man i løbet af 1½ måneds tid kommer med et forslag af den karakter her
Jeg mener, at det problem, som man har kunnet påpege, nemlig at der ikke havde været en regulering, løste vi med forslaget, der blev vedtaget på regeringens foranledning i december måned.
Jeg har svært ved at se, at der er sket en ny udvikling, eller at der er kommet nye oplysninger frem i det par måneder, der er gået siden, og på den baggrund skal jeg på regeringens vegne sige, at vi ikke støtter forslaget.
Jamen jeg var glad for præciseringen af spørgsmålet fra hr. Flemming Hansen.
Det tidspunkt, hvor det måles, om man har egenkapitalen på de 125.000 kr., er ikke, når man bliver registreret hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen; det er, når man bliver registreret hos Told og Skat.
Hvis jeg må tage et odiøst tilfælde, som vi har oplevet, og som jeg tror vi kan være enige om er fuldstændig uden for noget, nogen af os vil acceptere: Vi havde eksemplet med de der karruselselskaber, hvor en person havde oprettet 30 selskaber med den samme indskudskapital.
Altså man har de 125.000 kr., man går hen og lader sig registrere hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, og så snart det er sket, tager man pengene ud af dét selskab og bruger dem til et nyt.
Det vil sige, at man havde 29 selskaber med nul kroner i, og kun i det sidste var der 125.000 kr.
Her ville man med den måde, vi arbejder på i dag, jo ikke begynde hos Told og Skat, hvis man ikke opdager
at stille krav om at se, om der nu også er en egenkapital.
Dér forudsætter man, når selskabet er lovligt registreret hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, at det er i orden.
Det, der sker nu, er, at i et eksempel som det her vil man, når nogen kommer med et af de selskaber, som der er nul kroner i, og når det viser sig, at pengene er forsvundet fra registreringen hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og til registreringen hos Told- og Skat, stille kravet, og det synes
jeg ikke nødvendigvis er en ulempe ved det her forslag.
Så til hr. Frank Aaen: Jamen jeg er da enig i, at vi altid bør vurdere, om vi synes, at reglerne i praksis virker, som vi har ønsket os.
Hvis vi ser virkningerne af regler, vi har vedtaget i fællesskab i EU-sammenhæng - på lige fod med,
når vi har vedtaget regler her i Folketinget, uden at EU er indblandet i det - og hvis det er sådan, at vi når frem til, at reglerne i deres praktiske virkning ikke er, som vi har ønsket os, og ikke er det, vi troede eller sigtede på,
så bør vi selvfølgelig tilstræbe at lave dem om.
Derfor vil vi da også i EU-sammenhæng, når vi har regler oppe til vurdering, på baggrund af de erfaringer, der er, sige: Er der ting, vi bør justere?
Er der synspunkter, vi skal føre frem i debatten om ændring af et direktiv osv.?
Det vil også være tilfældet, når vi ser på områder som det her.