runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 1999-04-20:
Spørgsmålet om, hvorfor vi præcis ikke kan støtte forslaget, vil jeg gerne svare på.
Det er jo klart, at det, at det er formuleret, som hvis de var omfattet af arbejdsmiljøloven, jo ikke er nok til at lave et grundlag på.
Der skal flere facts på bordet.
Og det er det, vi afventer skal komme i den rapport, der kommer med udgangen af udvalgsarbejdet i juni måned.
Og når de ting foreligger, ja, så vil vi på baggrund af det tage stilling til, hvad det er, der konkret skal være i den kommende lovgivning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 1999-04-20:
Jeg gentager, at det er Folketinget, der opfordrer regeringen til at fremsætte et lovforslag.
Det her er ikke et lovforslag.
Det er en opfordring til regeringen om at fremsætte et lovforslag.
Jeg forstår stadig væk ikke dit svar.
Jeg ved ikke, om du kan præcisere det nærmere.
Bjarne Laustsen (S), 1999-04-20:
Ja, vi kan godt prøve en gang til.
Vi ønsker som sagt at få belyst helt konkret, hvorfor de regelsæt, som vi allerede kender på området i dag, ikke er tilstrækkelige, hvad det mere er, der skal til.
Når vi kender det, vil vi eksakt tage stilling til det.
Jeg afviser heller ikke, at vi selv kommer med et forslag på det her område senere.
Men som det ligger nu, vil vi hverken sige ja eller nej til forslaget, fordi det er vagt formuleret.
Der er en lang række detaljer, som slet ikke er afklaret i forbindelse med det her.
Det er den slags ting, vi skal bruge udvalgsarbejdet til, og når de ting foreligger, skal vi nok melde klart ud fra Socialdemokratiet, om vi vil støtte et givet lovforslag, eller om vi eventuelt selv kommer med et lovforslag.
Henning Urup (V), 1999-04-20:
I Venstre er vi optaget af, at vore børn og unge har optimale forhold i undervisningen.
Det gælder såvel kvaliteten i selve undervisningen som de omgivende forhold, både fysiske og psykiske, der øver indflydelse på undervisningssituationen.
Der er ingen tvivl om, at mange skoler bygningsmæssigt og indretningsmæssigt trænger til et løft og en højere placering i prioriteringen på de kommunale budgetter.
I alt for mange tilfælde har en flot bymidte med kulørte stensætninger og springvand fået en højere prioritet.
Mange kommuner er dog også økonomisk trængt på grund af alle de opgaver, som regeringen har pålagt dem.
Et godt undervisningsmiljø omfatter f.eks. også et godt samspil mellem eleverne indbyrdes.
Skolen må her i et samarbejde med lærere, forældre og elever indrette en fornuftig mobningspolitik.
At indføre arbejdsmiljøloven på uddannelsesområdet ville betyde et kæmpe lag ekstra bureaukrati oven på det, som undervisningen i forvejen er belagt med.
I Venstre tror vi ikke på, at vi kan lovgive mod huller i taget.
Dårligt indeklima, der f.eks. skyldes et utæt tagdække, kan kun henføres til en uansvarlig kommunalbestyrelse, der ikke forvalter kommunens værdier på behørig vis.
Det tror vi vælgerne vil ændre på ved næste kommunalvalg, hvis skolebestyrelserne udadtil gør opmærksom på det.
Enhver, der underviser på en uddannelsesinstitution, er omfattet af arbejdsmiljøloven og vil jo ad denne vej være med til at sætte standarden for en stor del af undervisningsfaciliteterne. På specifikke områder må der dog ofres
Det gælder f.eks. møblementet i folkeskolen, hvor borde, stole, edb-udstyr og lignende skal være ergonomisk korrekt indrettet i forhold til eleverne.
Det er mit indtryk, at skolebestyrelserne i samarbejde med skolelederne og lærerne gør et stort stykke arbejde her.
På de øvrige uddannelsesinstitutioner er det ligeledes instruktørens ansvar, at arbejdsmiljøet er i orden, f.eks. ved laboratorieundersøgelser og lignende.
Det er klart, at det ikke hjælper, at faciliteterne er forskriftsmæssigt korrekt indrettet, hvis ikke de bliver vedligeholdt, så de virker.
Derfor skal elever og studerende selvfølgelig have mulighed for at komme til orde i de respektive organer, hvor problemerne kan blive behandlet og løst.
Det nævnes i bemærkningerne til forslaget, at undersøgelser viser, at mange elever lider af træthed, hovedpine, manglende koncentration og astma.
Det giver stof
til eftertanke, og det er oplagt, at der er behov for yderligere undersøgelser for at klarlægge, om disse problemer skyldes dårligt indeklima på uddannelsesinstitutionerne eller andre faktorer.
Oplysning og debat om emnet kan medvirke til at give området en højere prioritering fremover.
Malene Vestergård (SF), 1999-04-20:
Jeg vil godt lige præcisere over for hr. Henning Urup, at vi altså ikke snakker om, at arbejdsmiljølovens bestemmelser alle sammen direkte skal overføres efter det her forslag.
Det handler om, at det ville være givet, at de af bestemmelserne, som kan overføres, også blev det.
Jeg har lidt svært ved at forstå det, for Venstre snakker altid om, at det enkelte individ skal have mest mulig frihed til selv at bestemme.
Virker det så ikke lidt ulogisk - det gør det i hvert fald på mig - at unge mennesker på 25-26 år skal have deres forældre til at tage ansvaret for deres arbejdsmiljø?
Det hænger ikke rigtig sammen for mig.
Hr. Henning Urup snakker også selv om, at nogle skoler er i en miserabel tilstand.
Han mener så ikke, det er så mange, men der er altså set utallige eksempler på, at indeklimaet er helt uforsvarligt og har ført til hovedpine og allergi, og at ergonomisk dårlige stole har ført til dårlige rygge.
Det er altså fuldstændig miserable forhold, som eleverne ikke har reel mulighed for at ændre, fordi de netop ikke har nogen rettigheder på det her område.
Som hr. Henning Urup også er inde på, er der en utrolig stor procentdel af folkeskoleeleverne, som er udsat for mobning.
Det her forslag kan netop også være med til at give den enkelte elev et ansvar for, at den her mobning hører op, og det synes jeg ville være meget givtigt.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-04-20:
Nu ved jeg ikke, hvordan andre har det, men egentlig havde
jeg i hvert fald lidt vanskeligt ved at finde ud af, hvad hr. Urup og Venstre egentlig ville, og hvad Venstre egentlig mente.
Men jeg fik dog så meget ud af det, at Venstre nu lægger skylden over på regeringen for, at der skulle være tale om arbejdsmiljøproblemer i uddannelsesinstitutionerne, fordi, som hr. Urup sagde, regeringen stiller en lang række krav til kommunerne.
Tror hr. Urup virkelig på, at hvis man forestillede sig, at regeringen ikke stillede krav til kommunerne, ville det have den konsekvens, at så eksisterede der heller ikke arbejdsmiljøproblemer udeomkring i uddannelsesinstitutionerne?
Dér skal jeg gerne minde om, at vi taler om andre uddannelsesinstitutioner end folkeskolen.
Det er jo bredt set.
Henning Urup (V), 1999-04-20:
Først til fru Malene Vestergård: Jeg gjorde faktisk det direkte modsatte.
Jeg sagde, at de unge studerende skulle have sæde i de organer, hvor problemstillingerne bliver behandlet og løst, og dér skulle de have mulighed for at komme til orde. Jeg mener faktisk, at på de højere læreanstalter kan de studerende udmærket deltage i disse organer. Jeg nævnte også, at der var problemer med indeklimaet, men jeg mener ikke, at vi kan lappe hullerne i taget ved at vedtage en lov herinde.
Det er kommunalbestyrelsen, der er ansvarlig på det her område.
Ergonomisk korrekt indrettede klasseværelser, møblementer, var jeg også omkring.
Det har vi også forståelse for, og det ved jeg der gøres et stort stykke arbejde for.
Der sker en kolossal udvikling på disse områder i øjeblikket, og jeg ved, at skolebestyrelserne sammen med lærerne er særdeles opmærksom på det problem. Så til hr. Poul Erik Dyrlund: Jamen jeg sagde jo ikke, at det var manglende krav fra regeringen på det her område, der gjorde, at det ikke fungerede, hvis der var nogen steder, det ikke fungerede - eller de steder, hvor det ikke fungerede, skal jeg nok sige.
Malene Vestergård (SF), 1999-04-20:
Jeg synes selvfølgelig, det er dejligt og glædeligt at høre, at Venstre ønsker, at eleverne og de studerende skal have sæde i sikkerhedsudvalgene.
Det her handler altså om, at de også skal have reel indflydelse, og at de skal have stemmeret.
Det eneste, der motiverer elever, er, at de får medindflydelse.
Så gider de også engagere sig.
Det er set på bl.a. skoler i Roskilde, hvor man rent faktisk har givet eleverne en plads i sikkerhedsudvalgene og også har givet dem stemmeret, for det er det, det handler om.
Det handler om, at de får indflydelse.
Så gider de engagere sig, og de gider bruge tiden på at forbedre deres eget arbejdsmiljø, og det synes jeg man burde tage til efterretning.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-04-20:
Til hr. Urup vil jeg sige, at jeg er da ked af, at man ikke var opmærksom på, at det her problem også var der længere tilbage i tiden, og at det formodentlig også var der, mens vi havde en borgerlig regering.
Hvis man havde været opmærksom på problemet dengang, kunne man bare have skruet op for blusset.
Så havde problemet ikke været der i dag.
Henning Urup (V), 1999-04-20:
Jeg mener faktisk også, at det var en borgerlig regering - hvis fru Malene Vestergård har tid til at høre efter - der i sin tid indførte den nuværende universitetslov, hvor de unge faktisk fik sæde i styrelsesorganerne de pågældende steder.
Altså har de egentlig, reel indflydelse på, hvordan faciliteterne er indrettet på universiteterne, for nu at drage det frem.
Så til hr. Kramer Mikkelsen: Jamen der kommer jo hele tiden nye problemer til.
At du løser ét problem på et tidspunkt, er jo ikke det samme som, at vi så er fri for alle problemer.
Det er nye problemstillinger, f.eks. museskader.
Det er jo noget, der er kommet til de seneste fem år, at vi skal til at tage stilling til, hvordan vi løser den slags.
Så det er nok ikke den borgerlige regering, man kan give skylden for en stor part af det her, trods alt.
Bjarne Laustsen (S), 1999-04-20:
Vi mangler altså helt klart at få at vide af Venstre, om det er økonomien, der spiller ind her, og hvilken rolle økonomien spiller, for hr. Urup sagde, at mange uddannelsesinstitutioner var i en miserabel stand.
Er det sådan at forstå, at Venstre mener, at når man stiller krav til kommunerne og kommunernes økonomi er stram, så er det i orden, at man slækker på miljøet på skolerne og i uddannelsesmiljøet i øvrigt?
Er det sådan, det vender hos
Venstre
Henning Urup (V), 1999-04-20:
Det kan jeg sige klart nej til, men jeg har jo dog så meget økonomisk sans, at jeg ved, at man skal have kronerne for at kunne gennemføre forbedringer på de områder her.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-04-20:
Det Konservative Folkepartis holdning til forslaget er også uændret.
Vi afviser det.
Med hensyn til den nærmere begrundelse for afvisningen kan jeg af hensyn til Folketingets tid nøjes med at henvise til vores ordførertale fra sidst.
Mogens Andreasen (DF), 1999-04-20:
Det er jo, som om vi kan nikke genkendende til SF's og Enhedslistens beslutningsforslag om arbejdsmiljø på uddannelsesstederne, som med små redaktionelle ændringer for fjerde gang fremsættes til behandling her i Folketinget.
Man må sige, at de to partier er standhaftige, men det har de selvfølgelig også lov til at være.
Men er det nu ikke, som om vi spilder tiden en lille smule, når vi på ny skal behandle et forslag om udvidelse af arbejdsmiljøloven til også at omfatte elever og studerende i uddannelsesinstitutionerne, et forslag, som allerede tre gange er blevet afvist her i Folketinget? Undervisningsinstitutionerne har igennem en årrække været genstand for undersøgelser, som er mundet ud i, at både kommunale skoler og læreanstalter, tekniske skoler m.v. har foretaget store, omfattende tiltag for at forbedre indeklimaet og fjerne sundhedsfarlige stoffer og sikre en så lav sundhedsfare som overhovedet muligt for både personale, studerende og elever.
Generelt må det fortsat være Arbejdstilsynet, kommuner og amter, der fører tilsyn med undervisningsstederne, og det har vist sig, at der er rettet op på miljøet i en sådan grad, at en overbygning på arbejdsmiljøområdet, hvor man skal inddrage eleverne i sikkerhedsudvalgene, efter min opfattelse er unødvendig.
Dansk Folkeparti er naturligvis lydhør over for en eventuelt manglende kontrol, og hvor der er problemer, skal de selvfølgelig rettes. Jeg lagde mærke til, at arbejdsministeren bebudede, at der nu kommer noget fra regeringen i løbet af kort tid, og det vil vi jo så se på, men jeg har tillid til, at både personale og ledelse på de forskellige institutioner er opmærksomme på eventuelle miljøændringer, som kan være sundhedsskadelige. Med den status, der foreligger i dag, mener jeg ikke, at der på nuværende tidspunkt er behov for ændringer, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 1999-04-20:
Jeg kan da ikke forstå, at hr. Andreasen synes, at det er så underligt, at vi fortsat genfremsætter det her forslag.
Vi har for første gang i år oplevet, at Socialdemokratiet faktisk er positivt indstillet over for forslaget, så det har åbenbart båret frugt, selv om de af ukendte årsager ikke vil stemme for det.
Mogens Andreasen (DF), 1999-04-20:
Jamen jeg sagde, at vi er lydhøre.
Hvis der er nogle problemer, skal de selvfølgelig rettes.
Det står vi da ved.
Og vi vil jo så gerne se, hvad regeringen kommer med.
Susanne Clemensen (CD), 1999-04-20:
Til hr. Bjarne Laustsen vil jeg gerne sige: CD har ikke i detaljer lagt sig fast på, hvad det er for en arbejdsmiljølovgivning, vi ønsker, der skal gælde for elever og studerende.
Men vi ønsker, at der skal være nogle regler for elever og studerende på det her område, og det mener vi
ikke der er.
F.eks. borde og stole er jo et område, hvor man må sige, at eleverne ikke er omfattet af den gældende arbejdsmiljølov, og det er jo et vigtigt problem.
Så her er i hvert fald én ting.
For så vidt angår økonomien, er vi da enige i, at det her sikkert er dyrt, men det må vi jo så snakke om.
Det er i øvrigt et beslutningsforslag, vi debatterer i dag.
Det er jo ikke et lovforslag, hvor vi kender de nærmere økonomiske detaljer osv.
Det, som jeg også nævnte sidste gang, vi drøftede det her beslutningsforslag, var, at man måske kunne sige: Hvad er de vigtigste arbejdsmiljøproblemer for elever og studerende og så starte dér og så ligesom sige, at i løbet af måske 5-10 år har vi stykket en arbejdsmiljølov sammen for elever og studerende. Når man kan gøre det i Sverige, kan vi vel også finde ud af det herhjemme.
Henning Urup (V), 1999-04-20:
Da Venstres ordfører, Hr. Kristian Jensen, ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på hans vegne sige følgende: I Venstre er vi meget positivt indstillet over for SF's forslag omkring en bedre sikring af etnisk ligestilling på det danske arbejdsmarked. Vi føler, at adgangen til arbejdsmarkedet nok er den vigtigste del af integrationen af etniske grupper, og derfor er det et område, der skal være
meget stor opmærksomhed omkring, også fra politisk side
Venstre har meget lidt respekt for de arbejdsgivere, som stadig nægter at anse andre etniske grupper som en værdifuld ressourcekilde og ikke vil indkalde personer med en anden baggrund til ansættelsessamtaler.
Men ligeledes er det umuligt at gennemføre en ligestilling i forhold til lovgivning omkring gravide uden at komme i konflikt med forbudet mod racemæssig registrering.
Der er mange muligheder for at forbedre forholdene for etniske grupper på det danske arbejdsmarked, herunder de forslag, som SF's stiller om at indføre omvendt bevisbyrde i sager om forskelsbehandling, om udarbejdelse af politikker for offentlige virksomheder osv.
Fra Venstres side mener vi, at de bedste løsninger nås ved at gå ad frivillighedens vej og derigennem åbne op for etniske grupper på arbejdsmarkedet.
Det er en indblanding i de private virksomheder, som vi ikke bryder os om.
Venstre er helt enig i intentionerne i SF's forslag, men Venstre er ikke tilhænger af en mere central styring på arbejdsmarkedet og kan derfor ikke støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 1999-04-20:
Ja, det må jo glæde forslagsstillerne, at CD melder klart ud og siger, at de gerne vil være med.
Og har CD gjort sig nogle overvejelser om, hvilken størrelsesorden det her kan løbe op i
Det er jo nogle af de ting, som vi andre godt vil have afklaret, inden vi siger ja.
Det har CD åbenbart afklaret
Mogens Andreasen (DF), 1999-04-20:
Jeg skal indlede med at sige, at jeg finder SF's beslutningsforslag temmelig vidtgående, når man med forslaget stiler imod, at udlændinge i Danmark ikke alene skal ligestilles med danske borgere i forhold til arbejdsmarkedet, men oven i købet skal sikres fordele og have særrettigheder.
Efter beslutningsforslagets ordlyd og bemærkningerne til forslaget skal det pålægges virksomheder og offentlige institutioner at udarbejde planer for etniske minoriteters ligestilling i lighed med de gældende regler om ligebehandling af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet med hensyn til beskæftigelse og barselsorlov m.v. Som jeg opfatter forslaget, skal arbejdsmarkedsrådene og arbejdsformidlingen i regionerne i fremtiden sikre, at udlændinge kommer foran i køen, når disse institutioner igangsætter projekter, tilbyder kurser eller anviser arbejde.
Det er naturligvis uholdbart.
Derudover fremgår det af forslaget, at private firmaer - og det er, hvad det i realiteten går ud på fra SF's side - skal tvinges til at ansætte udlændinge, uanset om de nødvendige faglige eller sproglige kvalifikationer er til stede eller ej.
Det var også tanker, den tidligere arbejdsminister havde, og jeg mener ikke, at tvang er vejen.
Vi har i dag ca. 170.000 ledige, som falder ind under loven om aktiv arbejdsmarkedspolitik, hvor der er yderst ringe chance for, at de kommer ud på arbejdsmarkedet alene på baggrund af de kurser, der gennemføres under arbejdsformidlingen.
Man skal være mere end almindelig optimist, hvis man tror på, at man kan integrere udlændinge på arbejdsmarkedet under de nuværende omstændigheder, hvor virksomhederne har nedgang i produktion og afsætning og for store omkostninger, som forhindrer oprettelse af nye arbejdspladser.
Integrationsloven er netop trådt i kraft den 1. januar
Men det er åbenbart ikke nok, at vi har integrationsloven, som går ud på at integrere både på arbejdsmarkedet og i undervisningen.
Dansk Folkeparti mener, at integrationsloven er mere end vidtgående nok, og derfor stemte vi imod loven, fordi vi mener, at flygtninge er mennesker, der skal hjælpes, indtil de igen har mulighed for at tage tilbage til hjemlandet og derfor ikke skal have permanent ophold i Danmark.
Jeg bliver nødt til at spørge SF, hvilke etniske mindretal det er, der skal omfattes af beslutningsforslaget.
Er det flygtninge?
Er det etniske grupper, der har opholdt sig længere tid i Danmark?
Er det de mange familiesammenførte udlændinge?
Eller er det de mange tusinde udlændinge, som har fået dansk statsborgerskab foræret?
Jeg skal til slut sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte SF's forslag.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-20:
Men det bryder hr. Arne
Melchior så, og det synes jeg egentlig er udmærket, for det giver mig anledning til at sige, at det er vigtigt, at vi også her i Folketinget diskuterer det her seriøst.
Det gjorde vi heldigvis også i fredags, men jeg synes også, vi skal gøre det i dag.
For os at se er løsningen, at FN's resolution 1199 overholdes, og at FN's generalsekretær, Kofi Annan, går ind og gør en fredsbevarende indsats for at følge op på den resolution.
Vi mener også, det er vigtigt, at vi undgår, at Rusland aktiveres på serbernes side, og det kan vi godt frygte, hvis ikke man fastholder Rusland som en vigtig partner, sådan som det også står i vedtagelsen.
Endelig synes vi, det er vigtigt, at flygtningesituationen løses i nærområdet, og det siger vedtagelsen jo også noget om.
Det er sådan set vores forslag til, hvad der skal ske.
Niels Helveg Petersen (RV), 1999-04-20:
Jeg vil sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg har ikke antydet det, hr. Søren Søndergaard sagde, og jeg kunne ikke drømme om at gøre det.
Svend Aage Jensby (V), 1999-04-20:
I Venstre kan vi godt følge den - om jeg så må sige - velvillige tanke, der ligger bag Fremskridtspartiets beslutningsforslag.
Det er svært i den situation, som vi har siddet i i min folketingsgruppe, at vurdere mulighederne for at gennemføre forslaget, og om der er behov for det.
Nu har jeg så hørt ministeren for udviklingsbistand redegøre for situationen, og den må vi jo bygge vores holdning på indtil videre. Jeg har også forstået, at der ligger en åbning i ministerens tale: hvis der kommer en anmodning om et hospitalsskib eller en noget lignende støtte, som det forslag omhandler, så vil regeringen se med nye øjne på forslaget, og her vil jeg på mit partis vegne også lægge mig.
Vi har altså set positivt på de tanker, der ligger bag forslaget, men vi skal være sikre på, inden vi etablerer et sådant hospitalsskib, at det virkelig er det, man har behov for.
Så vil jeg blot sige en enkelt ting til hr. Tom Behnke:
Der nævnes i forslaget bl.a. forsvarets mobile hospitalsenhed.
Jeg er bange for og frygter, at den kan vi få behov for til noget helt andet i løbet af kort tid, så den del af forslaget vil vi heller ikke kunne støtte.
Vi har et felthospital ved den Danske Internationale Brigade, og det kan vi hellere ikke disponere over nu. Men vi vil i den kommende tid se på, hvad der måtte blive fremsat af anmodninger om et eventuelt skib.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-20:
Fremskridtspartiets forslag om at pålægge regeringen hurtigst muligt at etablere et hospitalsskib med henblik på indsats i Adriaterhavet for krigsofrene fra Kosovo er sympatisk.
Det understreger de nye, mere aktive og konstruktive linjer, Fremskridtspartiet har valgt i forbindelse med konflikten i Kosovo.
Hvis et sådant forslag fremsættes af regeringen efter henvendelse fra de internationale nødhjælpsorganisationer, vil vi se meget positivt på forslaget.
Vi vil her med det samme sige, at situationen, som den er på nuværende tidspunkt, ikke er som dengang, man sendte »Jutlandia I« af sted til Korea.
Det er en helt anden situation.
Men kommer dette andragende til Danmark enten fra UNHCR, fra WHO eller fra Røde Kors, så er vi indstillet på igen at være med til at sende et nyt Koreaskib af sted, idet de resultater, der blev opnået dengang, virkelig var noget, der har gjort Danmark ære.
Derfor: Kommer forslaget, vil vi give principiel opbakning til forslaget, så regeringen kan komme.
Hvis der kommer en opfordring udefra, så er vi med.
Villy Søvndal (SF), 1999-04-20:
Et eller andet må vi gøre for at sikre, at de mennesker kan få det bedre.
Det, jeg synes er afgørende, når man vurderer forslaget, er at sikre, at bistandspengene når så langt rundt, som overhovedet muligt.
Det må være den afgørende ledetråd for, hvor vi skal hjælpe, og her synes jeg, at der er meget brug for at lytte til de mennesker, der er i området, som har den daglige fornemmelse af, hvordan vi bedst hjælper dem, der er fysisk udmattede, dem, der har været udsat for helt meningsløs fysisk eller psykisk skade eller udsat for den epidemifare, der lurer i øjeblikket på grund af de mangelfulde sanitære forhold i de områder, hvor fantastisk mange mennesker er stuvet sammen.
Så det, der vil være afgørende for os, er, at der kommer en henvendelse fra hjælpeorganisationerne i området, der siger: Hvad er det for præcise behov, der afhjælper bedst i den nuværende situation?
Så formoder jeg til gengæld, at hvis der kommer en sådan henvendelse - jeg synes, at udviklingsministeren udtrykte sig meget diplomatisk ved at sige: Vi vil nøje overveje det - fra WHO, altså Verdenssundhedsorganisationen, fra UNHCR, FN's flygtningeorganisation, fra Internationalt Røde Kors om, at vi bidrager lige præcis med det, fordi det er det, der på det tidspunkt passer bedst, så kan jeg slet ikke forestille mig, at Danmark siger nej.
Så jeg antager, at det er udtryk for meget en trænet diplomat, der har anvendt en meget diplomatisk formulering, og jeg tager det som en selvfølge, at kommer der en sådan henvendelse, så støtter vi op.
Det gør vi også fra SF' side.