runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-24:
Jeg skal først hilse fra fru Tove Videbæk og sige, at vi har drøftet de principielle holdninger til det her lovforslag, og at hun deler Det Radikale Venstres synspunkt.
Vores synspunkt er, at vi er imod det her forslag.
Vi har været med i forliget om boligaftalen, der giver støtte til bygning af privat udlejningsbyggeri.
Vi kan sådan set godt have sympati for det synspunkt, at man ikke skal give erhvervsstøtte til en branche, i dette tilfælde de private udlejere.
Når vi er gået med til støtten, så skyldes det jo, at de private enfamiliesboliger får støtte i form af et rentefradrag, og at ejendomsværdiskatten ifølge den økonomiske videnskab burde være højere for at kompensere for den værdistigning, som boligejerne får.
Vi mener dog, at rentefradrag og ejendomsværdiskat har et passende niveau, og det har vi ikke tænkt os at ændre på.
Men dermed har vi jo også ændret på vilkårene for de private udlejere.
I Tyskland har de en meget stor sektor af private udlejere til gavn for alle, der gerne vil flytte, eller som bliver skilt, og som ikke har mod på at kaste sig ud i køb af en ejerbolig.
Vi har i Danmark forsøgt at give de private udlejere lidt bedre vilkår med det her tilskud, men vi indrømmer da gerne, at det er ikke optimalt, hverken for os eller for de private udlejere.
Men vi er ikke villige til at give skattefradrag som i Tyskland, derfor går vi ind for støtten til de private udlejere, og derfor kan vi ikke støtte forslaget fra Enhedslisten.
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Jeg skal sådan set beklage, at det er nødvendigt at bede om ordet igen, men mængden af usandheder fra skatteministeren stod så meget i kø, at jeg mener, det er nødvendigt at gøre et par bemærkninger.
Selv om jeg egentlig kan undre mig over, at vi diskuterer noget helt andet end lovforslaget, fordi skatteministeren ikke ønsker at diskutere sit eget lovforslag her, går jeg ud fra, at det også er tilladt i den sammenhæng at gøre et par bemærkninger.
For det første vil jeg godt sige, at sidst jeg deltog i en debat her i salen, var det indenrigsministeren, der forsøgte at tage fru Marianne Jelved til indtægt og citerede hende i en så grov form og så usandt, at hun efterfølgende måtte udsende et dementi til samtlige ordførere og dokumentere, at det, som man tog hende til indtægt for, havde hun faktisk skrevet et dementi til den pågældende avis om for flere måneder tilbage.
Det blev også sendt til indenrigsministeren, men jeg har ikke hørt fra ham siden.
Når skatteministeren påstår, at skattetrykket i 1993 var et produkt af den nye regering, så er det usandt, for der var en finanslovaftale.
Vi rettede henvendelse til Venstre og De Konservative, om Venstre og De Konservative var indstillet på, at vi måtte lave om på en række områder.
Det skal man jo have tilladelse til, hvis der er en aftale.
Det ved jeg lidt om, fordi jeg var finanspolitisk ordfører på daværende tidspunkt.
Derfor synes jeg, at det ville klæde Venstre og ikke mindst den nye skatteminister at holde op med at fortælle de usandheder, som ikke kun fortælles i lukkede Venstrekredse, men også udbredes til langt større kredse.
Det klæder ikke skatteministeren.
Såfremt skatteministeren vil have et godt samarbejde i det her hus, og det kan han sagtens få, selv om han på en række områder har nogle meget anderledes holdninger, end jeg har, tror jeg, at de fleste af os forventer en vis anstændighed i forhold til sandheden.
Det har jeg i hvert fald med mit hidtidige kendskab til skatteministeren haft en forventning om ville være en arbejdsmetode, som skatteministeren i sit ministerembede ville benytte sig af.
Det skal være min stilfærdige anbefaling, at vi fremover holder os til virkeligheden og sandheden, så vi i øvrigt kan have et fornuftigt samarbejde.
Peter Christensen (V), 2004-11-24:
Ja, den får ikke for lidt.
Men jeg blev egentlig ikke klar over, om indlægget gik på, at det er forkert, at skatten steg under den tidligere regering, for hvis det handler om at tale sandt, må jeg bare konstatere, at Danmarks Statistik må tale sandt, og de slår fast, at skatten er steget.
Vi diskuterer i den her omgang et resultat af nogle kommunale skattestigninger, som vi prøver at udligne via en sænkning af bundskatten, og i forbindelse med den her debat har vi så diskuteret: Er det nødvendigt at sørge for at tage de instrumenter i brug?
Det mener vi det er, og det burde Socialdemokratiet også mene, for det er også sandt, at under den tidligere regering steg de kommunale skatter med 3 procentpoint, fordi man netop ikke havde et skattestop, fordi man netop ikke havde nogle instrumenter, der skulle sikre, at kommunerne overholdt de aftaler, man indgik.
Derfor: Uanset hvor sur og fornærmet hr. Ole Stavad bliver, er det et faktum, at skatten steg.
Det synes jeg sådan set at Socialdemokratiet på et eller andet tidspunkt må forholde sig til.
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Allerede i første runde svarede jeg jo hr. Peter Christensen på det med de kommunale skattestigninger.
Det er rigtigt, at kommune- og amtsskatten under et steg over den årrække, vi havde en socialdemokratisk ledet regering, en SRregering.
Men den anden del af sandheden, og det var det, jeg svarede til hr. Peter Christensen, er, at statsskatterne blev nedsat langt, langt, langt mere.
Hvor vi efter den daværende skatteminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, startede med en laveste trækprocent – med udgangspunkt i pensionistens skat – på 52 pct., så sluttede vi, dengang hr. Frode Sørensen stoppede som skatteminister, med en skatteprocent for en almindelig pensionist på 38 pct.
Så kan hr. Peter Christensen have nok så mange mellemregninger.
Danmarks Statistik har da selvfølgelig ret i, at fra 1993 og frem til 2001 steg skattetrykket, men det er derfor, man skal tage udgangspunkt i 1994, for i 1993 var det den forhenværende regering, for det var den finanslov, der blev vedtaget.
Det er bare lidt trist, at de unge Venstrefolk efterhånden er blevet så indoktrinerede, at de lukker af for at lytte til ethvert argument.
Peter Christensen (V), 2004-11-24:
Det er jo lidt svært at diskutere det.
Der kommer en erkendelse af, at skattetrykket steg, og alligevel bliver det kaldt for en usandhed, når den bliver fortalt af en Venstremand.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså vi må være enige om, at uanset om det er mig, der fortæller om det, der står i Danmarks Statistik, eller det er andre, er det en sandhed, der står til troende, nemlig at summen af de forskellige skattetiltag, Socialdemokratiet gennemførte, var negative for den enkelte skatteyder; skattetrykket steg.
Men det, jeg godt ville spørge ind til, er det skatteloft, som Socialdemokratiet så opererer med fremover: Er man da interesseret i at gøre op med det, der skete op igennem 1990’erne, og indføre en mekanisme, der skulle kunne styre de kommunale skatter?
For jeg synes, at vi nu skal prøve at kigge fremad.
Hvis Socialdemokratiet kommer til på et tidspunkt, vil de så indføre nogle mekanismer, der kan styre det, som de ikke kunne styre op igennem 1990’erne?
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Den diskuterer jeg meget gerne, meget, meget gerne, men jeg synes, det ville være mere hensigtsmæssigt at diskutere lovforslaget.
Jeg skal prøve at forklare det helt stille for hr. Peter Christensen: 1993-skattetrykket er resultatet af den finanslov, der blev vedtaget i december 1992, og den finanslov havde den daværende KV-regering og finansminister Henning Dyremose ansvaret for.
Det var det, som Venstre og De Konservative nægtede den daværende regering at gøre i 1993.
Derfor er skattetrykket i 1993 KV-regeringens ansvar.
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Det er jeg vældig glad for at hr. Ole Stavad nu har slået fast.
Jeg står nemlig her med Danmarks Statistiske Tiårsoversigt.
Så slår jeg op på 1993 og ser på skattetrykket – nu har hr. Ole Stavad slået fast, at 1993-skattetrykket er den tidligere borgerlige regerings fortjeneste – og da var skattetrykket 48,8.
I 2001, det sidste år, hvor den tidligere SR-regering sad, var skattetrykket ifølge Danmarks Statistik 49,9.
Det er en stigning på 1,1 procentpoint.
Hvordan i alverden kan man bortforklare det?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-11-24:
Den mulighed er der på frivillig basis, kommunerne kan gå ind og aftale med de private udlejere, at der bliver tale om anvisning, og jeg synes, at det er rigtigt, at det netop er baseret på, at det er en frivillig aftale, jf. den debat, vi tidligere har haft i Folketingssalen.
Jeg undrer mig meget over, at Enhedslisten ligefrem vil tale om, at det kan være spild af penge at støtte det private udlejningsbyggeri i forhold til den almene sektor.
Må jeg ikke gentage, at det, vi taler om, er en støtteprocent på omkring 20 til det private udlejningsbyggeri og på omkring 35 pct. til det almene.
Der er altså en markant forskel på de udgifter, der er til de to former for byggeri, og som jeg var inde på, får vi altså ret mange flere lejligheder for den støtte, der gives til den private udlejning.
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Må jeg gerne svare?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Jamen jeg troede ikke, ministeren ville bruge den der, for som jeg kender det, fra dengang vi havde behandlingen af den sag, så fik vi godt nok også den forklaring med, at man havde nogle penge inde fra Landsbyggefonden og så nogle andre penge, som man så fyldte i det her.
Men jeg tillod mig at gøre ligningen kortere og bare sige, hvor pengene i realiteten kom fra, for finansieringen kom jo fra fremrykning af midler fra Landsbyggefonden, som staten så disponerede over – sådan husker jeg det.
Men jeg indrømmer, at matematisk set er det meget indviklet; det medgiver jeg ministeren.
Derfor kritiserede vi det, for jeg synes ikke, man skal tage penge ud af den almene sektor for at finansiere det her.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-11-24:
Men det er jo heller ikke det, man gør.
Den ligning, som hr. Keld Albrechtsen opererer med, er simpelt hen forkert.
De midler, der bliver taget fra Landsbyggefonden eller disponeret over, går jo til den almene sektor, så det er simpelt hen en fejltagelse fra hr. Keld Albrechtsens side, og jeg ved ikke, hvor det er, erindringsforskydningen opstår.
Jeg tror i virkeligheden, problemet er, at det for hr. Keld Albrechtsen er vanskeligt at acceptere, at vi får mange flere udlejningsboliger for de samme penge, når vi giver støtten til den private udlejning, fordi støtteprocenten dér er på 20, mens den i den almene sektor er 35 pct.
Det giver en markant forskel i forhold til det antal boliger, vi så har at stille til rådighed for lejere.
Og det er nok i virkeligheden det, der generer hr. Keld Albrechtsen: at der er så markant en forskel i støtten.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-11-24:
Enhedslisten forsøger med dette forslag at stoppe forsøgsordningen vedrørende salg af almene boliger, som Dansk Folkeparti sammen med regeringen blev enige om at sætte i gang over en 3-årig periode.
Det fastholder vi, for når Dansk Folkeparti laver en aftale, står vi selvfølgelig ved den.
Der er nu to ansøgninger om at deltage i forsøgsordningen med køb af almene boliger.
Jeg må nok erkende, at det ikke er af den størrelsesorden, som vi havde ventet, da vi gennemførte loven om forsøgsvis salg af almene boliger, men vi ved, at der er mange, som overvejer at deltage i forsøgsordningen, så vi kan bare håbe, at de beslutter sig for at købe deres bolig.
Der er tale om en meget kompliceret ordning, så derfor vil der selvfølgelig gå en rum tid, inden beboerne kan se de fordele, der ligger i selv at eje deres bolig, som forsøgsordningen giver mulighed for.
Vi er i øvrigt i Dansk Folkeparti særdeles glade for, at vi fik ændret det af regeringen påtænkte lovforslag om salg af almene boliger, så det blev til en forsøgsordning.
Carina Christensen (KF), 2004-11-24:
Da Venstres ordfører, fru Inge-Lene Ebdrup, heller ikke kan være til stede ved behandlingen af dette beslutningsforslag, skal jeg tilkendegive, at jeg taler på vegne af både Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Lad mig med det samme slå fast, at vi ikke kan støtte Enhedslistens forslag om at ophæve forsøgsordningen med salg af almene boliger.
Vi er sådan set enige i, at der indtil nu ikke har været den helt store interesse for ordningen, men den har altså også kun været i gang i meget få måneder, så det skal såmænd nok komme.
Faktisk mener vi, at ordningen nu er mere aktuel end nogen sinde før.
Vi har på det seneste hørt Boligorganisationernes Landsforening klage over, at der står mange tomme almene boliger rundtomkring i landet.
Det er selvfølgelig uheldigt, og derfor mener vi også, det er helt oplagt, at man nu sætter de ledige almene boliger til salg.
Dermed får lejerne i den almene boligsektor også mulighed for at hente gevinsten ved den nuværende lave rente, hvis de vælger at eje deres almene bolig frem for at leje den; den mulighed har BL også efterlyst.
Vi er sikre på, at ordningen nok skal komme i gang, men uanset hvordan det kommer til at gå, skal man hele tiden huske på, at der er tale om et tilbud til lejerne i den almene boligsektor.
Hvis folk ikke ønsker at købe deres almene bolig, står det dem jo helt frit for at lade være, og der er i hvert fald ingen som helst grund til at ophæve forsøgsordningen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Jeg havde sådan set frygtet lidt forud for denne debat, at der ville komme meldinger fra Venstre og De Konservative om, at nu skal der udpeges nogle bestemte typer almene boliger, som man vil kaste sig over og se at få solgt.
De boliger, fru Carina Christensen nu har i kikkerten, og som desværre i øjeblikket står tomme, ligger i de områder af landet, hvor befolkningstallet falder, fordi der sker en centralisering omkring hovedstaden og Århus.
Derfor er der nogle udlejningsvanskeligheder lige i øjeblikket, og derfor kan de heller ikke sælges.
De kan i hvert fald kun sælges til en meget lav pris, og derfor vil salget give et gevaldigt tab, som skal dækkes, og det er igen Landsbyggefonden – altså de øvrige lejere – som skal betale dette tab.
Jeg vil godt spørge: Hvis det er sådan, at man skal bruge Landsbyggefondens penge, var det så ikke rimeligt at bruge dem til at sætte huslejerne ned, så man fik en rimelig husleje og rent faktisk kunne udleje de boliger?
Carina Christensen (KF), 2004-11-24:
Først synes jeg, det er vigtigt at understrege, at der jo ikke er tale om, at vi ønsker at sælge en bestemt type almene boliger.
Vi er sådan set interesserede i, at alle boligorganisationer og alle kommuner byder ind med de almene boliger, de ønsker at sælge, så det er ikke en bestemt type, vi går efter.
Grunden til, at jeg nævner de steder, hvor der er tomme almene lejeboliger her og nu, er, at BL er meget fremme her og nu og fremhæver, at der er store problemer med, at boligerne står tomme.
Derfor synes jeg, det er helt oplagt at forsøge, om man kan sælge de boliger.
Det er klart, at jeg ikke kan vide, om de kan sælges, men man kan jo slet ikke vide det, før man har gjort forsøget, så min opfordring til BL, boligorganisationerne og kommunerne er: Gå endelig i gang og få testet, om de tomme lejligheder overhovedet kan sælges.
Hvis det viser sig, at de ikke kan sælges, har man da i hvert fald gjort et forsøg, og så må vi jo se, hvad der ellers kan gøres.
Men det er i hvert fald et godt sted at starte.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Jeg tror ikke, fru Carina Christensen forstod mit spørgsmål.
Mit spørgsmål gik på, at hvis der ellers var interesse for det i boligorganisationerne – det tyder det ikke på, men hvis der var – ville boligerne naturligvis kunne sælges, nemlig til den pris markedet ville give.
Men det ville være en meget, meget lav pris, fordi de boliger netop ligger i de områder, folk flytter væk fra.
Derfor er der ikke efterspørgsel efter boliger i de områder.
De vil måske nok kunne sælges, men med et kæmpe tab, som ikke kan dække den gæld, der er i lejlighederne, og hvem skal betale det tab?
Jo, det skal Landsbyggefonden, dvs. alle det almene byggeris lejere i fællesskab.
Derfor stillede jeg det simple spørgsmål: Var det ikke rimeligere, at de penge blev brugt til huslejenedsættelser i de pågældende lejligheder, så lejerne fik mulighed for at bo i de lejligheder, som er for dyre i dag?
Jeg synes, det ville være mere enkelt og mere retfærdigt, når det er lejernes penge, som fru Carina Christensen vil bruge af ideologiske grunde for at fremskynde planer om salg.
Carina Christensen (KF), 2004-11-24:
For det første synes jeg, det skal siges, at vi jo ikke kender årsagen til, at de lejligheder står tomme.
Det kan måske være rigtigt, at de ligger nogle steder i provinsen, hvor der er arbejdsløshed, og at det er derfor de står tomme, men en anden årsag kunne være, at renten er meget lav p.t.
Det betyder rent faktisk, at man kan købe sig et hus og få mere plads og få en have med i købet osv.
og endda til en lavere husleje, end hvis man er lejer i den almene sektor
Men omvendt: Når renten stiger, hvad den formentlig gør med tiden, har man jo som lejer i den almene sektor den fordel, at huslejen ikke er så følsom over for rentens påvirkninger.
Det er selvfølgelig uheldigt, at vi lige nu er i en periode, hvor det faktisk er lidt dyrere at være lejer i den almene boligsektor end at være ejer, men vi vil gerne give så mange som muligt tilbud om at blive ejere, og derfor siger jeg igen: Udbyd dog de tomme lejligheder til salg og lad folk købe dem, hvis de har lyst til at blive ejere og udnytte den lave rente.
Jeg synes, det er helt oplagt at gå i gang med det.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-11-24:
Jeg vil bare spørge hr. Keld Albrechtsen, om han mener, at Landsbyggefondens penge skal bruges til at sætte værdien på boliger ned under markedsprisen.
Var det ikke bedre, at de boliger, hvis værdi bliver nedsat i dag, blev solgt som ejerlejligheder?
Jeg synes også, man skulle komme i gang med at få solgt nogle af de boliger, der står tomme i dag.
Hvis der bliver endnu flere tomme, fordi de er for dyre, bliver det sådan, at økonomien ikke kan løbe rundt, så der bliver endnu flere nødlidende ejendomme.
Der skal jo være nogle til at betale huslejen, og det er kun lejerne i de beboede lejligheder, der kan gøre det.
Var det ikke en idé at få solgt de lejligheder i stedet for at blive ved med at putte penge i dem?
Det bliver jo kommunen, der kommer til at betale i den sidste ende, eller også bliver det Landsbyggefonden, når værdien nu engang skal sættes ned.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Noget af problemet kunne formentlig løses ved en ændring af loven, så de almene boligorganisationer fik de samme muligheder, som man nyder godt af i den private sektor.
Den ligestilling kunne man indføre, og allerede det ville hjælpe betydeligt.
Men derudover: Hvis Landsbyggefonden skal bidrage, var det da rimeligt, at Landsbyggefonden bidrog ved at få nedsat huslejen til et niveau, som folk kunne betale, så de, der har været med til at opbygge Landbyggefondens formue, nemlig lejerne, selv kunne få gavn af de penge i form af en husleje, de kunne betale, i stedet for at man begynder at sælge boliger, som de ikke har mulighed for at købe.
Der er jo typisk tale om mennesker, der ikke har mulighed for at låne penge i banken til en bolig, heller ikke selv om den har en lav markedspris, så jeg synes, det kunne gribes meget mere retfærdigt an, end hr. Freddie H. Madsen foreslår.
Afstemning
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Jeg vil heller ikke deltage i hr. Jens Peter Vernersens nedgørelse af det personale, der måtte blive tilbage i kommunerne.
Så sagde jeg også klart, allerede inden jeg tog til Sønderborg, at jeg ikke tog derned for at ændre holdningen, men for at forklare baggrunden for de beslutninger, vi havde truffet.
Jeg ved godt, at det ikke er særlig populært hos de ansatte i Sønderborg at få at vide, at de kommende skattecentre bliver placeret i Haderslev og Tønder.
Derfor mente jeg også, at det var nødvendigt og vigtigt, at jeg som skatteminister og dermed som ansvarlig for beslutningen forklarede så direkte, som jeg kunne, hvad baggrunden og motiverne for denne placering, vi havde valgt, var.
Vi har også vurderet de geografiske afstande, inden vi valgte at melde de 30 skattecentre ud.
Derfor har der ikke været noget argument, der er kommet bag på mig, og derfor holder jeg fuldstændig fast i den placering af de 30 skattecentre, som vi allerede har meldt ud.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-24:
Vi var imod L 182, der på visse betingelser giver mulighed for at sælge almene boliger, og da dette beslutningsforslag på det nærmeste vil ophæve den lov, må den konsekvente holdning være at støtte beslutningsforslaget, og det gør vi også.
René Skau Björnsson (S), 2004-11-24:
Vi må gøre alt for at sikre, at den mulighed vil være der fremover for dem, der kommer ind på boligmarkedet, og for dem, som vil skifte bolig.
En af mulighederne kunne være den, som jeg nævnte, hvor jeg meget gerne fra Socialdemokratiets side vil være med til se på: Hvordan kan vi gøre økonomien bedre for boligorganisationerne?
Hvordan kan de fastsætte en husleje, der bedre matcher det boligmarked, som vi har i de her år, med det renteniveau og de forskellige tiltag, der er på realkreditområdet?
Carina Christensen (KF), 2004-11-24:
Jeg har lagt mærke til, at hr. René Skau Björnsson hele tiden siger, at vi har et meget velfungerende boligmarked.
Så vil jeg da gerne høre: Hvad har Socialdemokraterne tænkt sig at gøre ved det, og hvad vil være Socialdemokraternes svar, når Gert Nielsen kommer og spørger om, hvad vi skal gøre med alle de her tomme boliger?
Vi siger: Gå ind i forsøgsordningen og sæt boligerne til salg, gør det muligt at udnytte det lave renteniveau.
Det synes jeg er et rigtig godt tilbud, men hvilket tilbud har Socialdemokraterne til BL?
René Skau Björnsson (S), 2004-11-24:
Vi støtter Enhedslistens forslag, og det er der mange gode grunde til.
Hovedårsagen er, som jeg har sagt et par gange, at vi har et meget velfungerende boligmarked.
Vi har i hvert fald et boligmarked med en meget bred vifte af forskellige boliger, og kun en femtedel, ca. 20 pct., er almene lejeboliger, som udfylder og dækker et behov, der er for mange mennesker i det her land, der har valgt og gerne vil bo til leje.
Hvordan kan vi få boligforeningerne, boligorganisationerne til at udnytte den lave rente, så de kan få en husleje, der afspejler markedet og også afspejler den lave rente?
Sådan er det ikke i dag, hvor man jo arbejder med renter, der ligger helt tilbage fra 1950’erne og 1960’erne og før den tid.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Det bekræftede ministeren jo i sit første svar til mig, og derfor bruger man pengene forkert.
Men det kan vi vende tilbage til.
Det, der først og fremmest og helt afgørende generer mig, er, at her kaster vi penge ind i erhvervsstøtte uden at få noget til gengæld, uden at løse det boligsociale problem, som ministeren har skabt ved at ville fratage folk retten til en bolig i det almene byggeri.
Man giver pengene til at bygge nogle andre boliger, og de boliger kan de mennesker, som så på grund af, at ministeren får et boligproblem, ikke få lov til at flytte ind i.
Det er det, der for alvor generer mig.