runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Albrink (CD), 2000-01-26:
Dette lovforslag må vel ses som en opfølgning af den diskussion, som kom i kølvandet på justitsministerens udkast
til registerforskrifter for dna-profilregister fra foråret 1999
Og at de overordnede rammer for et sådant register nu foreslås lovrevideret, kan vi selvfølgelig også i CD støtte med tilfredshed, ligesom andre har tilkendegivet det i dag.
I CD går vi ind for, at politiet har de bedste muligheder og redskaber for at bekæmpe og opklare forbrydelser, og til de redskaber hører jo i sagens natur også diverse registre.
Men vi går i lige så høj grad ind for, at de redskaber, som man fra politisk side giver politiet, er i nøje overensstemmelse med helt grundlæggende retssikkerhedsprincipper og i øvrigt bedst muligt sikrer den personlige integritet.
Den teknologiske udvikling er i rivende udvikling, og en dna-analyse kan, så vidt jeg er orienteret, med en sikkerhedsgrad på 1:1.000.000.000 fastslå, om et genetisk spor stammer fra en bestemt person, så vi taler altså om et meget væsentligt bevismateriale.
En adgang for politiet til at registrere dna-profiler og dna-spor vil altså være et særdeles godt efterforskningsredskab. Hermed er også sagt, at vi i CD ser positivt på et sådant register, men i tråd med det, jeg sagde før om hensynet til retssikkerhedsprincipper med videre, vil vi dog ikke i dag tilsige vores endelige stillingtagen og støtte til lovforslaget. Umiddelbart synes vi, at der i lovforslaget er gjort grundigt rede for såvel overvejelser bag forslaget om etablering af et sådant register og såmænd også de betingelser, der skal være opfyldt, for at der kan udtages biologisk materiale fra personer, og for i hvilket omfang og hvor længe der må ske en registrering.
Men vi kommer ikke uden om spørgsmålet om registrering, det er et følsomt område, og vi kommer heller ikke uden om, at direktivet om behandling af personoplysninger og det hermed forbundne og efterhånden meget berygtede lovforslag - ganske vist i mindre grad - ville kunne have en vis indflydelse på indholdet af de administrative regler, som skal udformes efter forslaget.
Og det kunne da også være rart under udvalgsbehandlingen at få klarlagt, hvilken indflydelse en sådan personoplysningslov helt nøjagtig vil få.
Generelt vil vi dog i CD sige, at vi er meget positivt indstillet over for lovforslaget, men vi vil også gerne være med til en grundig udvalgsbehandling.
Jette Gottlieb (EL), 2000-01-26:
Da vores ordfører hr. Søren Søndergaard ikke er her, vil jeg fremføre følgende på hans vegne: Oprettelse af et dna-profilregister kunne være en meget oplagt idé.
Politiet ville med et sådant register få et ekstra arbejdsredskab til rådighed, og moderne teknik kunne så bringes i anvendelse til opklaring af forbrydelser.
Det lød jo pænt.
Men der er altså en række forbehold, vi har i forhold til den konkrete udformning, som forslaget har fået,
Det største problem er, hvordan man stiller sig i forhold til sigtede personer.
Her er det vores opfattelse, at der er tale om en uacceptabel krænkelse af retsbeskyttelsen af borgerne.
Efter vores opfattelse er det i orden, at der oprettes et register over dømte, men netop kun over dømte.
For os er det meget vigtigt, at man skelner mellem dømte
Ved at åbne for denne mulighed åbner man altså samtidig for at rykke en grænse, som i værste fald kan være med til at stemple en person som suspekt og mistænkelig ud fra princippet »der var vel noget om sagen«.
I § 6 gøres der rede for, hvordan personer, der er opført i registret, kan få oplysninger om sig selv, og så bliver det helt surrealistisk, for det skal kun være muligt at få oplysningerne mundtligt.
Hvad er meningen med det?
I snart sagt alle andre forbindelser mellem det offentlige og borgerne er det hovedopfattelsen, at kommunikationen skal være konkret og skriftlig af den simple grund, at det skal kunne beskytte både borgerne og myndighederne mod misforståelser og uklarheder.
Forbrydere skal naturligvis straffes, men kun forbrydere, ikke uskyldige.
Efter Enhedslistens opfattelse er det afgørende ikke at lave et system, hvor der er fare for at kaste mistanke på personer, som man ikke kan bevise er skyldige, og det frygter vi kan blive tilfældet med de bestemmelser, der indgår i det her lovforslag. Desuden har vi også bekymringen, der angår de eksempler, der blev nævnt tidligere i dag.
Hvordan kan man være sikker på, at slettelse har fundet sted efter reglerne? Hvordan kan man sikre, at reglerne bliver overholdt?
Eksemplet med en nok så berømt spiritusdom er jo et meget skræmmende eksempel på, hvordan tingene kunne udvikle sig.
Afslutningsvis skal jeg sige, at jeg synes også, man skal passe på med at gøre dna-metodens bevismæssige sikkerhed
alt for tydelig.
For sagen er, at i modsætning til fingeraftryk er den jo ikke 100 pct. sikker.
Der er ikke 100 procents garanti for, at dna-profiler faktisk er i overensstemmelse.
Det synes jeg man skal være opmærksom på i stedet for at gøre det sådan til den helt store løsning i enhver form for bevisførelse.
Jann Sjursen (KRF), 2000-01-26:
Kristeligt Folkeparti er som udgangspunkt positivt over for det lovforslag, som vi behandler nu, idet vi lægger vægt på, at der i forbindelse med registrering af dna-profiler alene er tale om registrering af profiler med henblik på personidentifikation.
Vi mener, at lovforslaget vil kunne være med til at forbedre politiets efterforskningsmuligheder, sådan at vi også kan få domfældet flere kriminalitetsforbrydere, når vi taler om grov kriminalitet.
Det, som selvfølgelig er det helt centrale spørgsmål i forhold til lovforslaget - også for Kristeligt Folkeparti - er: Hvordan behandles sigtede i relation til lovforslaget?
Det er bestemt en problemstilling, som ikke er enkel, sådan som vi ser det.
Vi har konstateret, at ministeren, efter at Registertilsynet kommenterede det første udkast til administrative forskrifter, har ændret lovforslaget efter det høringssvar, som Registertilsynet gav, hvor de skrev: »Vedrørende regler for sletning af oplysninger i udkastets § 11, stk. 1-7, finder Registertilsynet, at det bør overvejes at indsætte en særlig bestemmelse om sletning af sigtede, ikke dømte personer, når en anden person dømmes for det forhold, som gav anledning til registreringen.« Jeg noterede mig, at det er blevet indføjet i bemærkningerne nu til lovforslaget som værende en af de undtagelser, der nævnes i lovforslagets § 3, pkt. 6, og det er jeg selvfølgelig fuldt ud tilfreds med.
Men netop fordi det element, som jo helt åbenbart, synes jeg, ikke var med i det udkast til administrative forskrifter, der blev sendt ud, så gør det altså, at jeg synes, der er grund til også under udvalgsbehandlingen specielt at dvæle ved, hvordan sigtede bliver optaget i registret, og specielt hvordan de bliver slettet igen.
Der forudser jeg at vi må gå tættere på og indkredse nogle af de problemstillinger, der er dér, og måske også ændre loven en kende, så vi får strammet op.
Men uanset det er Kristeligt Folkepartis opfattelse i denne sammenhæng, at hensynet til politiets efterforskningsmuligheder gør det påkrævet også med et sådant dna-register, så vejer hensynet til sigtedes retssikkerhed selvfølgelig også tungt for os, og derfor vil vi gå nærmere ind i specielt den problemstilling i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2000-01-26:
Ja, jeg forstår godt, at formanden i første omgang ikke rigtig kunne se, at der var noget at svare på, for det kan jeg faktisk heller ikke.
Så lad os snakke om det under udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2000-01-26:
Vi hæfter os jo ved, at de advokater, der efter det her regelsæt kan komme til at etablere sig i landet, skal virke og overholde de regler, som
gælder i Danmark for både etisk og god advokatskik, og hvad der ellers er af regler i retsplejeloven
Det kunne jo være, at vi skulle bruge anledningen til at sammenligne de regler, der gælder for danske advokater, f.eks. hvordan man overholder god advokatskik.
Er de tidssvarende i forhold til de regler, der gælder i de lande, hvor der nu kommer advokater fra? Jeg synes, vi skulle bruge anledningen til at lave en sammenligning.
Altså gælder f.eks. det selvdømmersystem, vi har i Danmark, også i de andre lande, eller skal vi bruge anledningen her til at overveje, om der er øvrige ændringer, der skal ske på det her område.
Det er spørgsmål, vi gerne vil have stillet.
F.eks. en sådan sammenligning mellem, hvordan man tager stilling til behandlersager og god advokatskik, som vi jo har haft en del problemer med i Danmark, i hvert fald som vi ser det, bl.a. i hele selskabstømmeriet og også i andre sager.
Vi kunne godt tænke os at få en sammenligning af regelsættene her, i den forbindelse selvfølgelig også det med klagefrister, som er nævnt af Forbrugerrådet.
Hvordan er klagefristerne
i andre lande?
Det ville også være en god idé, at vi har det med her.
Så hører det selvfølgelig også med, at når vi behandler sådan et lovforslag, så synes jeg også, man skal sige - og jeg har forstået, at det er sådan -
at når en advokat, uanset hvad land han kommer fra, skal møde i retten, så skal retsforhandlingerne fortsat foregå på dansk.
Og det siger jeg ikke af hensyn til den standende integrationsdebat, det siger
jeg selvfølgelig først og fremmest af hensyn til retssikkerheden og af hensyn til den åbenhed, der skal være i domsforhandlinger i Danmark.
Men med de bemærkninger kan vi støtte lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2000-01-26:
Det kan da godt være, det er EU, der stiller en del krav.
Det kan da godt være.
Men når jeg f.eks. skal udfylde statistik hjemme i min lille virksomhed, der fortæller, hvor meget jeg solgte i december måned i år sammenlignet med december måned sidste år, så tror jeg altså ikke, det har noget med EU at gøre; men jeg kan selvfølgelig tage fejl. Der er da masser af oplysninger, som bruges i det danske system, fordi vi stiller en masse krav om at få oplysninger på bordet.
Jeg kan ikke se, at det har noget med EU at gøre.
Det har det selvfølgelig i masser af tilfælde, men jeg kan ikke se, det er hovedreglen.
Sonja Albrink (CD), 2000-01-26:
Da tidligere ordførere har gennemgået forslaget og der er stillet en række spørgsmål, så kan jeg på CD's vegne sige, at vi deltager aktivt i udvalgsbehandlingen, og at vi er positive over for forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2000-01-26:
Først vil jeg takke justitsministeren.
Han nåede vidt omkring.
Et par spørgsmål fik jeg ikke svar på, og derfor skal jeg genfremsætte dem.
Det er spørgsmålet om, hvad holdningen er til, at man skal slettes som 70-årig i dna-registret.
Det andet spørgsmål er: Hvad er den generelle holdning til det problem, at fordi man er dygtig til ikke at efterlade sig spor på gerningsstedet, så slipper man for at få taget blodprøve med henblik på dna?
Det kan godt være, sammenligningen ikke er så god, men den kan i hvert fald bruges til at huske.
Jeg ved, at den indbrudstyv, der bærer handsker, får taget fingeraftryk alligevel.
Hvorfor skal den voldtægtsforbryder, der bruger kondom, så ikke også have taget blodprøve?
Flemming Hansen (KF), 2000-01-26:
Jeg må altså udtrykke mig klumpet, for jeg sagde jo tværtimod, at vi støttede lovforslaget.
Det var jo ikke en kampagne mod Danmarks Statistik.
Det har vi ikke ført igennem masser af år, som hr. Frank Aaen siger det.
Jeg gjorde bare opmærksom på, og det var hr. Frank Aaen jo enig med mig i, at der var alt for meget, som man skulle aflevere igen og igen og igen.
Men at det skulle have noget med EU at gøre, har jeg altså svært ved at se.
Bortset fra, at alt, hvad der rummes i hr. Frank Aaens hoved, har noget at gøre med »imod EU«.
Det har ikke spor med EU at gøre.
Det her er en konsekvens af et mere internationalt samarbejde, og det er formentlig også mere end EU.
Det er måske også: Hvordan er statistikkerne i Rusland?
Det her er ikke alene et EU-spørgsmål, og det mener jeg
ikke at man kan sige at Danmarks Statistik bruges eller misbruges til.
Det var en bøn om, om ikke vi kunne få opblødt lidt på de meget store krav, der stilles fra Danmarks Statistik, og dermed Folketinget, til de mindre og mellemstore virksomheder.
Frank Aaen (EL), 2000-01-26:
Jeg sætter ikke spørgsmålstegn ved, om Det Konservative Folkeparti støtter det her lovforslag.
Jeg tog fat i argumentationen om, at der er et problem i Danmarks Statistiks mange krav til virksomheder.
Og jeg er enig i, at der er for mange krav til virksomhedernes indberetninger, og at det er alt for bureaukratisk; det er alt for meget.
Jeg spørger bare Det Konservative Folkeparti, om ikke man er villig til at se problemet i øjnene.
Jeg ved ikke, om det falder ind under den her lovs bestemmelser, men så må vi finde en anden måde at få det uddybet på.
Det, Danmarks Statistik kræver ind af oplysninger, er i alt væsentligt bestemt via EU-forordninger om, hvad der skal indsamles om virksomheder, og det kan De Konservative lige så godt indse og indrømme i stedet for at tro, at det her problem bare stammer fra Danmarks Statistik.
Det kommer altså nede fra EU.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-01-26:
Foranlediget af hr. Frank Aaens indlæg vil jeg stille et spørgsmål til hr. Flemming Hansen.
Jeg tror, hr. Flemming Hansen har været selvstændig erhvervsdrivende, ligesom jeg selv var, før Danmark blev medlem af EU, og da havde vi også noget, der hed Danmarks Statistik, og da skældte vi også ud over, at de ville have for meget at vide.
Så det har ikke spor med EU at gøre.
Og hr. Flemming Hansen har også lige bekræftet, at dansk erhvervsliv i vid udstrækning er glade for de informationer som samles, fordi man selv bruger dem.
Det er kun et spørgsmål om, at de kan opsamles på en lidt mere eller mindre hensigtsmæssig måde, men det er altså ikke noget, der er opstået efter EU's tid, vil jeg sige.
Frank Aaen (EL), 2000-01-26:
Selvfølgelig var der statistik før 1972, selvfølgelig blev der lavet masser af indberetninger før 1972, men det er min opfattelse, at i dag er det i al væsentlighed reguleret af EU - det er min opfattelse; vi må hellere få stillet et spørgsmål om det - og man behøver bare at gå op på Folketingets bibliotek og se reolmeter efter reolmeter med EU-statistik, som alt sammen er baseret på national statistik.
Og derfor ligger der selvfølgelig også en EU-forordning bag, hvordan den nationale statistik skal indberettes.
Og derfor: Vil man lave om på det idioti, der på nogle områder er, så skal det rettes mod EU.
Ole Sohn (SF), 2000-01-26:
Man kan stå og komme helt i konflikt med sig selv og sine inderste, kritiske holdninger til EU og så det her
lovforslag.
Det synes vi faktisk er rimelig fornuftigt, også ud fra, at den adgang, som der nu, som der står i bemærkningerne til lovforslaget, gives mulighed for med at udveksle dokumenter og statistiske oplysninger mellem Danmarks Statistik og Danmarks Nationalbank, jo er en forudsætning for, at man kan lempe de administrative opgaver for erhvervslivet og for servicesektoren.
Det synes vi alt sammen er meget positivt.
Så med de bemærkninger skal vi herved tilsige ministeren støtte i denne sag.
Egil Møller (DF), 2000-01-26:
Med lovforslaget lægges der op til en arbejdsdeling mellem Danmarks Statistik og Danmarks Nationalbank.
Skulle lovforslaget medvirke til en mere rationel arbejdsdeling, vil det jo være positivt.
Arbejdsdelingen indebærer således, at Danmarks Nationalbank får til opgave at udarbejde den del af den finansielle statistik, der relaterer til dens rolle som pengepolitisk myndighed inden for penge- og kapitalmarkedsstatistik. Et negativt element er imidlertid, at de erhvervsdrivende med en større udenrigsomsætning af serviceydelser vil få pålagt en større indberetningsbyrde. Og så har jeg lagt mærke til, at høringssvarene har jeg modtaget i dag kl. 11.30.
Det var dog før behandlingen af dette lovforslag i dag.
Jeg vil godt spørge økonomiministeren, om det er den måde, man vil tilrettelægge arbejdsgangen med høringssvarene over for parlamentarikerne; om ministeren mener, at det er rimeligt, at vi kun skal have dem et par timer, inden vi tager stilling til den endelige første behandling af lovforslaget.
Jeg synes egentlig, det er ganske urimeligt, at vi ikke har længere tid til det.
Og så vil jeg selvfølgelig afslutte med at tilkendegive, at vi trods alt vil støtte forslaget.
Gunhild Husum (RV), 2000-01-26:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg tilkendegive følgende: Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Med forslaget får Nationalbanken hjemmel til at udarbejde statistik på det finansielle område i tæt samarbejde med Danmarks Statistik.
Hensigten med forslaget er at skabe de nødvendige rammer for udarbejdelsen af det mest kvalificerede og opdaterede statistiske materiale på det finansielle område.
Det sker for at øge sammenligneligheden mellem forskellige lande på området og for at kunne leve op til de internationalt gældende statistiknormer.
Bedre, mere sikre og mere sammenlignelige data er efter vor opfattelse essentielt for at kunne overvåge udviklingen inden for den finansielle sektor. Derfor støtter vi forslagets intentioner om at give Danmarks Nationalbank bemyndigelse til at indsamle, bearbejde og offentliggøre finansiel statistik.
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på fru Elisabeth Arnolds vegne anføre følgende: Formålet med lovforslaget er at skabe hjemmel til at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/5/EF af 16. februar 1998 om lettelse af adgangen til varig udøvelse af advokaterhvervet i en anden medlemsstat end i den, hvor beskikkelsen er opnået, også kaldet etableringsdirektivet.
Det Radikale Venstre støtter naturligvis det stillede lovforslag.
Vi har i Europaudvalget støttet direktivforslaget og ser dette forslag som en naturlig del af udviklingen inden for samarbejdet i Den Europæiske Union.
Vi har støttet bestræbelserne på at sikre
arbejdskraftens fri bevægelighed inden for det europæiske område, og dette forslag er en ganske naturlig forlængelse af dette arbejde.
Vi har endvidere noteret os, at lovforslaget ikke skønnes at få økonomiske og administrative konsekvenser
af betydning for det offentlige og heller ikke erhvervsøkonomiske eller administrative konsekvenser for advokaterhvervet.
Frank Aaen (EL), 2000-01-26:
Et forslag om at få en bedre kvalitet i opgørelsen af betalingsbalancen kan man dårligt være imod.
Et forslag om at få en bedre statistik, der kan belyse udviklingen på det internationale kapitalmarked, kan man også dårligt være imod, så det er vi med på.
Vi må også erkende, at da det jo er Den Europæiske Centralbank, der varetager de her funktioner for en lang række af Europas lande, kan vi heller ikke gøre ophævelser
Det ene er: Hvem i Danmark kan godkende de normer, der nu er fastlagt internationalt, herunder af Den Europæiske Centralbank, så vi er sikre på, at de normer er dækkende for de behov, vi har til også en national statistik på kapitalområdet?
Det vil vi godt have belyst.
Hvor godkendes de?
Og er vi sikre på, at de i alle henseender er dækkende for de behov, vi måtte have her, f.eks. i Folketinget, til oplysninger?
Og det andet - og det er faktisk oven i købet mere alvorligt - er bemærkningen om, at dokumenter, der udveksles mellem Danmarks Statistik og Nationalbanken, ikke er underlagt de almindelige regler om offentlighed i forvaltningen.
Det vil vi godt have gravet i, for vi er bange for, at det er en EU-sygdom, der er ved at brede sig.
Der har man sådan set det modsatte, og selv om ting passerer ind i og ud af Kommissionen, mellem forskellige EU-myndigheder, så er de ikke underlagt offentlighed i forvaltningen.
Det er et af de steder, hvor EU er meget ringere demokratisk set, åbenhedsmæssigt set, end Danmark.
Det vil vi ikke være med til breder sig ind i Danmark.
Det er sådan set den anden vej, vi skal.
Det er vores principper - og jeg håber, at ministeren er enig i dem - om åbenhed i forvaltningen, herunder helt grundlæggende lov om offentlighed i forvaltningen, der skal brede sig til EU, og vi skal ikke i den modsatte retning.
Og det er selvfølgelig oplagt, at egentlig personfølsomme oplysninger, som der også står i bemærkningerne, fra Registertilsynet kan man selvfølgelig ikke uden videre offentliggøre.
Det er ikke det, vi spørger om, naturligvis ikke.
Men drejer det her sig kun om personfølsomme oplysninger?
Det vil vi godt have en belysning af.
Hvad er det egentlig talt, vi her undtager fra offentlighed i forvaltningen med den bemærkning, der er her i lovforslaget?
Det skal vi have belyst, inden vi kan sige endeligt ja eller nej til lovforslaget.
Så vil jeg i øvrigt i den forbindelse sige, at jeg ikke forstår bemærkningerne, jeg forstår ikke argumentationen.
Der står, at da offentliggjorte statistikker ofte er genstand for efterfølgende revisioner, skal vi have den her undtagelse fra offentlighed i forvaltningen.
Jeg mener, at det da er ligegyldigt, om tingene skal revideres eller ikke revideres.
Enten er de personfølsomme, og så kan de ikke offentliggøres, eller også er de det ikke, og det er lige meget, om det sker en, to eller tre gange.
Så er det en skrivefejl?
Jeg tror næsten, det er en skrivefejl, ellers må nogle komme og oplyse mig om visdommen i argumentationen, for at vi skal have undtagelse for offentlighed i forvaltningen.
Men med de her ting vil vi gå ind i udvalgsarbejdet.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-01-26:
Jeg synes, man bliver lidt vemodig, jo flere af de her lovforslag man får forelagt, hvor EU-bureaukratiet kræver, at nu må man altså indrette sig sådan, nu må man altså indrette sig sådan, nu må man indrette sig sådan.
Samtidig må man selvfølgelig også sige, at når man så læser forslaget igennem, får man en anden vemodig tanke, nemlig at nu handler det altså om, at man skal til at aflevere endnu flere oplysninger, nu skal man til at aflevere dem et nyt sted osv.
Og erhvervslivet, som skulle have mindre bøvl, som regeringen har gået og lovet det i årevis, kan se frem til, at enten får de i hvert fald ikke bøvlet nedsat - det er i allerbedste fald - eller også får de noget, der er værre.
Det tyder jo på, at vi i Frihed 2000 ikke er særlig tilbøjelige til at stemme for det her forslag.
Vi har ikke den dér respekt, hvor vi bare bukker, når EU siger noget; det er den ene ting. Men samtidig synes vi også, det er en god idé, at det er Nationalbanken, der laver de finansielle statistikker; sagligt set ville det nok blive bedre.
Og der kunne det så være et lønligt håb, en af de ting, som kunne få os til at overvinde vores modvilje på andre områder, at ministeren så sagde: Skal vi så ikke tage skridtet fuldt ud, når vi skal til at ændre forholdene ovre i Nationalbanken, til at de skal lave de finansielle statistikker; hvorfor giver vi dem så ikke tilsynet med Finanstilsynet, tilsynspligten, og lægger det ind under?
Så samlet set kan jeg sige, at hvis vi kunne sådan få tilsagn om, at ministeren ikke var helt utilbøjelig til bare at tænke de tanker, som har været fremme så mange gange, så kunne det være, vi andre sådan glemte modviljen mod, at de dér EU-bureaukrater skal bestemme, hvordan vi skal føre statistik, hvem der skal føre statistik og være med til at pålægge det danske erhvervsliv endnu større byrder.
Så vores stilling er sådan lidt til den ene side og lidt til den anden, det bliver næsten helt radikalt, men med ministerens stilling til det her forslag, til det, jeg har sagt, vil det i hvert fald betyde, at vi kan overtales.