runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Jamen jeg vil gerne sige, at jeg er meget enig i de intentioner, der ligger bag spørgerens formuleringer her.
Vi ønsker ikke et kontrolsamfund eller et overvågningssamfund.
Og vi ser altså heller ikke forslaget her som udtryk for, at det er en måde eller en genvej til at få et sådant kontrolsamfund på.
Jeg vil gerne understrege, at der jo på ingen måde, som jeg nævnte tidligere, lægges op til, at reglerne for, hvilke oplysninger der skal afgives fra borgere og virksomheder til offentlige myndigheder, ændres.
Der ændres ej heller på, hvem der kan hente de oplysninger.
Her er det bare et spørgsmål om, at nogle ting samordnes, og at de oplysninger, der kan indhentes, er opdaterede.
Men jeg forstår godt hr. Aaens spørgsmål, og vi må i fællesskab sørge for, at vi ikke havner i en situation, så vi bygger et kontrol- og overvågningssamfund op, som dermed gør os ufrie.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-01-25:
Med lovforslaget oprettes et indkomstregister med oplysninger om borgernes indkomstforhold og arbejdsomfang.
Oplysninger om borgernes indkomst og arbejdsomfang indgår i sagsbehandlingen af en række offentlige ordninger.
Imidlertid er det ofte forbundet med besvær for myndighederne, borgerne og virksomhederne at få tilvejebragt de fornødne oplysninger.
Gennem oprettelse af et indkomstregister opnås der en langt bedre systematisering af indsamlingen af oplysninger.
Virksomheder og offentlige myndigheder og institutioner indberetter således månedligt oplysninger til et fælles offentligt register.
De myndigheder, som bruger den type oplysninger, kan herefter hente oplysninger i dette register frem for selv at indhente dem hos borgerne eller hos virksomhederne.
Lovforslaget giver ikke mulighed for at fravige datalovens regler.
Alligevel er det vigtigt under udvalgsarbejdet at få spørgsmålet afklaret om, hvilke indsigtsmuligheder borgeren har i egne data i dette nye indkomstregister.
Ligeledes skal det afklares, hvilke myndigheder og institutioner der har adgang til indkomstregisterets data.
Med disse bemærkninger vil Det Radikale Venstre indgå positivt spørgende i forhandlingerne.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-01-25:
Vi Konservative ser de her forslag om et samlet indkomstregister som et ganske naturligt skridt i en moderne verden.
Med de muligheder, moderne teknologi giver os i dag, virker det jo nok en smule gammeldags, når borgere bliver udsat for at skulle afgive de samme oplysninger på næsten enslydende blanketter til forskellige offentlige myndigheder.
Man bør naturligvis kunne forvente, at de forskellige dele af det offentlige system kan tale sammen.
Med det samlede indkomstregister bliver det nu virkeligheden.
Fremover vil borgere og virksomheder kunne nøjes med at afgive oplysningerne én gang og så med rette forvente, at oplysningerne derefter er tilgængelige for de relevante myndigheder, så man ikke skal udfylde de samme felter bare på et nyt stykke papir.
Samtidig giver det nye samlede register myndighederne bedre mulighed for at sikre sig mod snyd med f.eks. dagpengeudbetaling, så vi på den måde sikrer, at dagpengene går til de mennesker, der retmæssigt har brug for dem i fremtiden.
Som det vist fremgår, kan vi fra konservativ side godt støtte forslaget.
Vi er dog også klar over, at det særlig i starten også vil medføre visse administrative besværligheder for de virksomheder, hvis systemer ikke umiddelbart er gearet til den her udvikling.
Vi håber, at de virksomheder i første omgang vil nyde godt af de regelforenklinger, der er fremsat samtidig med det her forslag, og så håber vi, at alle virksomheder med tiden vil finde, at den nye elektroniske indberetning er både logisk og ligetil.
I et moderne samfund skylder vi ganske enkelt den enkelte borger, at han eller hun ikke skal sidde og udfylde de samme felter, hver gang vedkommende er i kontakt med de offentlige myndigheder.
René Skau Björnsson (S), 2006-01-25:
I Socialdemokratiet synes vi, det er meget fornuftigt at få skabt et hurtigere og bedre system til oplysninger om danskernes indkomstforhold og arbejdsomfang.
Vi tror på, at det vil kunne give en hurtigere, lettere og mere korrekt sagsbehandling rundtomkring, bl.a. i kommunerne.
Indkomstregisteret eller e-indkomst er for os at se en af vejene frem og vil specielt være nyttigt, når man får brug for sociale ydelser
Hvis det går, som det skal, vil man ikke længere skulle fremvise stakkevis af papirer for at sandsynliggøre, hvor meget man nu har tjent i det år, der er gået.
Fremover vil det blive lettere for bl.a. kommuner og enkeltpersoner at få det afklaret selv.
Jeg synes dog også, at LO gør nogle rigtige betragtninger, når de i deres høringssvar spørger til, hvem der har ansvaret, hvis der nu sker en fejl i de her indberetninger.
Det kan have store konsekvenser for en dagpengemodtager, hvis dagpengene beregnes efter forkerte forudsætninger, og vi skal sikre os, at e-indkomst ikke bliver det eneste sandhedsvidne, men at systemet bliver lige så fleksibelt, som vi kender det i dag, så en lønmodtager også selv fortsat vil kunne dokumentere sit indtægts- og arbejdsomfang.
Sådan læser jeg også kommentarerne til det her lovforslag, men for en sikkerheds skyld skal vi have det med i behandlingen i udvalget, ligesom vi også endnu mere skal have belyst økonomien i hele forslaget.
Men alt i alt synes vi, at forslagene ser fornuftige ud, og vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Jeg vil helt principielt ikke give hr. Homann nogen som helst garantier for noget som helst hverken heroppefra eller i øvrigt.
Hvis vi skulle komme i den situation, at det her kunne danne baggrund for nogle rationaliseringer og nogle besparelser i den offentlige sektor, også i SKAT for den sags skyld, så vil jeg da hilse det velkommen.
Hvorfor skulle vi dog ikke det?
Det kan da vist kun være en SF'er, der kan stille sådan et spørgsmål.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Hvis man læser bemærkningerne til forslaget, fremgår det jo ganske tydeligt, hvis man gennemgår de offentlige myndigheder og de forskellige ministerier en efter en, at der praktisk talt ikke er nogen, som mener, de vil få nogen nævneværdige lettelser ud af det her forslag.
Det eneste sted, der vil komme lettelser, er jo i SKAT, og kan hr. Kim Andersen ikke godt forstå, at man undrer sig lidt over, at de eneste, som kan spare penge på det her eller i hvert blive pålagt at spare penge på det her, er dem, som rent faktisk skal sidde og lave arbejdet?
Derfor tror jeg, der er ret mange, der vil høre grundigt efter, når jeg spørger hr. Kim Andersen en gang til: Vil hr. Kim Andersen og Venstre og regeringen give en garanti for, at det her ikke giver nogle skjulte besparelser i SKAT?
At det ikke er en måde at sørge for at skille sig af med endnu flere skattemedarbejdere, end man allerede har gjort?
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Det er rigtigt, at der er nogle økonomiske konsekvenser forbundet med lovforslagets realisering.
Der er nogle, der vil skulle afholde nogle udgifter.
Bl.a. vil virksomhederne skulle afholde et betydeligt beløb ved introduktionen af indkomstregisteret.
Så er der andre, der får fordele ved det.
Det er klart, at der må blive nogle ting, der bliver lettere at håndtere for nogle offentlige myndigheder, og som derfor i hvert fald i en teoretisk beregning vil give en besparelse.
Men jeg har ikke set endsige opfattet det her forslag som udtryk for, at det skulle ledsages af konkrete spareforslag.
Det har jeg ikke, men modsat er det jo også sådan, at vi ikke skal opretholde nogle funktioner og nogle stillinger, hvis ikke der er brug for dem.
Hvis vi med investeringen i indkomstregisteret overflødiggør nogle funktioner, vi i dag har i nogle sammenhænge, skal vi naturligvis forholde os konkret og nøgternt til det, når det viser sig.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Jeg har et spørgsmål, som mere drejer sig om de provenumæssige konsekvenser af det her i øvrigt ganske sympatiske forslag.
Virksomhederne mener generelt, at de bliver pålagt byrder som følge af det; øvrige offentlige myndigheder får ikke nogen nævneværdig lettelse ved det, men lige netop SKAT gør.
Så kunne man jo godt, også belært af erfaringerne med den nuværende regering, få den tanke, at det her kunne være en del af en øvelse, som handlede om ad bagvejen at smugle nogle besparelser ind i SKAT, altså at man pålægger dem flere opgaver, men at man samtidig beskærer budgetterne.
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Jeg tror, vi skal slå fast, at den her lovgivning er meget, meget kompliceret.
Hvis ikke man skal gøre skade med indgreb, men derimod være omhyggelig og forudseende, tror jeg, at vi skal medgive hinanden og også systemet, at det kræver tid og grundighed.
Om sådan et forslag kommer en måned eller to før eller siden, synes jeg ikke er så væsentligt.
Det, der derimod er det interessante, er, at det kommer, at det tager højde for de ting, det skal, og at det samtidig ikke gør det på så unuanceret en måde, at det kommer til at hindre selve formålet med den grundlæggende lovgivning.
Det er det, der er at sige i den sag, synes jeg.
Om hr. Frank Aaen skulle have stillet et spørgsmål eller to, som skulle have bidraget til opklaringen og afklaringen af tingene, så anerkender jeg det gerne.
Jeg synes, det er glimrende, at hr. Frank Aaen for en gangs skyld har vist sig at være konstruktiv.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-25:
Det tør jeg selvfølgelig ikke afvise, men det er naturligvis også aspekter, der indgår i socialministerens vurdering af den her sag.
Må jeg godt lige minde om nogle enkelte kendsgerninger i hele den her diskussion om kontanthjælpsloftet, som jo hele tiden bliver gjort til, at det skulle være så forfærdeligt med sådan et kontanthjælpsloft.
Hvis man under rimelig realistiske antagelser sammenligner et ægtepar med to børn, som går i børnehave og SFO, og hvor begge ægtefæller er på kontanthjælp, med et ægtepar, hvor begge er på mindsteløn på arbejdsmarkedet, altså en lavtlønsfamilie, er der faktisk ikke ret stor forskel mellem de beløb, de har til disposition til sig selv.
Det er der faktisk ikke.
Det er altså regeringens opfattelse, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Selv om man er under kontanthjælpsloftet, er man trods alt så tæt på at have samme disponible beløb til sig selv som dem, der er i arbejde, at det nok skulle kunne gå for de fleste.
Sigtet med det her er at sikre, at det kan betale sig at arbejde, og at få flere i arbejde.
Det er det, det drejer sig om.
Det er den bedste hjælp, vi kan give folk.
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Jeg håber bestemt ikke, at det er kommet til at fremstå sådan, at jeg pralede af Venstres eller egen indsats.
Det ville være forkert, hvis jeg har fået det fremstillet på den måde, og i givet fald beklager jeg det.
I det hele taget skal man være varsom med selvros.
Det var ene og alene en anerkendelse af Skatteministeriets og skatteministerens ageren i den her sag.
Jeg skal ikke kunne sige, hvornår man er blevet opmærksom på det, og hvilke konkrete hændelser ude i det virkelige liv der har gjort, at man har fået øjnene op for dette mulige problem.
Men vi kan konstatere, at man har fået øjnene op for det, og at man har taget initiativ til at få det rettet.
Det roser og anerkender vi i Venstre.
Lise von Seelen (S), 2006-01-25:
»Når det fremgår af medierne efter statsministerens pressemøde den 13. december 2005, at socialministeren ville få til opgave at undersøge, hvor mange sindslidende der rammes af kontanthjælpsloftet, og samtidig komme med forslag til en særordning for psykisk syge, vil statsministeren oplyse, om denne oplysning på pressemødet fortsat står ved magt, og om han har bedt socialministeren om at undersøge antallet af sindslidende, der rammes af kontanthjælpsloftet?«
Begrundelsen bygger på det samme, nemlig pressemødet den 13. december, hvor statsministeren nævner, at særlige grupper eventuelt kan tages ind, og at man kan tage særlige hensyn i forhold til kontanthjælpsloftet.
Jeg har i mit spørgsmål spurgt, om statsministeren har fulgt op på tilsagnet om grupperne over for socialministeren, og det har jeg forstået fra det tidligere spørgsmål at statsministeren har.
Det bliver nævnt, at man vil vende tilbage til det i løbet af foråret.
Enhver af os, der arbejder med socialpolitikken, ved, at det her spørgsmål betyder meget for rigtig mange mennesker, som er i en sårbar situation, og jeg vil gerne spørge statsministeren, om vi kan komme det lidt nærmere end at sige i løbet af foråret.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-25:
Nej, det kan vi ikke komme meget nærmere, for det er det, vi planlægger efter.
Vi kan ikke sætte en præcis dato på.
Men for at gentage, hvad jeg allerede har svaret, så har jeg bedt socialministeren om at se på initiativer, der kan bidrage til at forbedre sindslidendes livsvilkår og fremme deres muligheder for beskæftigelse.
Vi kan ikke sige på dato, hvornår socialministeren vil have afsluttet den undersøgelse, så jeg må gentage, at det bliver i løbet af foråret.
Lise von Seelen (S), 2006-01-25:
I den ventetid, der er, ved vi godt at mennesker, der er sårbare, kan blive yderligere belastet netop ved at gå og vente.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om han deler mit synspunkt om, at der faktisk er mennesker i den gruppe af psykisk syge, hvis sygdomsforløb kan forværres radikalt af, at de rammer kontanthjælpsloftet eller unødigt lader sig presse ud på et arbejdsmarked som følge af, at regeringen eventuelt fortsætter den politik.
Det kan være et sværere vilkår i forhold til sygdomsforløbet, end de måske behøver at have.
Jeg forstod på statsministeren, at hensigten med det her var, at også folk med psykiske lidelser skulle have en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Der kan det være meget afgørende, hvis man skal have en langtidsholdbar løsning, at man finder det rigtige tidspunkt at tilbyde folk det på, og det er faktisk det, man er inde på.
Folk, der er på kontanthjælp, kan mærke det, selv om det er små beløb, der forsvinder.
Mit spørgsmål her skulle så være: Hvis det nu viser sig, når socialministeren kommer med tallene, at der er et antal mennesker her, som man godt vil være med at lave nogle andre ordninger for end kontanthjælpsloftet, vil statsministeren så love, at de foreninger, som repræsenterer de sindslidende, også bliver inddraget i arbejdet med at finde nogle gode løsninger, som erstatter det nuværende rigide kontanthjælpsloft?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-25:
Nu vil jeg ikke på nogen måde blande mig i, hvordan socialministeren håndterer den opgave, det tror jeg ministeren selv er i stand til.
Nu er socialministeren også til stede og kan høre debatten her, så jeg går ud fra som en selvfølge, at man vil inddrage alle de organisationer og alt det materiale, som er nødvendigt for at kunne analysere den her problemstilling og eventuelt komme med et udspil.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-25:
Der er mennesker med mange former for sindslidelser.
Der er nogle, der bare skal have ro; der er nogle, der skal have et job; der er nogle, der ikke kan klare det her stress, de bliver udsat for fra kommunerne; der er også psykisk syge unge, der ikke er i stand til at tage en uddannelse eller have et arbejde.
I »Flere i arbejde« hedder det, at unge, der ikke er i stand til at tage en uddannelse eller have et job, kan få en behovsbestemt ydelse op til den hidtidige ungesats.
Var det en mulighed, at statsministeren og socialministeren ville være med til at se på, om ikke de, der bevisligt ikke er i stand til at have et arbejde eller tage en uddannelse, så længe de er i behandling, midlertidigt kunne komme ind under den gruppe?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-25:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at jeg ikke har kendskab nok til alle enkelthederne i de ordninger til umiddelbart at kunne afgøre, om det kunne indgå i overvejelserne.
Men vi har i hvert fald noteret os hr. Bent Bøgsteds bidrag til den her debat, og det tror jeg også kan indgå i socialministerens overvejelser om, hvad der kan og skal gøres på området.
Hermed har jeg ikke på nogen måde bundet mig til, at det så lige præcis skal være løsningen, men ethvert bidrag er selvfølgelig velkomment.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-25:
Jeg håber da, at statsministeren og socialministeren er klar til at se på det, for da vi lavede aftalen, var det netop et krav fra os, at de kom ind.
Det kunne hjælpe de unge, der var kommet i klemme i systemet.
Men SIND oplyser netop, at den her gruppe ikke kan komme med ind under det, selv om de ikke er i stand til at tage en uddannelse eller have et arbejde.
Vi skulle gerne have de her unge videre, og det kunne jo være en midlertidig hjælp, så længe de var i behandling.
Jeg håber, at statsministeren vil se grundigt på det eller sætte socialministeren og beskæftigelsesministeren til det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-25:
Jeg værdsætter bestemt hr. Bent Bøgsteds konstruktive bidrag til debatten og vil også bede socialministeren om at lade det bidrag indgå i de videre overvejelser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
De sidste svar til hr. Bent Bøgsted gør det jo endnu mere uklart, hvad det er, statsministeren egentlig mener.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er det, statsministeren mener, fordi for lidt siden var kontanthjælpsloftet fuldstændig urørligt.
Er det sådan, det sidste svar til hr. Bent Bøgsted skal forstås?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-25:
Nej, jeg vil slet ikke gå ind i hr. Jørgen ArboBæhrs forsøg på at tolke eller mistolke, hvad jeg rent faktisk har sagt, og jeg vil gerne gentage: Er der én ting, der står fast, så er det kontanthjælpsloftet – bare for at hr. Jørgen Arbo-Bæhr overhovedet ikke skal blive i tvivl.
Det, socialministeren så vil kigge på, er, hvad vi kan gøre for yderligere at fremme mulighederne for de psykisk syge for at få og fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet, og det er det, det drejer sig om.
Så har jeg bare hilst de bidrag, der er i debatten, til at finde løsninger, velkommen, uden at jeg på nogen måde har forpligtet mig til på nuværende tidspunkt at sige, præcis hvordan man skal løse det.
Jeg er bare nødt til at gentage, at regeringen ingen planer har om at ændre i kontanthjælpsloftet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
Så kan det måske være, at statsministeren kan forklare mig i forbindelse med den der lange svada før om, hvordan kontanthjælpsloftet jo har den baggrund, at man mener, at det skal kunne betale sig at arbejde, hvordan man mener at det skal fremme, at folk arbejder, når vi her har at gøre med en gruppe mennesker, som ikke er i stand til at arbejde, og som alligevel bliver ramt af kontanthjælpsloftet.
Så holder den lange svada ikke om, at det kan betale sig at arbejde.
Hvis man ikke er i stand til at arbejde på grund af sin psykiske lidelse, så er man altså ikke i stand til at arbejde.
De mennesker bliver bare fattigere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-25:
Jeg tror, vi er nødt til at holde fast i, at kontanthjælp jo i sit udgangspunkt er tænkt som en ydelse til mennesker, som midlertidigt er ude af stand til at arbejde.
Hvis mennesker kommer i den situation permanent, at de ikke er i stand til at arbejde, er det altså andre steder, man skal finde løsningerne.
Og det er jo lige præcis det, regeringen har sagt, og det er derfor, socialministeren nu vil kigge nærmere på det her.
Jeg vil gentage: Kontanthjælpsloftet er indført for at være sikker på, at det altid kan betale sig at arbejde, og det er derfor, regeringen ingen planer har om at ændre i kontanthjælpsloftet.
Lise von Seelen (S), 2006-01-25:
Hvis der er én ting, der står fast, så er det kontanthjælpsloftet, siger statsministeren.
Men hvis nu det kontanthjælpsloft spærrer for det, man faktisk gerne vil opnå, så vil det vel alligevel være klogt at forsøge at lave nogle forandringer, der gør, at man faktisk opnår det, man skal, for kontanthjælpsloftet kan vel ikke være noget mål i sig selv som sådan.
Jeg deler statsministerens opfattelse af, at kontanthjælp ikke er en varig ydelse, og vi er da heldigvis i den rigtig glædelige situation, at der er mange psykisk syge, som er arbejdsdygtige i passager af deres liv, og det skal vi da vide at udnytte, så derfor deler jeg det synspunkt.
Men jeg vil godt spørge: Er det ikke klogt, hvis det er kontanthjælpsloftet, der netop spærrer for en varig tilknytning, at man så laver lidt om på det?
Kim Christiansen (DF), 2006-01-25:
Min bemærkning gik egentlig på, at når man har valgt at rejse tiltale mod foreningen OPRØR for at overføre penge til de her to organisationer, så må det være, fordi man har erkendt, at det er strafbart at overføre penge.
Når et tøjfirma så sælger T-shirts og åbenlyst erklærer, at det overfører beløb til de to organisationer FARC og PFLP, så kan det da ikke være så vanskeligt at sige, at her også er et strafbart forhold, og at vi øjeblikkelig skrider til handling med beslaglæggelse af varelager osv.
Det er jo åbenlyst en ulovlig handling.
Lene Espersen (KF), 2006-01-25:
Det mener jeg man mest rigtigt bør overlade til Københavns Politi, og jeg har fuld tillid til, at politiet gør alt, hvad der står i politiets magt, for at sikre, at lovgivningen også på det her punkt bliver overholdt, at de sager, der skal efterforskes, bliver efterforsket til bunds, og at de sigtelser, der skal rejses, også bliver rejst over for personer, der har overtrådt lovgivningen.
Kim Christiansen (DF), 2006-01-25:
Den 12. januar kunne man jo læse i dagspressen, at nu havde man endelig langt om længe rejst tiltale mod foreningen OPRØR for at overføre midler til de to omtalte organisationer her.
Det vil sige, at når man har valgt at rejse en tiltale, så er det vel også, fordi man mener, der er et strafbart forhold.
Når jeg læser pressemeddelelsen fra det pågældende tøjfirma, så er der ikke tale om, at der skal foregå en efterforskning fra politiets side.
Tilståelsen foreligger, den er skrevet i en pressemeddelelse, må jeg sige til justitsministeren.
Lene Espersen (KF), 2006-01-25:
Det er ikke spørgsmål, som jeg er forberedt på, og det er heller ikke spørgsmål, som jeg som minister skal svare på.
Noget af det hører under udenrigsministerens ressort.
Så jeg vil opfordre hr. Peter Skaarup, hvis spørgsmålet ikke allerede er stillet,
til, at det så bliver stillet til udenrigsministeren, såfremt man ønsker sådan den mere udenrigspolitiske dimension i det.
Hvis hr. Peter Skaarup vil høre min personlige holdning, må jeg sige, at såfremt det viser sig at være rigtigt, hvad der har stået i aviserne om den her sag, må jeg sige, at det, der er sket i Colombia, er noget, man kun på det skarpeste kan tage afstand fra.
Det er direkte usmageligt.
Det fremgår af Politikens artikel, at i tilknytning til, at der er blevet båret T-shirts, har der været bannere, hvor der stod: Dræb en colombiansk bonde, køb en dansk T-shirt.
Mindre respekt for menneskeliv kan man vist ikke have, og det er for mig at se fuldstændig uforståeligt, at der er nogen mennesker, der kan sympatisere med folk, der har et sådant budskab.
Peter Skaarup (DF), 2006-01-25:
Som jeg har forstået det, har der været demonstrationer i Bogotá, den colombianske hovedstad, mod Danmark, fordi vi åbenbart tillader de her aktiviteter.
Det er i sagens natur noget, der går colombianerne meget på, at man har denne bevægelse, der hedder FARC, og som finansieres af narkohandel og kidnapninger.
Der har også været en dansk statsborger, der har været kidnappet i en periode.
Jeg vil godt spørge justitsministeren: Hvad har regeringen tænkt sig at sige til den danske statsborger og den danske statsborgers familie?
Han har i en periode været kidnappet og har været udsat for grusomme lidelser på grund af det, men man har indtil videre ikke kunnet gribe ind over for den her støtte til terror.
Et andet spørgsmål er: Hvad har regeringen svaret Colombia på den protestnote, der er sendt til det danske Udenrigsministerium i anledning af sagen?