runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 1997-12-10:
Så vil jeg godt spørge i forlængelse af den samme beskæftigelseskonference, hvor man kan sige, at EU politisk forpligter medlemslandene til at gennemføre forskellige ting, hvordan regeringen forholder sig til forslag, som man ikke selv deler opfattelsen af, f.eks. sådan noget som generel indslusningsløn for unge eller jobfradrag, skattefradrag for lave lønindkomster, sådan at arbejdsgiveren kan få ufaglært arbejdskraft til konkurrencedygtige lønninger.
Hvordan forholder regeringen sig til den type forslag, som regeringen i hvert fald selv tidligere har taget afstand fra?
Jytte Andersen (S), 1997-12-10:
Regeringen forholder sig alene til de anbefalinger, som også lægges frem her på fredag i Europaudvalgets behandling af en resolution om, hvordan anbefalingerne skal omsættes her i Danmark, og vi synes, det er godt, at de unge mennesker får et tilbud, også et tilbud, som de ikke kan afvise, inden for seks måneder.
Vi synes også, det er godt generelt at rykke aktivering og aktivtilbud frem, og vi synes også, det er godt, at en større del af de ledige - nu tænker jeg på europæisk plan - skal have uddannelsesmuligheder.
Der ligger en anbefaling om, at 20 pct. af de ledige skal have uddannelse.
I dagens Danmark er det 25 pct. af de ledige, der får uddannelse, så vi ligger altså over den anbefaling, som vi selv har været aktører i at få Europa til at godkende.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Tom Behnke (FP), 1997-12-10:
»Mener ministeren fortsat, at sport og alkohol ikke kan/skal forenes?«
Ebbe Lundgaard (RV), 1997-12-10:
Indledningsvis skal jeg gøre opmærksom på, at jeg vist ikke tidligere har udtalt mig om dette spørgsmål, for det fremgår af spørgsmålet, om jeg fortsat skulle mene, at sport og alkohol ikke kan eller skal forenes.
Forbrugerombudsmanden har imidlertid i 1990 udstedt nogle retningslinjer om markedsføring af øl, vin og spiritus
og andre drikke med alkohol
De siger, at markedsføring af alkoholprodukter ikke må finde sted i sportshaller og på sportspladser, når man lige ser bort fra vægreklamer og bandereklamer.
Derudover fremgår det, at markedsføring ikke må finde sted på personlige sportsrekvisitter, som omfatter sportsbeklædning.
For så vidt angår reklamering for bryggerier på sportsbeklædning, er jeg i øvrigt bekendt med, at Forbrugerstyrelsen i oktober 1997 netop i medfør af disse alkoholretningslinjer greb ind over for tre forskellige danske bryggerier, idet tre større danske fodboldklubber reklamerede for de pågældende bryggerier på deres spilletrøjer.
Tom Behnke (FP), 1997-12-10:
Nu er vi jo mange, der forbinder det at gå til f.eks. en fodboldkamp eller se kampen i tv med, at man drikker en enkelt øl eller måske endda to.
Det er jo sådan, at det nærmest er en kultur, specielt i Danmark.
Der er også mange, der mener, at det at gå til en fodboldkamp, opleve stemningen, er en hel fest at deltage i, og at det er en vældig hyggelig oplevelse.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ikke det fortsat er helt i orden, at det forholder sig på den måde, at man som tilskuer kan kombinere det, at man oplever en sportsbegivenhed, med, at man indtager en enkelt øl eller to.
Så skal jeg sige, at jeg skal beklage, hvis ministeren ikke mener, at ministeren tidligere har givet udtryk for, hvorvidt man på den måde kan blande alkohol og sport, men jeg skal så her præcisere spørgsmålet: Hvad mener ministeren om det?
Mener ministeren, at de to ting bør holdes helt adskilt, eller skal den kultur, vi har i Danmark på dette område, have lov til at fortsætte?
Ebbe Lundgaard (RV), 1997-12-10:
Jeg mener bestemt, at den kultur skal have lov at fortsætte.
Det ville være lidt kedeligt at gå i Idrætsparken til en landskamp, hvis man ikke kunne købe en fadøl eller to i plastickrus.
Efter at man har fjernet flaskerne og det ikke er farligt, når man kaster med det, man har drukket af, så tror jeg, det er ganske ufarligt, at man kan drikke et glas fadøl eller to under en fodboldkamp.
Det ville næsten være brud med nogle ceremonier, hvis man greb ind over for det.
Så det er kultur.
Det er også fortsat regeringens opfattelse, at håndbajere har noget med kultur at gøre, og jeg vil gerne bekræfte, at den tolkning af kultur har jeg ikke tænkt mig at ændre ved.
Så dér er vi helt enige; det skal vi ikke fjerne.
Det skal bare ikke overdrives, og der er da god styring på det fra de danske sportsarrangørers side.
Tom Behnke (FP), 1997-12-10:
Jeg er helt enig med ministeren, og når nu det er et faktum, kan ministeren så forklare, hvorfor der ikke må reklameres for et bryggeri, f.eks. på spilletrøjer og lign.?
Hvorfor må man ikke reklamere for det, som i virkeligheden, hvad ministeren her giver mig ret i, er en væsentlig del af denne kultur?
Ebbe Lundgaard (RV), 1997-12-10:
Det må man ikke, fordi det er en grundopfattelse i regeringen i hvert fald, og jeg tror også hos et flertal i Folketinget, at man ikke behøver at reklamere for disse produkter, der dog ikke kan siges at være sundhedsfremmende i større mængder.
Det er jo det aspekt, der ligger i, at vi har nogle forbehold over for og nogle begrænsninger for muligheden for at reklamere for disse produkter.
Og det er så lempeligt taget, at jeg også tror, hr. Tom Behnke vil kunne leve med det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Som jeg sagde under det foregående spørgsmål, er der ikke i radio- og fjernsynsloven regler, som forbyder reklamer for et bryggeri på sportsudøveres beklædning.
For så vidt angår indtagelse af øl for åben tv-skærm, kan jeg oplyse, at jeg ikke efter radio- og fjernsynsloven overhovedet har mulighed for at blande mig i programvirksomheden på danske tv-stationer.
Tom Behnke (FP), 1997-12-10:
I torsdags kunne man sidde og nyde
en behagelig sportsudsendelse, hvor der bl.a. blev vist billeder og en lille reportage fra indvielsen af den nye DGI-by her i København, hvor også kulturministeren var aktiv.
Kulturministeren nåede ikke præstationens topmål, men måtte give op undervejs og kravle ned igen, og efterfølgende kunne man så, samtidig med at man i Danmark ikke må reklamere for alkohol i forbindelse med sportsarrangementer, være vidne til, hvorledes ministeren sammen med formanden for DGI stod og skålede i bajersk øl for åben skærm.
Det virker lidt som et paradoks, når ministeren nu har sagt her, at det er regeringens grundopfattelse, at det ikke er nødvendigt at reklamere, og at ministeren dermed ikke har noget imod, at der bliver et forbud mod reklamer.
Derfor vil jeg høre, om ministeren ikke finder, at det er lidt problematisk eller måske endda et paradoks, at han med den ene hånd synes, at det er i orden, at der ikke må reklameres, og med den anden hånd godt plantet omkring en flaske står for åben skærm og indtager alkohol.
Ebbe Lundgaard (RV), 1997-12-10:
Jeg var ikke klar over, at det var den begivenhed, hr. Tom Behnke tænkte på, da han stillede spørgsmålet.
Det overrasker mig en del.
Jeg kan fortælle hr. Tom Behnke, at det, vi foretog os dér, ikke var en sportspræstation, det var en afsløring og en indvielse af et kunstværk.
Kunstværket var bekostet af Carlsbergfondet.
Dette overskud går til at støtte dansk kunst, og det var afsløringen af et kunstværk, som jeg deltog i.
Det var i øvrigt koldt at kravle op ad den klatrevæg, og derfor kunne jeg kun komme knap halvvejs op, inden jeg i et reb måtte kaste mig baglæns ud og lande igen.
Da jeg kom ned, blev der som ved alle andre kunstafsløringer serveret noget at drikke.
Nogle steder får man champagne, andre steder får man saftevand, og her fik vi altså et produkt, som de, der har sponsoreret kunstværket, har fremstillet, og det stod jeg som alle andre, som man gør ved en reception, hvor et kunstværk er afsløret, og drak.
Det var i øvrigt ret køligt.
Vi stod jo udenfor, så der gik ret kort tid, og jeg mener ikke, at vi hverken tilsigtet eller utilsigtet kom til at reklamere for specielt dette produkt.
Det blev vist ikke engang nævnt i udsendelsen, men det kan jeg jo ikke blande mig i.
Det er Danmarks Radio, der bestemmer, hvad der skal sendes.
Det var altså ikke en sportspræstation, jeg deltog i, det var en indvielse af et kunstværk.
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Ja, det bliver nok en vurdering.
Men det, jeg kommer med, er altså en helhed; det er dels integrationspolitikken og dels udlændingepolitikken - der kommer for øvrigt to lovforslag, og de skal ses som en helhed - og det omfatter også familiesammenføring og mange andre ting.
Men jeg går ud fra, at folketingsmedlemmerne kender det program, og derfor kan man jo selv sammenligne.
Det, der er fremlagt,
er det, der skal bruges som oplæg til de lovforslag, der kommer på tirsdag.
Om oplæggene er helt ens eller ej er ganske uinteressant, synes jeg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-10:
Jeg vil gerne spørge indenrigsministeren: Kan vi tage indenrigsministerens besvarelse her i dag som udtryk for, at det, regeringen har lagt frem nu, i alt væsentligt er en udmøntning af de integrationsplaner, der lå i den integrationsbetænkning, som Folketinget jo tidligere har set fra den tidligere indenrigsministers hånd, og at der dermed ikke er nogen væsentlig forskel på det, den oprindelige indenrigsminister var i færd med at planlægge, og så det, den nuværende indenrigsminister foreslår at gennemføre?
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Som jeg sagde, kender jeg ikke andre papirer, som, da jeg kom til, på officiel vis fortalte noget om det her, end statsministerens åbningsredegørelse, og det er jo den, der taler om kriminelle og menneskesmuglere og mange andre ting.
Det er det, jeg kalder udlændingepolitikken.
Som jeg har nævnt i mit allerførste svar, præciserer vi nu de facto-begrebet, sådan at kun flygtninge, der er personligt forfulgt i deres hjemland, kan få asyl her i landet.
Det er de ting, der er.
Og i hvilken udstrækning, der, før jeg blev minister, har været ført samtaler og på anden måde drøftelser mellem den tidligere minister og statsministeren, har jeg intet kendskab til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-10:
Ministeren nævnte i sit tidligere svar, at der var én konkret forskel på det, den tidligere indenrigsminister havde som oplæg, og det, den nuværende indenrigsminister sigter på at gennemføre, nemlig at hvis ikke flygtningene blev spredt ved frivillige aftaler, så kunne det muligvis komme på tale, at det skulle ske ved tvang.
Så nævnte ministeren også, at der også var andre områder, hvor der var forskel.
Ministeren sagde, at der også var andre områder, hvor der var forskel på den tidligere indenrigsministers udspil og den nuværende indenrigsministers udspil.
Vil indenrigsministeren fortælle Folketinget, hvad det er for andre områder, indenrigsministeren dér tænker på?
Thor Pedersen (V), 1997-12-10:
Det er klart, at når der er tale om uforberedt spørgetid, så kan man spørge om noget, som anses som egentlig principielt, og om noget, som man må forvente at ministeren har et særlig indgående kendskab til.
Og det er også det, der er rammen for det spørgsmål, jeg vil stille til finansministeren.
Og måske ikke overraskende drejer det sig om Den Sociale Pensionsfond, og det første spørgsmål, jeg vil stille til ministeren, er, om finansministeren er enig i, at det om de love og regler, der er vedtaget af Folketinget, må gælde, at såvel regering som Folketing har en særlig pligt til at efterleve disse.
Er ministeren enig i det?
Og kan ministeren bekræfte, at der i år - og det er 1997 - overføres 6 mia. kr. mere fra Den Sociale Pensionsfond til statskassen, end loven og lovens bemærkninger giver hjemmel til?
Og kan ministeren også bekræfte, at med dette udlodningsniveau vil Den Sociale Pensionsfond blive tømt over årene?
Og endelig bedes ministeren oplyse, om dette er i overensstemmelse med loven og bemærkningerne i loven om Den Sociale Pensionsfond.
Mogens Lykketoft (S), 1997-12-10:
Det er jo ikke første gang, hr. Thor Pedersen har prøvet at slå politisk mønt på bogholderiprincipper i finanslovforslaget, og derfor er det vigtigste at sige i denne sag, at der intet som helst juridisk anfægteligt er i, at disse bogholderiprincipper er ændret via en tekstanmærkning, det som er vedtaget af Folketinget.
Det var punkt 1. Punkt 2: Den bogholderimæssige diskussion, som hr. Thor Pedersen ikke én gang, men mange gange har prøvet at vigle op, har ikke nogen som helst - ikke én eneste krones - betydning for noget levende menneske i Danmark.
Kendsgerningen omkring Den Sociale Pensionsfond er, som det blev dokumenteret i min forgænger, hr. Henning Dyremoses tid af den daværende regering, at der under henvisning til Den Sociale Pensionsfond er udloddet, ikke hvad der svarer til afkastet, men mere end hvad der svarer til afkastet, i forbedringer til landets pensionister.
Derfor er der ikke noget grundlag for - det sagde
den tidligere regering, og det siger den nuværende regering - at påstå, at nogen er blevet snydt for noget som helst, tværtimod.
Og den grundkapital, der måtte være, har aldrig nogen sinde været forudsat udloddet, men har været forudsat som en del af statens samlede aktivbeholdning.
Thor Pedersen (V), 1997-12-10:
Jeg synes, det er lidt imponerende, for når der ikke er noget problem for finansministeren med den nuværende lov, så er det jo, fordi finansministeren ikke overholder loven.
Så må jeg spørge kontant, når finansministeren nævner
den tidligere finansminister, hr. Henning Dyremose
: Er det ikke korrekt, at man op til 1993 overholdt lovens bestemmelser om, at der højst skulle udloddes 1,5 pct., nemlig den såkaldte restrente?
Er det ikke korrekt, at det efterlevede alle tidligere regeringer indtil 1993, og at man først under den nuværende finansminister er gået ud over den bestemmelse, der er i bemærkningerne til lov om Den Sociale Pensionsfond?
Jeg vil også gerne spørge, om ikke den tekstanmærkning, som ministeren mener giver hjemmel til at tømme pensionskassen, er i strid med den budgetvejledning, som er vedtaget?
Og endelig vil jeg spørge, om det ikke er korrekt, at Rigsrevisionen har udtalt sig kritisk i forhold til, at en sådan tekstanmærkning skulle være tilstrækkelig hjemmel til den operation, finansministeren er i gang med, nemlig at tømme Den Sociale Pensionsfond i strid med de regler og den lovbekendtgørelse, som er vedtaget af Folketinget?
Mogens Lykketoft (S), 1997-12-10:
Den meget ubehagelige for ikke at sige nederdrægtige insinuation, som hr. Thor Pedersen forsøger sig med nu, er, at vi skulle være i færd med at tage nogle penge, som rettelig skulle tilfalde pensionisterne.
Det er jo i strid
med alle kendsgerninger, sådan som der er redegjort for også af den regering, hr. Thor Pedersen var medlem af.
Derfor er det meget ubehageligt og vildledende for de borgere, der måtte høre efter den her diskussion, at hr. Thor Pedersen ligesom underforstår, at her røver man noget fra nogen.
Det passer ikke.
Og det passer heller ikke, at der er noget som helst juridisk forkert i anvendelsen af en tekstanmærkning.
Det er rigtigt, at Rigsrevisor mener, at det ordensmæssigt ville være bedre at gøre det anderledes.
Jeg har også ikke én, men mange gange redegjort for over for hr. Thor Pedersen her i salen og i Finansudvalget, at det vil man, når lovgivningen i anden anledning skal ændres, selvfølgelig føre ind i loven.
Men indtil da er det juridisk fuldt forsvarligt at føre bogholderiet på denne måde, og det har ingen betydning for noget levende menneske.
Jes Lunde (SF), 1997-12-10:
Når partiet Venstre nu vælger at bruge så megen ildkraft på den her sag, så vil jeg gerne spørge finansministeren, om ikke også han kan huske, at vi i finansminister Dyremoses tid, medens Venstre også sad i regering, havde en forhandling om mange gode sager, og blandt de papirer, der var på bordet som forhandlingsudspil fra den daværende regering med De Konservative og Venstre i regeringen, var der et udspil med overskriften: Nedlæggelse af Den Sociale Pensionsfond?
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-12-10:
Der er tre ting, der står fast i den her sag:
For det første har finansministeren besluttet sig for at tømme Den Sociale Pensionsfond.
For det andet har finansministeren overhovedet ikke lovhjemmel til det, for ifølge loven, som den er, må han ikke røre grundkapitalen.
Han har ikke lovhjemmel til det, men for så at snige sig uden om det, har finansministeren lavet en såkaldt tekstanmærkning til finansloven.
Det er det, der står fast.
Han har ikke lovhjemmel til det, han gør.
For det tredje er det netop blevet kritiseret af Rigsrevisionen, at der ikke er lovhjemmel til det, og alt, hvad der er foretaget eller ikke foretaget i den tidligere regerings tid, gik ud på at søge tilslutning til en lovændring; men denne regering vil netop ikke lave en lovændring.
Og så kan man spørge sig selv, når nu finansministeren siger, at ingen bliver snydt, hvorfor i alverden finansministeren så ikke vil lægge et lovforslag frem i Folketingssalen til tre behandlinger, til offentlig debat.
Det er simpelt hen, fordi finansministeren ikke tør tage den åbne debat her i Folketingssalen om, at han ønsker at tømme Den Sociale Pensionsfond, og derfor sniger han hjemmelen ind ad bagdøren via en tekstanmærkning til finansloven, og det er det, der er blevet kritiseret af Rigsrevisionen.
Er finansministeren ikke enig med mig i, at det i virkeligheden er, fordi han er bange for at gå ned i Folketingssalen og få sat offentligt spotlys på, at han vil tømme Den Sociale Pensionsfond?
Mogens Lykketoft (S), 1997-12-10:
Man undgår selvfølgelig ikke nogen diskussion.
Men pointen er, at den lovhjemmel, der juridisk er nødvendig, er tilvejebragt ved tre behandlinger af finanslovforslag i to omgange og snart vil blive det i tredje omgang med en tekstanmærkning, og deri er intet juridisk forkert.
Der er ikke nogen svækket lovhjemmel.
Man kan diskutere, om man synes, det skal være på en anden måde, men juraen er i orden.
Og igen: Jeg synes, at det er helt fantastisk, at et politisk parti som Venstre, der for længst har erkendt, at alle berettigede krav er indfriet og endda overindfriet, vil gøre en politisk sag ud af, hvordan man bogholderimæssigt opfører det, når det, der er pointen i regeringens bogholderimæssige forslag, er den helt enkle, at fonden skal belastes af de udgifter, der er vedtaget under henvisning til loven.
Ole Stavad (S), 1997-12-10:
Jeg vil godt i tilknytning til hr. Jes Lundes og hr. Anders Fogh Rasmussens tidligere spørgsmål spørge finansministeren, om hans erindring svarer til min: at på det møde, hvor den daværende regering foreslog en kreds af partier, som kunne udgøre et flertal, med et snuptag at tømme Den Sociale Pensionsfond, sad hr. Anders Fogh Rasmussen over for os på den anden side af bordet.
Mogens Lykketoft (S), 1997-12-10:
Det svarer helt til min erindring.
Hermed sluttede spørgsmålet.
B. Spørgetiden Bortfaldet spørgsmål
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-12-10:
»Hvad kan ministeren bidrage med af nyheder i forhold til oplysningerne i Aktuelt den 28. november 1997 vedrørende regeringens forventede tiltag på udlændingeområdet, og kan ministeren be- eller afkræfte oplysningerne i Aktuelt, hvoraf det fremgår, at regeringen vil stramme kriterierne for de facto-flygtninge og stramme familiesammenføringsreglerne?«
Peter Duetoft (CD), 1997-12-10:
Jeg synes, hr. Thulesen Dahl skal lade være med at blive så vred og bruge udtryk som »uforskammet« og lignende.
Og bare for at vi kan vide, hvor hinanden er, vil jeg sige, at jeg respekterer hr. Thulesen Dahl højt som den ypperste repræsentant for den sure og negative isolationistiske nationalisme, hvor man mener, at vi er de gode og de andre er de dårlige, og at vi skal holde os udenfor, den nationalisme, som opstod i 1864.
Jeg respekterer højt, at hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti tror på dét, men jeg må bare konstatere, at det var den sure nationalisme, der førte til, at nationalstaternes Europa gang på gang havnede i konflikter, der af og til endte i krige. Jeg respekterer som sagt, at Dansk Folkeparti har valgt den linje; det gør man jo på så mange andre områder, og det gør man altså også i Europapolitikken.
Og jeg synes da, det er godt, at der er repræsentanter, der tør stå ved sådan en gammeldags holdning, for det er altid rart med historiske aner, men der er bare det ved det, at der altså var klogere mennesker, der efter Anden Verdenskrig sagde: Vi kan ikke i Europa blive ved med at give millioner af døde som gave til verden, fordi vi ikke indbyrdes kan finde ud af nogle spilleregler, hvor man snakker sammen i stedet for at slås med hinanden.
Og det er altså derfor, hr. Thulesen Dahl står tordnende i modstrid med alt, hvad Europatanken stod for efter Anden Verdenskrig, men det synes jeg da er fint nok, for det er jo hr. Thulesen Dahls valg.
Tom Behnke (FP), 1997-12-10:
Vi nærmer os jo noget af det, der er det interessante, fordi nu siger ministeren selv, at det, det handler om, er, at der var et firma, der var sponsor.
Der er altså nogle, der går ind og sponsorerer, således at disse sportsarrangementer kan finde sted og løbe rundt økonomisk.
Derfor vil jeg lige for sidste gang spørge, om ministeren ikke mener, det vil være rimeligt - og dermed om ministeren vil arbejde for - at vi får lempet de forbud, som Forbrugerombudsmanden har nedlagt her.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-12-10:
»Hvornår er ministeren i stand til at dokumentere og ikke blot postulere, at Dansk Folkeparti ikke har ført et sobert niveau i udlændingedebatten, som postuleret i radioavisen af ministeren?«
For det første må ministeren konkretisere, hvad han mener med, at han ikke bryder sig om Dansk Folkepartis tone.
Ministeren må komme med en helt konkret dokumentation for, hvad ministeren mener.
Og så vil jeg godt have ministeren til at dokumentere, hvor Dansk Folkeparti har løjet i den her debat, hvor Dansk Folkeparti er kommet med urigtige påstande, og hvor Dansk Folkeparti har ført befolkningen bag lyset.
Det vil jeg bede ministeren om dokumentation for, helt klart og tydeligt.
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Jeg har ikke andre bemærkninger til fru Pia Kjærsgaard end de mundtlige besvarelser, jeg tidligere har givet af samme spørgsmål.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-12-10:
Så må jeg så foreholde ministeren, at ministeren til Radioavisen den 13. november 1997 kom med tre påstande, som
der aldeles ikke er hold i, og derfor bliver jeg nødt til at kræve, at ministeren trækker sine påstande tilbage.
De er urigtige, de fører befolkningen bag lyset, og de er løgnagtige.
Jeg skal henholde mig til, at ministeren kom med tre påstande.
Ministeren sagde, at jeg skulle have sagt i Folketinget den 22. oktober, at vi var kommet med en seriøs beregning omkring udlændingeudgifter - hvilket var korrekt - som ministeren blot tilbageviste uden at komme med anden dokumentation, men blot tilbageviste.
Det næste var en artikel i Jyllands-Posten, hvor regeringens egen socialminister kom med et tal, der drejede sig om 20.000 udlændinge, der skulle have fået højere pension end danske pensionister.
Dér sagde ministeren, at det var Dansk Folkeparti, der var kommet med den påstand.
Det er forkert; det var regeringens egen socialminister.
Det seneste, ministeren kom med, var en påstand om antallet af kriminelle udlændinge, der er med i det forslag, der ligger til behandling i Folketinget i øjeblikket, hvorefter der ikke skulle være nogen kriminelle elementer imellem.
Det påstod ministeren, men Dansk Folkeparti kan påvise, at det er der - hvilket vi i øvrigt også yderligere ønsker at underbygge i den sidste behandling, der kommer af forslaget.
De tre ting, de tre påstande, de tre løgnagtige påstande kom ministeren med i Radioavisen, og dem må ministeren trække tilbage.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-10:
Synes ministeren ikke, at det ville være mere fair for en ordentlig demokratisk debat om problemerne med udlændinge i Danmark, hvis ministeren her i Folketingssalen til referat ville stå ved de udtalelser, ministeren kommer med på møder
ude i landet og i Radioavisen, i aviser og andre steder
Ville det ikke være mere fair, og ville det ikke i højere grad være udtryk for mod og mandshjerte hos ministeren, hvis ministeren her ville gøre rede for de udtryk om Dansk Folkeparti, som han kommer med rundt om i landet?
Eller er det udtryk for, at vi har en meget svag minister, som ikke her i Folketingssalen tør rejse sig op og sige nøjagtig de samme ting og tage en diskussion og en konfrontation omkring det, men i stedet for her fuldstændig forsøger at undvige en diskussion om de ting, ministeren selv har trukket frem i den politiske debat?