Tove Videbæk (KRF), 1998-10-29:
Kristeligt Folkeparti finder, at Europarådets konvention af 4. april 1997 om menneskerettigheder og biomedicin repræsenterer et vigtigt fremskridt.
Selve konventionens grundidé om beskyttelse af menneskerettigheder og menneskelig værdighed, der omfatter hele menneskelivet inklusive dets allerførste stadier, er i fin overensstemmelse med de tanker, der i dansk lov er udtrykt i loven om Etisk Råd.
Ifølge denne danske lov skal Etisk Råd i sit virke med henblik på at beskytte den menneskelige værdighed m.m. tage udgangspunkt i den forudsætning, at menneskelivet begynder ved befrugtningen.
Det synes at være den samme tankegang, der ligger bag Europarådets konvention af 4. april 1997.
Jeg vil yderligere gerne nævne et par artikler, som vi sætter speciel pris på, nemlig artikel 2, der taler om, at mennesket har forrang frem for samfunds- og forskningsinteresser, artikel 5, der siger, at intet indgreb må foretages uden den berørte persons frie og informerede samtykke, samt artikel 14, der taler om forbud mod kønsselektion.
Artikel 14 siger, at der ikke må bruges teknikker til kunstig befrugtning med henblik på udvælgelse af køn.
Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig Danmarks ratifikation af konventionen, dog med en række bemærkninger, som efter vor mening bør indgå i den danske erklæring i forbindelse med ratifikationen.
Artikel 12 om prædiktive genetiske tests mener vi er utilstrækkelig.
Det er klart, at brugen af prædiktive genetiske tests er etisk problematisk.
Spørgsmålet er imidlertid, om det er en reel begrænsning, at de alene må udføres af helbredsmæssige grunde eller i forbindelse med sundhedsmæssig forskning.
Man kan vel altid hævde, at disse betingelser er opfyldt.
Derfor bør det i forbindelse med ratifikationen erklæres, at Danmark vil forbeholde sig ret til at indføre en mere vidtgående begrænsning.
Anvendelse af intervention i den menneskelige arvemasse, genterapi, bør undgås eller i det mindste kun accepteres, hvor det er eneste mulighed for behandling af livstruende sygdomme, og hvor der ikke er risiko for, at interventionen i den menneskelige arvemasse kan føres videre til de næste generationer.
Det bør fastholdes, at genterapi overhovedet ikke må foretages med konsekvenser for kønscellerne.
Det er bestemt ikke nok, at målet ikke er at ændre efterkommeres arveegenskaber, idet det jo ville betyde, at store risici for ændringer i kønscellerne ville kunne accepteres, når blot disse ændringer ikke er målet.
Derfor bør det også her i forbindelse med ratifikationen erklæres, at Danmark vil forbeholde sig ret til at indføre en mere vidtgående begrænsning.
Artikel 18 om forskning på fostre er et fremskridt, selv om artiklen kunne have været mere præcis.
Kristeligt Folkeparti finder, at enhver forskning på fostre, hvor der ikke bare er tale om observation, men om indgreb i fostrets liv, er etisk dybt problematisk, og at en sådan forskning bør forbydes.
Den danske praksis er yderst problematisk i forhold til artikel
Derfor bør det i forbindelse med ratifikationen erklæres, at Danmark vil ophæve den nuværende adgang til forsøg med befrugtede æg.
Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig Danmarks ratifikation af konventionen med disse bemærkninger.