Thomas Adelskov (S), 2003-02-05:
Den danske folkeskole er ikke så ringe endda, snarere tværtimod.
Vi har en ganske god folkeskole, hvor hundredtusinder af børn og unge færdes daglig og i skolens sociale fællesskab forbereder sig på at møde livets mange udfordringer.
I en splittet verden er folkeskolen et af de få tilbageværende samlingspunkter, hvor alle kan mødes uanset social baggrund, og hvor man også er sammen længe nok til at samles om vort samfunds fælles værdier: respekten for hinanden, omsorg og solidaritet.
Folkeskolen er ikke tidløs, tværtimod er folkeskolen jo udtryk for den samtid, vi lever i, og den fremtid, vi forventer at vores børn på en eller anden måde vil møde, og som de skal rustes til.
Derfor er folkeskolen også altid til debat.
I medierne, i kommunalbestyrelserne, i skolebestyrelserne, på lærerværelserne, i elevrådene, i familierne og i Folketinget diskuteres skolen, dens indhold, dens anvendelse af ressourcer og dens mål.
I juni 2002 satte Socialdemokraterne sig en række mål
for ændringerne i en kommende folkeskole.
Det var ændringer, som vi fandt centrale for forhandlingerne om ændringer i kommende folkeskoleforlig.
At efterårets forhandlinger udviklede sig noget farceagtigt, er vist uomtvisteligt, men det afgørende for os har været en fortsat bred forankring af folkeskolen hen over midten i Folketinget samt at fastholde folkeskolen som en rummelig folkeskole med sammenhængskraft og muligheder for at udvikle og eksperimentere.
De mål er nået med folkeskoleforliget og det lovforslag, som behandles her i dag.
Socialdemokratiet havde gerne set, at vi kunne have enedes om at gøre børnehaveklassen obligatorisk, men vi er godt tilfredse med indholdsbeskrivelsen, der sætter mål for børnehaveklassen og dermed styrker indskolingen og sammenhængen mellem børnehaveklassen, 1., 2. og 3. klasse.
Indsatsen mod den sociale arv er en af de centrale opgaver for vores fælles folkeskole, og derfor er Socialdemokraterne også godt tilfredse med den fokus, som folkeskoleforliget har sat på netop dette område.
Vi skal, og skolen skal være bedre til at bryde de normer og rammer, der gør, at nogle børn og unge har svært ved at bryde med forældrenes sociale placering.
Fagligheden styrkes, og der afsættes flere timer i folkeskolen til dansk, matematik, naturfag og idræt.
Også historie styrkes, og de sproglige kompetencer øges ved, at engelskundervisningen fremover påbegyndes i 3. klasse.
Der sættes klare minimumstal for folkeskolen, og mulighederne for tværfaglighed og eksperimenter øges ved indførelse af årsnorm i den fælles folkeskole, hvilket netop har været kerneønsker hos os.
Vi har ligeledes været optaget af brobygningen mellem folkeskolen og ungdomsuddannelserne; en optagethed, som jo også kan genkendes i folkeskoleforliget.
Et af Socialdemokraternes mål med folkeskoleloven har været, at folkeskolen skal have større rummelighed, og undervisningens fokusering på den enkeltes færdigheder får efter vores opfattelse også bedre vilkår med dette lovforslag.
Det sker bl.a. ved, at vi nu lovliggør den praksis, at eleverne i kortere perioder kan inddeles i hold efter deres faglige kunnen.
Det er for os afgørende, at eleverne ad den vej får lejlighed til at engagere sig og fordybe sig i kursusundervisning, der har til formål at øge deres kompetencer netop dér, hvor de er svagest.
Men der er ikke - det kan ikke understreges tydeligt nok - tale om, at niveaudeling genindføres i den danske folkeskole.
Nu hvor vi er ved eventuelle misforståelser, vil jeg også gerne understrege, at indførelsen af de såkaldte bindende trinmål ikke betyder, at eleverne og undervisningen skal måles hvert eneste år.
Der er alene tale om, at de vejledende delmål nu gøres obligatoriske for skolen.
Der skal ikke gennemføres nye prøver eller evalueringer af eleverne som følge af trinmålene.
Målene er alene til brug for forældre, elever og lærere, der har mulighed for at afdække undervisningen: om den har nået sine trinmål.
Eleverne skal ikke gå hverken én eller flere klasser om, såfremt trinmålene ikke er opnået.
Målet er alene at give forældre, elever og lærere mulighed for at afdække, om undervisningen har nået sine trinmål, og det er en viden, som naturligvis skal anvendes til beslutning om, hvordan eleven kommer videre og opnår de faglige færdigheder. Hvad koster den nye folkeskolelov?
Ja, undervisningsministeren siger 281 mio. kr., kommunerne siger 340 mio. kr., og finansministeren mener, at der kan spares penge.
Vi har lavet et skoleforlig med regeringen, og vi agter at holde regeringen fast på, at de ekstra udgifter, der kommer i forbindelse med folkeskoleforliget, kompenseres over
for kommunerne, sådan som det også er beskrevet i aftalen. Socialdemokraterne havde gerne set en bredere forankring
af folkeskoleloven i Folketinget, end tilfældet er
med folkeskoleforliget og dette lovforslag, ingen tvivl om det overhovedet.
Vi er derfor også især kede af, at nogle partier, der tidligere har udfyldt en meget vigtig og central rolle i dansk uddannelsespolitik, har valgt ikke at være med
i forliget.
Men vi synes samlet set, at forliget er godt og dækker de ønsker, vi har haft til folkeskolen, og vi er derfor med i aftalen og støtter lovforslaget.