runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Den bevilling, der bliver tilført politiet, er altså penge, om jeg så må sige, fra den store kasse.
Det er fra finansministeren, Finansministeriet; det er altså en tillægsbevilling, som politiet får til at løse den her konkrete politimæssige opgave, det er at forestå bevogtning
af det her specielle asylcenter for kriminelle asylansøgere primært fra SNG-landene
Så spørger hr. Skaarup også om, hvordan man kan anvende kompensationen.
Jeg forstod det i hvert fald sådan, om kompensationen også kunne anvendes til at betale for overtidsbetaling i politiet.
Det kan jeg bekræfte.
Politiet har mulighed for inden for de økonomiske rammer, der er, også at købe politifolkenes fritid, sådan at vi sikrer, at vi ikke får en meget stor afspadseringspukkel opbygget, og det kan pengene også bruges til.
Så jeg ser det sådan, at med den udslusning, der er fra Politiskolen i de her år, hvor vi har et meget stort ekstraordinært optag på grund af et godt politiforlig, er det muligt at få en indretning af politiet, hvor man også løser det her hensigtsmæssigt, også som en mulighed for at kunne købe folks fritid.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
Denne her gang skulle det være den rigtige ordførertale!
Lovforslagets formål er at styrke retssikkerheden for selskaber, foreninger m.v. i forbindelse med overgang fra skattefrihed til skattepligt.
Der er tale om overgangsbestemmelser vedrørende fastsættelse af skattemæssige indgangsværdier, dvs. fastsættelse af aktivers fremtidige afskrivningsgrundlag samt fastsættelse af værdier til brug for opgørelse af fortjeneste og tab ved senere afhændelse af aktiverne.
Forslaget skal ligeledes anvendes over for fonde og foreninger, der overgår til beskatning efter fondsbeskatningsloven, og i tilfælde, hvor et selskab eller en forening ved en lovmæssig regulering overgår til skattepligt.
Forslaget skønnes ikke at have umiddelbare administrative eller økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Dyreforsøgstilsynet har jo den sammensætning, som følger af den lovgivning, der er vedtaget af Folketinget, og det kan jeg ikke forandre uden Folketingets samtykke gennem ny lovgivning.
Og nu skal vi jo også passe på, for jeg tror, der er lidt forskellige skoler.
Sådan er det jo ofte, når man bevæger sig ind på et område: der er forskellige skoler, der er forskellige interesser, der gør sig gældende, og jeg skal passe på, at jeg her i dag ikke alene kommer til at fremhæve dem, som har været meget kritiske og vel ikke bare er det fagligt set, men måske også er mere holdningsprægede, og at jeg heller ikke falder i den anden grøft.
Jeg mener, at Dyreforsøgstilsynet gør et godt arbejde.
Men det, der kan kritiseres, og som jeg også har fundet anledning til at rette, er den lukkethed, hvorunder forandringer på dyreforsøgsområdet foretages.
Derfor vil jeg sikre en større åbenhed, og det er det, vi har taget skridt til at sikre.
Jeg er glad for, at fru Aase D. Madsen stiller det spørgsmål, for det giver mig lejlighed til at sige, at heller ikke jeg er tilfreds med de forhold, vi har på et samfundsmæssigt vigtigt område, hvor der også er mange stærke følelser involveret hos befolkningen.
Vi har, synes jeg, ifølge lovgivningen etableret et godt Dyreforsøgstilsyn, og jeg har altså ikke mulighed for som justitsminister at blande mig i dets sagsafgørelser og skal heller ikke gøre det.
Det er også det rigtigste, at det er et uafhængigt organ, der giver tilladelse til dyreforsøg med baggrund i den faglighed, der også er til stede og repræsenteret i Dyreforsøgstilsynet.
Jeg vil nu sikre, at der i fremtiden bliver foretaget brede samfundsmæssige høringer over de forandringer, der skal ske, også når vi ser på de forandringer, der kan komme op i internationale sammenhænge, og at vi får involveret den brede offentlighed i denne sag.
Det tilsagn vil jeg gerne give her i dag: Der vil blive forandret på tingenes tilstand, og vi vil gennemføre mere åbenhed på dyreforsøgsområdet.
Aase D. Madsen (DF), 2000-10-10:
Jeg er meget glad for at høre, at man vil søge
større åbenhed.
Men også Dyreforsøgstilsynets sammensætning har jo været stærkt kritiseret, og professor Kornerup Hansen siger i dag, at dyrevelfærdsforeningerne ikke får et ben til jorden på grund af den overvægt, der er af forsknings- og industriinteresser i tilsynet.
Vi ministeren også tage det op i forbindelse med de høringer, der skal foregå?
Jamen så vil jeg da gerne sige, at jeg mener, der er behov for en lovændring.
Som det er i øjeblikket, er der fire repræsentanter for dyreværnsforeningerne og én fra Det Dyreetiske Råd, og så er
der fem på den anden side af bordet, om jeg så må sige.
F.eks. bliver det jo fremdraget, at man kan lave et uvildigt tilsyn af statsansatte, nøjagtig som man har det i fødevare- og miljøkontrollen, og at det måske vil løse nogle af problemerne.
Vil ministeren tage det op?
Ellers vil Dansk Folkeparti forsøge at få lavet en lovændring, således at der kommer nogle uvildige kontrolorganer.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Jeg mener nu, at Dyreforsøgstilsynet er et uvildigt organ, og vi skal jo også passe på, vi ikke kommer til at sige, at fordi folk har indsigt i det, de arbejder med, gør det dem inhabile. Vi skal jo have folk, der har indsigt i tingene, til at kunne vurdere, om det fagligt set er tilladeligt at give lov til, at der kan gennemføres forsøg med dyr.
Det kan ikke alene vurderes efter følelser, selv om jeg fuldt ud forstår, at mange mennesker vender sig imod, at der kan gennemføres forsøg på dyr.
Men vi ved jo alle sammen, at vi er dybt afhængige af det, specielt når vi ser på den behandling af mennesker, der kan tilvejebringes ved hjælp af forsøg, hvori der også indgår dyr.
Fru Aase D. Madsen må tage det som et tilsagn fra mig
Det vil jeg sikre.
Aase D. Madsen (DF), 2000-10-10:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Vil ministeren ændre i denne tavshedspligt, som Dyreforsøgstilsynet er pålagt?
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Der er bred repræsentation i kommissionen; når dens betænkning kommer, vil den indgå i en bred samfundsmæssig høring, og der bliver en lang parlamentarisk forhandling.
Jeg vil tro, at uanset hvem der sidder som justitsminister, vil det forekomme at være det rigtigste og fornuftigste - jeg tror også, det vil falde naturligt for fru Birthe Rønn Hornbech, hvis det er fru Birthe Rønn Hornbech, der måtte sidde i min stol på det pågældende tidspunkt.
Derfor kan folk godt tage det roligt, tage debatten, gå ind i den og blande sig i, hvordan vi får den mest optimale politibetjening af borgerne for de skatteyderpenge, som bliver brugt til den politimæssige dækning.
Min opgave er at sikre, at vi får det optimale ud af pengene, og det er det, jeg har bedt kommissionen om at sikre. Hermed sluttede spørgsmålet.
Men er der andre områder, som fru fru Aase D. Madsen og Dansk Folkeparti gerne vil drøfte, er jeg selvfølgelig indstillet på til enhver tid at tage en drøftelse med partiets repræsentanter her i Folketinget, også om det område.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Her, hvor der er tale om en koncentration af mennesker, der er taget for kriminelle forhold, der ikke har givet grundlag for at fremstille dem for domstolene og få dem frihedsberøvet, kan man spørge: Er der en politimæssig opgave at udøve her?
Det mener jeg der er, og det hænger sammen med, at vi har et behov for at sikre, at de mennesker forhåbentlig nu kan få en meget hurtigere behandling af deres asylsager,
så de, der skal udvises af landet, kan blive det på meget kortere tid end hidtil, og at de ikke begår nye kriminelle forhold, og at vi med hensyn til dem, der kommer her alene med det formål, som vi jo desværre har set eksempler på, nemlig at gennemføre nogle raids af berigelseskriminalitet og få de stjålne genstande ud af landet på forskellig vis, får stoppet den trafik, mens vi får foretaget det, som vi er forpligtet til, nemlig en behandling af deres asylansøgning.
Jeg skal sige til hr. Helge Adam Møller, at jeg godt forstår spørgsmålet om politiets indsats, hvis det var sådan, at det var på bekostning af politiets samlede ressourcer.
Det er det ikke.
Det er jo sådan, at for den opgave, som politiet her skal løse, bliver politiet og politiforliget tilført de ekstra ressourcer, det koster for dansk politi at gennemføre den bevogtning af Sandholmlejren, og vi vil selvfølgelig sikre, at politiet får de penge, sådan at de kan disponere over de penge, ligesom de i øvrigt kan disponere over den samlede bevilling, de har fået inden for de politiske rammer, der her er givet.
Sådan forstod jeg nu heller ikke hr. Helge Adam Møller.
Jeg forstod, at hr. Helge Adam Møller kun stillede det som et spørgsmål i forhold til placering og muligvis også, om der kunne være andre løsninger, hvor der ikke var behov for en politimæssig tilstedeværelse.
Og med det valg, som er truffet af indenrigsministeren, og som jeg ikke på nogen måde skal forsøge at udtrykke en underkendelse af - det har jeg fuld respekt for - mener jeg, der er en politimæssig opgave.
Den har politiet så også påtaget sig.
Helge Adam Møller (KF), 2000-10-10:
Jeg er helt enig i, at der er en politimæssig opgave, hvis man har et antal kriminelle asylansøgere siddende et sted, hvor de har mulighed for at gå ud og begå kriminalitet, så må de bevogtes.
Men det, der ærgrer mig - og der håber jeg, justitsministeren har gjort opmærksom på det - er, at man kunne opnå nøjagtig den samme effekt ved at bruge det asylcenter, som indtil for 12 år siden blev brugt, og som står fuldt færdigt og er klar over på Middelgrunden, og hvor man ikke skulle bruge én eneste politimand.
Når justitsministeren siger, at der bliver kompenseret med bevillinger, politiet får - og det er jo rigtigt - vil jeg bare sige, at det jo altså tager 3 år at uddanne en politimand, og hvis der bare skal bruges seks døgnet rundt oppe i Sandholmlejren, betyder det, at man skal tage 36 aktive tjenestegørende politimænd ud af politistyrken, for de skal jo være der morgen, middag og nat, lørdag og søndag og juleaften. Så hver gang man tager én ud til døgntjeneste, koster det seks almindelige folk, der tages væk fra gadepatrulje.
Det er det, jeg synes er det ærgerlige.
Det kan man ikke kompensere med penge.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Det har hr. Helge Adam Møller fuldstændig ret i.
Det, vi jo kan gøre undervejs i en polititjenestemands uddannelse eller en polititjenestemand ansat på prøve, som det hedder,
Det har vi også kunnet se med den store tilgang, Københavns Politi har fået her igennem de seneste måneder med udslusning af elever fra Politiskolen.
Det vil Rigspolitichefen naturligvis forsøge at tage hensyn til, hvad angår de kredse og dem, der måtte hjælpe til med den bevogtningsmæssige opgave, der vil være ved Sandholmlejren.
Hr. Helge Adam Møller bliver nødt til at acceptere, at jeg ikke er den, der har truffet valget om placeringen af det her sted for hurtig behandling af kriminelle asylansøgere, primært fra SNG-landene.
Det er indenrigsministerens bord.
Vi har, efter valget er truffet, fra politiets side, Justitsministeriets side, stillet os velvilligt til rådighed i forhold til at løse de bevogtningsmæssige opgaver.
Det forstod jeg også at hr. Helge Adam Møller var enig i.
Helge Adam Møller (KF), 2000-10-10:
Hvis ministeren nu skulle have truffet valget, synes ministeren så, det er et fornuftigt valg?
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Jeg kan se på hr. Helge Adam Møllers ansigtsudtryk, at det ved han godt han ikke får et svar på.
Helge Adam Møller (KF), 2000-10-10:
Jeg tror, justitsministeren er enig, når jeg konstaterer, at vi i dag ikke har for mange politifolk i Danmark, hvad enten det er i Høje-Taastrup, Randers eller Odense, og derfor vil jeg godt spørge justitsministeren, om han finder det rimeligt, at Rigspolitichefen i fremtiden skal anvende et stort antal fuldt uddannede politifolk til at bevogte nogle kriminelle asylansøgere oppe i Sandholmlejren. Jeg spørger, fordi vi jo allerede i dag har et tidligere asylcenter stående ledigt og fuldstændig tomt ude på Middelgrunden, og her er der ikke behov for at bruge én eneste politimand til bevogtning.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-10:
Det er lige et tillæg til det her spørgsmål.
Selv om ministeren ikke har det her præcis som sit eget område, er ministeren jo medlem af regeringen og må som sådan også tage ansvar for de beslutninger, regeringen tager, også de ufornuftige.
Og jeg er enig med hr. Helge Adam Møller i, at det her ikke er en af de mest fornuftige beslutninger, der er truffet.
I den forbindelse vil jeg så godt spørge:
Den afsmittende virkning, det her får på politiet, hvordan vil den helt præcis blive kompenseret? Vil der være tale om en bevilling fra Indenrigsministeriets område, der går over til politiets område og bliver tilført politiet som sådan, eller hvordan?
Og hvordan har man tænkt sig at kompensere eller give de ekstra politibetjente, der skal til, mulighed for at være til stede, for det er jo en kendt sag, at Københavns Politis medarbejdere, politibetjente, har uanede mængder af overarbejdsdage, som skal afspadseres eller betales ud?
Det er tusindvis og atter tusindvis af arbejdsdage, som politiforbundet mange gange har gjort opmærksom på.
Så spørgsmålet er, er penge nok?
Er det ikke yderligere mandskab, der skal til?
Pia Gjellerup (S), 2000-10-11:
Ja, jeg synes, der vil være en god lejlighed til at vende emnet »konsultationsordning og retsplejelov« i udvalget, for det er ikke fuldstændig klart.
Hr. Egil Møller spørger, om det er konsultationsordningen, man forholder sig til, eller om det er, hvad man skal i forbindelse med retsplejeloven. Der bliver ikke bare lavet noget ved domstolene, som kommer som en meget stor overraskelse, uden at nogen af dem, der er berørt, anede det.
Det sørger retsplejelovens regler for.
Men det er sådan noget, der er meget velegnet til, at vi under udvalgsbehandlingen kan få det præciseret, få det skrevet sådan, at det er tydeligt og forståeligt. For god ordens skyld skal jeg sige, at jeg bestemmer så ikke over udvalgsbehandlingen, det gør medlemmerne.
Men jeg vil gerne bidrage så meget, jeg kan, til, at det forløber positivt.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-11:
Patenter er nu grænseoverskridende.
Kristeligt Folkeparti er umiddelbart positive over for forslaget.
Det er alt andet lige fornuftigt at ændre mulighederne for administrativ omprøvning for at undgå dobbeltbehandling ved domstolene.
Forenklingen har også set med økonomiske briller
en positiv bieffekt ved besparelser på sagsbehandlingen både for erhvervslivet og for de offentlige myndigheder.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-10-11:
I Frihed 2000 har vi den opfattelse, at hverken det her eller de næstfølgende to lovforslag indeholder elementer, som vi har principielle betænkeligheder ved.
Så vi kan blot meddele ministeren, at medmindre der opstår et eller andet uventet, så kan ministeren regne med, at vi vil støtte forslagene, når de kommer frem til tredje behandling.
Egil Møller (DF), 2000-10-11:
Jeg forstod på ministerens svar, at der vil blive lejlighed til i udvalget at se på nogle af de ønsker, der har været fremført.
Jeg hørte også samtidig ministeren heroppefra erklære, at man ikke vil rette henvendelse til erhvervsvirksomheder, inden man i givet fald nedlægger et forbud.
Og hvis jeg forstod ministeren ret, var det sådan af hensyn til forbrugerne og det tidsforløb, der så i givet fald ville kunne være, inden man får stoppet denne virksomhed.
Jeg vil da godt lige spørge ministeren, om man ikke kan overveje det endnu en gang, for i og med at man tager et hensyn til forbrugerne, som jeg har megen forståelse for, bør man vel også tage et hensyn til de virksomheder, der er berørt af netop dette lovforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-11:
Dette lovforslag har primært til hensigt at ændre den eksisterende adgang til administrativ omprøvning af patenter og varemærker for at undgå sideløbende behandling af sager om disse rettigheder ved domstolene og i Patent- og Varemærkestyrelsen.
Det skal ses på baggrund af, at de pågældende regler om administrativ omprøvning i praksis har vist ikke altid at fungere tilfredsstillende.
Begæringen om administrativ omprøvning anvendes således i dag i nogle tilfælde i taktisk øjemed i forbindelse med en forestående eller verserende retssag, hvor hensigten for såvel patenthavere som tredjemand kan være at forhale sagen og dermed genere modparten.
Det vil sige, at der i en række tilfælde kan opstå parallelbehandling ved domstolene og i Patent- og Varemærkestyrelsen vedrørende samme patent med unødige forsinkelser og omkostninger for modparten.
Ifølge lovforslaget fjernes adgangen til at anmode om administrativ omprøvning under en verserende retssag.
I de tilfælde, hvor der anlægges retssag, efter at der er anmodet om administrativ omprøvning, skal anmodningen stilles i bero med henblik på domstolenes endelige afgørelse af sagen.
Som det også fremgår af lovforslaget, så kan de samme problemstillinger forekomme i forbindelse med konflikter vedrørende varemærkeloven, og derfor foreslås tilsvarende ændringer af varemærkeloven.
Herudover indeholder lovforslaget ændringer i reglerne for bopælspligt i Danmark for fuldmægtige, som repræsenterer udenlandske ansøgere fra rettighedshavere af patenter og varemærker.
Med disse ord skal jeg på vegne af Socialdemokratiet sige, at vi støtter lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-10-11:
Jeg skal ganske kort på vegne af Det Radikale Venstre sige, at vi også kan støtte lovforslaget. Jeg har lovet på vegne af CD at sige, at det kan de
De har dog et par spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Ole Sohn (SF), 2000-10-11:
For at vise mit milde sind vil jeg fuldt ud tilslutte mig hr. Svend Erik Hovmands bemærkning her fra talerstolen om dette lovforslag.
Vi har samme indstilling som Venstre.
Vi støtter ideen.
Egil Møller (DF), 2000-10-11:
Jeg vil gerne følge i slipstrømmen af de forrige ordførere og tilslutte mig.
En forbedring af eksisterende lovgivning støttes selvfølgelig også af Dansk Folkeparti, og det gælder også dette lovforslag.
Pernille Sams (KF), 2000-10-11:
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig det her forslag.
Det virker rimeligt at ændre adgangen til administrativ omprøvning, da dette instrument åbenbart anvendes uhensigtsmæssigt i forbindelse med eksisterende retssager og for at forhale sager og dermed genere modparten.
Det er ikke vores indtryk, at der er mange hensyn, der tilsiger at beholde ordningen, så vi kan give vores tilsagn om støtte til lovforslaget.
Den anden del af forslaget vedrørende bopælskrav må vi bøje os for, således at vi kommer i overensstemmelse med EU-retten også på dette punkt.
Frank Aaen (EL), 2000-10-11:
Der er givetvis fornuftige ting i det her lovforslag, men der er en ting, der gør, at vi ikke kan støtte det, og det er, at vi ikke mener, at EU skal bestemme, hvordan en patentsag skal afgøres i Danmark.
Det er helt principielt for os, at på et sådant område vil vi ikke bøje os, og hvis det skal blive i lovforslaget, bliver vi også nødt til at være konsekvente og til sidst stemme imod det - uagtet det øvrige indhold.
Jeg vil også sige, at hvis jeg var borgerlig, så ville jeg jo nok rejse en protest og ikke bare uden videre acceptere det her, for det er da et problem, at man ikke længere bare kan henvende sig til en dansker, altså til en der bor her, når en patentsag skal afgøres.
Jeg ville da ikke, som en, der var bekymret for erhvervslivet og patenttagernes interesser, uden videre sige, at det skal vi bøje os for.
Det ville jeg da protestere imod.
Men når det kommer fra EU, så ved vi jo godt, at højresiden i salen bøjer sig hver gang.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-11:
Da hr. Ole M. Nielsen desværre ikke kan være til stede, vil jeg redegøre for Kristeligt Folkepartis holdning til dette lovforslag.
Generelt set
kan vi støtte forslaget.
Kristeligt Folkeparti har altid lagt vægt på, at forbrugere ikke skal udsættes for uetisk markedsføring, heller ikke på tværs af landegrænser.
Vi finder det positivt, at dette forslag kan være med til at sikre forbrugerne en bedre beskyttelse mod virksomheders indimellem utrolige evne til at bryde god markedsføringsskik.
Set fra vores synspunkt er det især de små og mellemstore virksomheder, der lider under det, hvis de større virksomheder kan operere internationalt uden klare fælles regler.
Én ting i forslaget kræver dog en bemærkning, nemlig at lovforslaget ikke indeholder regler om, hvilket lands lovgivning der skal anvendes.
Selvfølgelig er dette et kompliceret spørgsmål, men man sidder med en sjov fornemmelse, når det af lovforslagets bemærkninger fremgår, at man vil lade det være op til domstolene at tage stilling til spørgsmålet.
Vi anser det ikke for hensigtsmæssigt at pålægge domstolene at rede trådene ud, efter at man fra politisk side ikke har kunnet finde enighed i forbudsdirektivet.
Dette bør finde en bedre løsning inden den endelige vedtagelse af dette lovforslag.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-10-11:
Jeg skal blot på Venstres vegne meddele, at vi også i denne sag er positive over for de fremskridt, der her gøres.
Frank Aaen (EL), 2000-10-11:
Umiddelbart er vi også positive over for at styrke forbrugerne mod grænseoverskridende markedsføring, der er ulovlig - selvfølgelig.
Vi har brug for lidt tid i udvalgsarbejdet til at gennemgå, om nogle af direktiverne, der ligger bag, er i modstrid med den EU-politik, vi står for.
Hvis vi finder ud af det, vil vi selvfølgelig rejse det gennem spørgsmål, men indtil videre er vi positive.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-11:
Jeg skal på CD's vegne kort tilkendegive, at vi kan stemme for lovforslaget.
Beskyttelse af forbrugernes interesser kan alle støtte, og vi bakker varmt op om det.
Og så kan jeg tilslutte mig de ordførere, der var i starten, også de interesser og ting, de nævnte.
Karen Jespersen (S), 2000-10-11:
Hr. Peter Skaarup taler jo også selv om, at Dansk Folkeparti har den holdning, at man skulle optage forhandlinger med andre lande om eventuelt at ændre konventionerne, og det er jo altså noget ganske andet, end at man som enkeltland vælger bare at blæse på konventionerne, og det er vigtigt at holde fast i det.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-11:
Jeg kan åbenbart ikke få noget ud af ministeren her.
Jeg forstår ikke, at ministeren ikke med de mange holdninger, som det glæder os at ministeren har på det her område, vil give et tilsagn om, at ministeren har en holdning til, at sådanne dybt kriminelle, dybt voldelige optøjer, der foregår på Rådhuspladsen eller på Christiansborg Slotsplads, lige herude foran, men som i princippet kunne foregå andre steder i landet også, tager man meget kraftig afstand fra.
Og det må så have nogle konsekvenser.
Ikke bare, at der skal gives et bødeforlæg, men nogle direkte konsekvenser i forhold til personer, der ikke er danske statsborgere, men er asylsøgere.
Ministeren burde vel kunne sige over for Folketinget, at man har en holdning til det.
Karen Jespersen (S), 2000-10-11:
Jeg vil naturligvis gerne sige meget, meget tydeligt, at det selvfølgelig er fuldstændig uacceptabelt, men da justitsministeren lige har stået og understreget det meget, meget kraftigt flere gange i svaret på det foregående spørgsmål, og da Socialdemokratiets politiske ordfører også sagde det, og andre sagde det under åbningsdebatten forleden, så mente jeg, at regeringens holdning lige var kommet meget tydeligt til udtryk.
Som justitsministeren også sagde, var der 46 eller 48, der blev anholdt under disse demonstrationer, hvilket jo er et ganske højt antal, og der må vi så lige følge hos politiet og domstolene, hvad konsekvenserne bliver for dem, afhængig jo af, hvad de har gjort. Men det er selvfølgelig yderst kritisabelt, at der finder sådan en demonstration sted, der udarter på den måde.
Men som justitsministeren også sagde: Jamen det er også set andre gange under forskellige former, og der er det da heldigvis lykkedes os at undgå, at det sker igen, og vi har også iværksat nogle sanktioner, så det ikke har gentaget sig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-10-11:
Begrundelse Som led i Voldspakken fra 1997 forudsattes antallet af sikrede pladser udvidet med 11 pladser fra 42 til i alt 53.