runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Anderledes kan man ikke se på det.
Må jeg så sige med hensyn til den strukturelle offentlige saldo, hvor vi før talte om den faktiske saldo, og hr. Morten Helveg Petersen nu taler om den strukturelle saldo, så er de tal jo rigtige, som hr. Morten Helveg Petersen nævner.
Men de ligger jo alle sammen inden for det spænd, som de skal.
Hr. Morten Helveg Petersen hæfter sig så ved, at gennemsnittet skal være 1,9, og i 2005 er det 1,6.
Jamen man har jo et gennemsnit med henblik på, at noget kan svinge omkring gennemsnittet, og nu har jeg lige siddet og regnet ud, hvad den offentlige strukturelle budgetsaldo egentlig er i de år, hvor regeringen har haft ansvaret fra 2001 og frem til 2005, som er et skøn, og der ligger gennemsnittet faktisk på 1,88.
til hr. Morten Helveg Petersen.
Jens Kirk (V), 2003-12-12:
Nu er det jo ret interessant at følge den radikale ordfører
på området, for det er jo ikke første gang, man sådan set prøver på at plukke håret af en skaldet. Nu mener man, at det ville skaffe masser af arbejdspladser, men hvor skal de i grunden findes, når den produktionsgren, hvor der i øjeblikket er 135.000-140.000 gode arbejdspladser, mister sit grundlag.
Man må også forudse, at mange af disse arbejdspladser flytter til udlandet, inden vi kommer så langt, så hvor skal disse arbejdspladser findes, hvor er de henne, når man først nedlægger dem?
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-12:
Den lyder jo meget godt, den forklaring om støtten til de ældre.
Der står »specificeret indkomstafhængighed«.
Kunne vi ikke få en forklaring på, hvordan det skal forstås, og hvor hr. Morten Helveg Petersen vil få pengene fra til det tilskud på de 500 kr. til pensionstillægget, som hr. Morten Helveg Petersen kom med.
Var det trods alt ikke bedre, at De Radikale stemte for ældrechecken, så længe det ikke er De Radikale, der laver finansloven?
Så kunne De Radikale jo altid lave om på finansloven i det øjeblik, De Radikale kom til at skulle lave finanslov, og så indføre de 500 kr. til alle pensionisterne.
Men så længe det ikke sker, må det trods alt være en forbedring for de ældre med ældrechecken.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Lige til hr. Thor Gunnar Kofoed først: Der er mange, der har regnet vores skatteudspil igennem, og der er mange, der kommer frem til, at det kan sikre et øget arbejdsudbud på op til 50.000 mennesker.
Og det er jo i en lidt anden størrelsesorden end så mange andre ting, vi i øvrigt har diskuteret i dag.
En af grundene til, at vi finder det uforståeligt, at regeringen har låst sig fast i skattestoppet, er jo netop, at man derved frasiger sig selv muligheden for at få så mange mennesker ud på arbejdsmarkedet, hvilket er en helt afgørende forudsætning for at løse de strukturproblemer, vi står over for i dansk økonomi.
Det gælder jo også landbruget.
Til hr. Lars Barfoed om at offentlig saldo er afhængig af konjunktur: Ja, selvfølgelig er den det.
Det er helt klart.
Men vi er ikke desto mindre dybt bekymrede for, om regeringen er på sporet i forhold til de planer, man selv fremlægger.
Selvfølgelig vil der være konjunkturudsving.
Det er klart.
Kigger vi så på den strukturelle budgetsaldo, så siger regeringen jo selv, at man i 2005 vil ligge på 1,6 pct.
Det er under det gennemsnitlige krav på 1,9 for at sikre en halvering af gælden i 2010, hvilket også er at finde i »Økonomisk Redegørelse«.
Så alt det her peger i retning af, at regeringens økonomiske politik er på vej ud ad en helt forkert tangent.
Vi har budt på en række ting i vores finanslovoplæg.
Vi har ikke lagt os fast på, hvordan efterlønnen skal afvikles.
Så jeg er ikke klar over, hvordan Finansministeriet skulle have regnet på det.
Jeg er ikke klar over, hvordan Finansministeriet skulle have lagt det ind i deres model for 2010. Det kan vi spørge til, det kan vi bore i.
Men jeg finder da, at præmissen i gennemregningen må være forkert, og i øvrigt det forhold at skulle kunne udtale sig om noget i 2010 baseret på vores finanslovforslag for 2004 er da også lidt hokuspokus. Så skal man hellere bede Det Radikale Venstre om at fremlægge et forslag for 2004-2010.
Det synes jeg da er en mere interessant manøvre end at tage et forslag i 2004 og prøve at beregne sig frem til, hvor man så, undskyld, gætter at skulle være i 2010.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-12-12:
Man fjerner skatten på arbejdsindkomster, siger hr. Morten Helveg Petersen.
Det lyder rigtig godt i mange skatteyderes ører.
Men problemet er, at når man vil fjerne skatten på arbejdsindkomster for landbruget, så skal man bare lige huske, at når man har indført 2,3 mia. kr. i afgifter over for landbruget, så har landmanden ingen indtægt.
Han har en negativ indtægt.
Og når man ikke tjener penge, så får man heller ikke gavn af de der nedsatte skatter på arbejdsindkomster.
Det vil sige, at der er underskud.
Virksomheden i landbruget går ned.
Man har ikke mulighed for at få virksomheden til at hænge sammen, det vil sige, at primærproduktionen forsvinder.
Produktionen forsvinder og dermed svinene til slagteriet og mælken til mejerierne, og på den måde mister vi valutaindtægter til det danske samfund og taber tusindvis af arbejdspladser.
Er det ikke et kæmpe problem at få hele det radikale regnestykke til at hænge sammen?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Det her er ved at være helt til grin.
Nu har Det Radikale Venstre klandret regeringen for, at hvis ikke den gør mere, så vil der komme til at mangle så og så mange milliarder i år 2010.
Når Det Radikale Venstres beregninger så bliver kørt igennem, og man får at vide, at de giver et dårligere resultat end regeringens, så siger hr. Morten Helveg Petersen
bare: Ja, ja, men vi har da også regnet med, at vi skulle komme med en hel masse ting efterfølgende.
Hr. Morten Helveg Petersen kører med to standarder: En, han bruger over for regeringen, og en, han bruger over for sit eget partis finanslovforslag.
Jeg ville sådan set være tilfreds, bare hr. Morten Helveg Petersen blev enig med sig selv om, hvilken standard vi skal bruge. Når hr. Morten Helveg Petersen så siger, at Det Radikale Venstre vil fjerne efterlønnen, så vil jeg gerne høre, om det er et forslag, Det Radikale Venstre påtænker sig at fremsætte i regering sammen med Socialdemokratiet.
Hvis ikke hr. Morten Helveg Petersen kan bekræfte det, så vil jeg gerne have hr. Morten Helveg Petersen til at komme herop.
Og hvis ikke vi hører noget fra hr. Morten Helveg Petersen på området, så må det tages som udtryk for, at han regner med at fremsætte det forslag sammen med Socialdemokratiet.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Hr. Morten Helveg Petersen vil forklare sin påstand om, at pengene fosser ud af statskassen ved at henvise til den økonomiske redegørelse side 110, hvor man kan se, hvordan den offentlige saldo udvikler sig.
Og den har jo så været faldende i procent af BNP.
Nu vil jeg godt spørge hr. Morten Helveg Petersen: Er hr. Morten Helveg Petersen ikke enig i, at det under alle omstændigheder ville ske? Uanset hvilken regering der er, vil det være sådan, at den offentlige saldo i en konjunkturnedgang falder, fordi indtægterne svigter og der er stigende overførselsindkomster til ledige.
Det kan vel ikke være anderledes.
Hr. Morten Helveg Petersen udelader så den, synes jeg nok, væsentlige omstændighed, at den sociale pensionsopsparings indbetalinger indgår positivt i 2000 og 2001.
Det gør de ikke derefter, fordi de bliver omdannet.
Men stadig væk, hvordan kan man tale om, at pengene fosser ud af statskassen, når de rent faktisk fosser ind?
Vi får et overskud på 10 mia. kr. næste år på trods af konjunkturtilbageslaget.
Så kan pengene da ikke fosse ud.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Allerførst til hr. Kristian Jensen: Der står i Finansministeriets gennemgang: I fravær af senere kompenserende besparelser.
Det er den forudsætning, som Finansministeriet har regnet med, og det er den forudsætning, som jeg siger må være forkert, eftersom vi i vores finanslovforslag eksempelvis lægger op til at kigge på efterlønnen, som vi alle ved er en stor klump på statsbudgettet. Vi har ikke lagt os fast på, hvilken konkret model vi
skal bruge, men det er da forkert at sige »i fravær af senere kompenserende besparelser«, når vi samtidig anfører, at det er et af de områder, vi vil kigge på
Så det er da en forudsætning, der glipper fra start.
Dertil kommer så - og det er jo ikke noget, vi regner ind i vores forslag - hvad gevinsterne er ved, at der kommer ekstra 50.000 mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Så jeg fastholder stadig væk, at den besvarelse, den gennemgang, vi har fået af vores finanslovforslag, ser jeg altså en række problemer i.
Til hr. Thor Gunnar Kofoed: Det hører jo med i billedet, at når vi sikrer skatten på arbejdsindkomst så kraftigt, som vi kan med det radikale udspil, så kommer det jo eksempelvis også folk i landbruget til gode.
Men det er da rigtigt, at det er et af de områder, hvor vi finder at vi kan finde midler til investeringer i natur, ud over at det også indgår i finansiering af en skatteplan, der gør, at skatten på arbejdsindkomst kan sænkes betragteligt, og det kommer jo sådan set alle mennesker til gode.
Endelig til hr. Bent Bøgsted
: Grunden til, at vi stemmer imod ældrechecken, er, at vi også finder, det er rimeligt, at pensionister selv er med til at finansiere det her.
Vi ønsker altså et opgør med egentlig aldersbetingede ydelser.
Vi finder ikke, at der er nogen automatik i, at fylder man 65, skal man også være berettiget til specielle fordele, hvis man i øvrigt er et ressourcestærkt menneske.
Så vi finder konstruktionen forkert.
Vi stemmer imod, ligesom vi gjorde sidste år.
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-12:
Der er noget, jeg ikke rigtig forstår.
Det Radikale Venstre har et ændringsforslag om, at de vil stille folkepensionister, der er dårligt stillet, bedre med et pensionstillæg på 500 kr. om måneden efter nærmere specificeret indkomstafhængighed.
Alligevel afviser hr. Morten Helveg Petersen at stemme for ældrechecken, der også er en stor forbedring for de dårligt stillede folkepensionister.
Det er sådan lidt misvisende.
Man vil forbedre det for de dårligt stillede, men den forbedring, som vi laver igennem finansloven for de dårligt stillede, vil hr. Morten Helveg Petersen ikke stemme for.
Jeg synes ikke rigtig, det hænger sammen.
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Hr. Morten Helveg Petersen har tydeligvis ikke læst den besvarelse, der er kommet, for i den besvarelse står der, at de elementer, der er i skattereformen fra Det Radikale Venstre, er indregnet i beregningerne.
Men det er jo sådan set fakta, at Finansministeriet har regnet ud, at Det Radikale Venstres udspil medfører højere gæld og alt for stor en offentlig vækst.
Det, jeg sådan set har tænkt mig at spørge hr. Morten Helveg Petersen om, er, om hr. Morten Helveg Petersen er bekendt med grafen på side 6 i budgetoversigten, der viser statens saldo renset for engangsindtægter, som viser, at det overskud, vi har i år, og det overskud, vi får næste år, er større end det, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre kunne præstere i de 9 år, de sad i regering, bortset fra et enkelt år.
Bortset fra 2002 eller 2000 har vi et større overskud i år og næste år renset for engangsindtægter, end Det Radikale Venstre nogen sinde har kunnet præstere.
Og er det ikke mest fair, når vi skal vurdere, om der er orden i økonomierne, at rense for engangsindtægter?
Man må jo holde sig for øje, at den tidligere regering fyldte statskassen med engangsindtægter år efter år efter år.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-12:
Nu vil jeg prøve for tredje og sidste gang, for det forekommer mig altså, at vi går lidt i ring.
Jeg startede med at stille det spørgsmål, om man fra konservativ side er enig i de udtalelser, som statsministeren er kommet med.
Når jeg brugte udtrykket »som statsministeren er kommet med«, henviste jeg til de udtalelser, der faldt i februar måned her i salen.
Jeg formoder, at De Konservative var en del af regeringen dengang, og derfor spurgte jeg, om De Konservative var enige i det løfte, statsministeren gav landets lejere om, at der ikke ville ske ændringer i huslejereguleringen til ugunst for lejerne.
Kan man fra konservativ side tilslutte sig det løfte?
Hvis man kan det, vil jeg godt spørge, hvad der så er begrundelsen for, at man har accepteret, at der nu rent faktisk ændres på huslejereguleringen, så landets dårligst stillede lejere, nemlig de, der bor i ejendomme, der skal byfornys, nu pludselig skal opleve en huslejeforhøjelse - ikke fordi de får mere ud af det, ikke fordi de får en bedre lejlighed, men bare fordi de skal betale mere på grund af en lovændring.
Tilsvarende spurgte jeg om boligstøtten: Hvad er begrundelsen?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Hr. Lars Barfoed undveg, eller forsøgte det i hvert fald, mit spørgsmål fra tidligere.
Både hr. Lars Barfoed og jeg ved udmærket godt, at Socialdemokratiet ikke er med i den store finanslovaftale, men det, jeg spurgte hr. Lars Barfoed om og bad ham bekræfte, var, om ikke Socialdemokratiet rent faktisk på de møder, vi har haft med regeringen, bad om, at man også forhandlede særskilt om forskningen, ligesom man gjorde om kultur, trafik, politi og kriminalforsorg.
Vi gjorde det, fordi vi synes, det er så vigtigt, og det vil jeg gerne bede hr. Lars Barfoed om at bekræfte.
Så er jeg glad for at konstatere, at hr. Lars Barfoed, der har talt med stor optimisme fra talerstolen her i dag, også må indrømme, at da De Konservative sidste gang sagde, at nu går det bedre, viste det sig, at det gjorde det desværre ikke.
Det er lige præcis det, der er problemet: Man sidder med armene over kors og venter på, at hjælpen skal komme udefra, frem for at gøre noget selv, og det er her, den afgørende uenighed mellem vores partier findes.
Per Kaalund (S), 2003-12-12:
Jeg takker for svaret fra hr. Lars Barfoed, der trods alt åbner noget for en forhandling, så ganske almindelige danskere stadig kan gå med en lille lommekniv og køre rundt med en værktøjskasse.
Men hr. Lars Barfoed svarede mig jo delvis ved at stille et modspørgsmål, nemlig hvad det i øvrigt har med finansloven at gøre. Jeg vil henvise til mit første spørgsmål, som gik på, om der var afsat midler på finansloven til oplysningskampagner, hvis man vil forbyde mange hundredtusinde danskere at gå med lommekniv, for det må der være stærkt brug for.
Med de stramninger, der sker inden for det retlige område - vi støtter i øvrigt mange af dem - må der også være brug for en lang række oplysningskampagner over for borgerne, og spørgsmålet var blot, om man har taget højde for det i finansloven.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-12:
Hr. Lars Barfoed siger, at han meget gerne vil være med til at fjerne misbrug, svindel og plat og sådan nogle ting.
Men mener hr. Lars Barfoed, at det forslag, regeringen kom frem med, hvor der var et loft på 27.700 kr. og en beregningsperiode på 3 måneder, mens alle andre skulle beregnes over en 12-måneders periode, vil fjerne plat og svindel og snyd osv., hvis der er noget af det?
Det må jo være det, hr. Lars Barfoed mener, for ellers ville regeringen ikke komme frem med det, hårdt presset af Dansk Folkeparti.
Hvad er det for et misbrug, der er af dagpengesystemet?
Nu må vi vide det.
Jeg har forsøgt hele dagen at få at vide af Venstres ordfører og af Dansk Folkepartis ordfører, om der er noget misbrug.
Men mener hr. Lars Barfoed, at der er noget misbrug af dagpengesystemet?
Men det, jeg spørger om, er, hvordan stemningen er i Det Konservative Folkeparti på baggrund af sagen, for det er jo det, der er interessant at vide: om hr. Lars Barfoed holder fast i det, han har sagt offentligt, nemlig at der er ingen problemer i at komme frem med forslaget igen, næste gang der er finanslovforhandlinger, fordi der åbenbart er et eller andet galt med dagpengesystemet.
Arne Toft (S), 2003-12-12:
Sidste gang, jeg var på talerstolen, spurgte jeg hr. Lars
Barfoed, om han er enig med hr. Thulesen Dahl i, at de 30.000 arbejdspladser i vindmølleindustrien og omsætningen på 22 mia. kr. var dyrt købt og betalt af forbrugerne
Det fik jeg ikke noget svar på, men jeg vil gerne høre, om hr. Lars Barfoed kan svare på det.
Så vil jeg også godt spørge hr. Lars Barfoed, om ikke han kan være enig med mig i, at hvis vi med den vedvarende energi kan finde en rimelig metode til at nedbringe CO2, er det en god idé blot at give en mindre støtte, så f.eks. solenergien kan komme på fode igen.
Før var der
flere hundrede ansatte i små forretninger og også mange producenter
, men nu er det hele gået i stå.
Og til sidst vil jeg godt spørge hr. Lars Barfoed, om han tror, det er omverdenen - England, Tyskland, Frankrig, Spanien - der tager fejl, når de satser meget mere på vedvarende energi, end vi gør.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Jeg skal starte med at bekræfte, hvad hr. Morten Helveg Petersen siger, altså at der er skåret i ulandsbistanden.
I de første budgetter i denne regerings tid blev der skåret i ulandsbistanden, og det var også efter konservativt ønske.
Vi syntes, det var rigtigt, at der blev foretaget de tilpasninger, der blev gjort.
Så sagde jeg i forbindelse med førstebehandlingen af finanslovforslaget for i år, at nu synes vi ikke, der skal ske en niveausænkning, for nu synes vi, der er et fornuftigt niveau for ulandsbistanden.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at der inden da var sket en sænkning, og det var i øvrigt også i overensstemmelse med et forslag, som Det Konservative Folkeparti havde fremsat inden folketingsvalget. Fru Lene Jensen spørger, om der er forskere nok.
Der kan vel aldrig blive forskere nok.
Det er da kun godt, hvis vi får flere forskere, og det lå også i mine bemærkninger, at vi egentlig skal have ambitioner om at øge forskningsniveauet i Danmark yderligere i de kommende år.
Til hr. Jens Peter Vernersen: Jeg tror egentlig, jeg har svaret på spørgsmålet.
Vi tog stilling til et lovforslag, som regeringen fremsatte, og jeg kan ikke forholde mig til, hvad der i øvrigt er passeret i den sag.
Det er der vistnok nogle der er ved at undersøge.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-12:
Jeg bed mærke i, at ved svaret på det sidste spørgsmål blev hr. Barfoed dygtigt sekunderet af fru Dyremose, og derfor var svaret sådan set også helt rigtigt.
Det blev fjernet af regeringen, og derfor fik man den mulighed, vi nu har set blive benyttet, hvor en koncern har fået flere milliarder i fradrag, hvor to andre har udnyttet dette fradrag, og hvor 10-20 andre kan gøre det.
Men det, jeg spurgte om - og det var sådan set det, der var det vigtigste - var, om Det Konservative Folkeparti betragter en sådan lovgivning, hvor man giver den slags gratis fradrag, som positiv erhvervspolitik.
Lene Jensen (S), 2003-12-12:
Jeg vil bare benytte lejligheden til at hjælpe hr. Lars Barfoed lidt på vej i debatten om forskningsbevillinger, for hr. Lars Barfoed behøver sådan set ikke sidde i sit lønkammer derhjemme og regne på, hvor mange penge der blev brugt i 1997.
Det har videnskabsministeren gjort for ham i et svar
til mig af den 7. oktober, og det er altså her, man kan læse, at der rent faktisk blev brugt flere penge på at investere i forskning, dengang der var en SR-regering, og at skiftet sjovt nok kom i forbindelse med, at vi skiftede regering.
Men det, jeg egentlig spurgte om, var jo: Hvorfor ikke investere i nogle kloge hoveder, så der er nogle til at forske for alle de her midler, som vi åbenbart gerne vil afsætte? Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed: Er det, fordi det er Det Konservative Folkepartis vurdering, at der er forskere nok?
At der er forskere nok?
Hvis det er sådan, har vi jo en reel politisk uenighed, for vi mener rent faktisk, at der skal investeres i flere forskere.
Men hvis det er sådan, at der ikke er forskere nok, hvorfor kan man så ikke støtte vores forslag om at sætte gang i produktionen af de kloge hoveder?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Jeg er med på, at man kan diskutere, hvad et niveauskift er.
Men den konservative ordfører må da være klar over, at regeringen har brudt 1-pct.s-målsætningen.
rent teknisk.
Der er visse ting, der indregnes nu, som man ikke indregnede tidligere, men det korte af det lange er, at inden for få år har man fjernet sig fra 1-pct.s-målsætningen og er røget ned på 0,8 pct. eller deromkring.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Til hr. Carsten Hansen: Det er naturligvis altid noget, man skal være opmærksom på, hvis der sker en nedgang i søgningen til nogle uddannelser.
Det kan der være mange grunde til, og det er da noget, man skal analysere nærmere: Hvorfor sker det?
Men jeg synes nu grundlæggende - jeg forstod, det lå lidt i hr. Carsten Hansen spørgsmål - det er fornuftigt nok, at der er en vis form for brugerbetaling på mange uddannelser.
Til hr. Jann Sjursen om ulandsbistanden
: Det, jeg sagde, står jeg fast ved.
Det Konservative Folkeparti ønsker ikke en niveausænkning af ulandsbistanden.
Jeg erkender, at der ligger en eller anden form for subjektivt skøn i, hvor meget man kan rykke ulandsbistanden i nedadgående retning, før det er en niveausænkning, men det er altså ikke min opfattelse, at en niveausænkning på 44 mio. kr. ud af et budget på 12 mia. kr. er problematisk.
I den konservative folketingsgruppe finder vi i hvert fald, at sådan som vi ser niveauet for ulandsbistanden, er det i orden at acceptere sænkningen som et led i et kompromis, når der nu var et ønske om den besparelse, og i øvrigt er det jo ikke sådan, at Ulandssekretariatet ikke kan eksistere videre.
Det kan byde på projekter, ligesom alle andre kan.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Jeg er da opmærksom på, at nogle få kroner i ulandsbistand betyder kolossalt meget for det enkelte land.
Det skal vi være opmærksomme på, og det er der jo i og for sig også noget glædeligt ved, fordi det viser, at vi kan gøre en utrolig stor forskel med de midler, vi kan yde til udviklingslandene.
I øvrigt er Danmark jo et foregangsland.
Det er ikke min opfattelse, vil jeg sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at de prisstigninger, der bliver tale om i den kollektive trafik, på nogen måde vil betyde, at folk flygter fra den kollektive trafik.
Det afgørende er snarere, at vi har nogle tog og busser, der går til tiden og har en sådan intensitet, at folk føler, det er rigtigt og nyttigt at bruge dem.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-12:
Jeg bliver nødt til at komme med en kommentar til den debat, som den foregående taler har rejst, nemlig om ulandsbistanden.
Hr. Lars Barfoed siger, at man ikke kan tale om at sætte niveauet op eller ned, når det blot er nogle millioner, det drejer sig om.
Til det vil jeg bare sige, at de nogle millioner, vi snakker om, er altså 649 mio. kr., som bistanden er blevet sat ned med.
Det beløb, vi taler om her, svarer til hele Malawis uddannelsesbudget, og det er et land, der har en befolkning, som er tre gange så stor som den danske.
Det kan godt være, hr. Lars Barfoed mener, at det er et greb i lommen, men jeg mener sådan set, at det er arrogance hos de rige at sige, at det ikke er et spørgsmål om, at niveauet bliver sat ned.
For folk i den tredje verden betyder hver enkelt krone nemlig meget mere, end den gør her.
I det svar, hr. Lars Barfoed gav mig på mit spørgsmål om billigere kollektiv trafik, sagde hr. Lars Barfoed, at der er
ingen undersøgelse, der har vist, at lavere priser betyder flere kunder.
Derfor vil jeg gerne igen bede hr. Lars Barfoed om at kommentere Enhedslistens forslag om at lægge loft over prisstigningerne på busserne.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-12:
Jeg er meget glad for, at hr. Lars Barfoed kan huske sin egen tale fra førstebehandlingen af finanslovforslaget og også de tilsagn, der blev givet om ikke at skære yderligere i ulandsrammen.
Nu var jeg for så vidt i mit tidligere spørgsmål
meget venlig over for Det Konservative Folkeparti, for man kan jo diskutere, om der ikke allerede bliver skåret, fordi ulandsrammen ikke engang pristalsreguleres længere.
Besparelsen på Ulandsssekretariatet er jo et reelt finansieringsforslag, og derfor synes jeg, det er for nemt af hr. Lars Barfoed at sige, at man kan jo godt diskutere lidt om niveauet for rammen som sådan.
Det er lidt tjah, bom, bom, bom i forhold til hvor meget eller hvor lidt, og jeg synes ikke, det er rimeligt, set i forhold til det vi har oplevet på ulandsområdet, at hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti ikke tager deres egne løfter mere alvorligt.