Lotte Bundsgaard (S), 1998-10-20:
Vores verden udvikler sig hele tiden, og nye teknologier og udviklingen af teknologien kræver, at vi løbende ændrer vores lovgivning.
F.eks. kræver den specialiserede genteknologi, at vi først debatterer, hvordan vi vil have, at vores fødevareområde skal udvikle sig, og hvordan vi vil bruge genteknologien i sygdomsbekæmpelse, og derefter vedtager en lovgivning, fordi den teknologiske udvikling kræver regulering.
Udviklingen af teknologien gør også, at den teknologi, der før var dyr og derfor ikke blev anvendt i så stor udstrækning, nu er hvermandseje.
Og det er positivt, at flere har råd til at købe sig en computer, og at næsten alle har mulighed for at købe et fjernsyn og en telefon; men udbredelsen af teknologien gør også, at vi skal stille nye krav med hensyn til, hvordan man bruger den nye teknologi, og at vi derfor bliver nødt til at vedtage nye love.
For i det sidste par år er det blevet mere og mere almindeligt at installere overvågningsudstyr i butikker og på virksomheder, og ideen med overvågningsudstyret er for de fleste arbejdsgiveres vedkommende at sikre virksomhedens varer mod tyveri og butikkernes ansatte mod overfald.
Og på den ene side skal arbejdsgiverne og virksomhederne blive ved med at have den mulighed, men på den anden side skal vi beskytte den enkelte ansattes personlige integritet.
I dag er der nemlig tilfælde, hvor de ansatte ikke er klar over overvågningen fra arbejdsgivernes side, og det, at de ansatte ikke ved, hvornår de overvåges, kan resultere i et psykisk meget belastet arbejdsmiljø.
Så vi skal sikre, at de ansatte ikke udsættes for et unødigt psykisk pres på grund af arbejdsgivernes behov for overvågning.
Der skal således tages hensyn til såvel de ansatte som virksomhederne, når vi skal beslutte os med hensyn til den nye lovgivning.
Og hvis vi ikke ændrer lovgivningen, tager vi kun det ene hensyn, nemlig hensynet til virksomhederne.
Den teknologiske udvikling på overvågningsområdet kalder derfor på en opstramning af, hvordan arbejdsgiverne må foretage overvågningen.
I det lovforslag, vi her behandler, foreslås det, at det stadig skal være tilladt at bruge overvågningsudstyret, men at de ansatte skal informeres om overvågningen.
Lovgivningen strammes altså op derved, at arbejdsgiverne ved skiltning og anden information skal informere de ansatte om overvågningen,
også den overvågning, der foregår i baglokaler og på lagre.
Hvis lovforslaget vedtages, vil det altså ikke være muligt for arbejdsgiverne at overvåge de ansatte uden deres viden, og det er klart en forbedring af de ansattes retssikkerhed, som vi i Socialdemokratiet kan tilslutte os.
Dansk Handel & Service beklager imidlertid, at lovgivningen strammes, og man begrunder bl.a. sin holdning med, at overvågningen i dag bliver brugt i kriminalpræventivt øjemed af arbejdsgiverne, og at dette øjemed forpurres, hvis der skal skiltes med overvågningen.
I Socialdemokratiet mener vi, at en overvågning, hvor der skiltes med, at overvågningen foretages, i sig selv virker kriminalpræventivt, og i Socialdemokratiet mener vi, at selve opklaringen af forbrydelsen skal foretages af politiet.
Vi er derfor enige med HK-Handel og Politifuldmægtigforeningen i, at det alene er politiet, der som et led i efterforskningen bør kunne etablere en overvågning, uden at der opsættes skilte.
Socialdemokratiet tilslutter sig lovforslaget.
Det er efter vores mening et godt svar på den teknologiske udvikling inden for privatovervågningen.