runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-22:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens engagement, hvad angår de små og mellemstore virksomheder.
Det synes jeg er rigtig dejligt at høre.
Jeg vil også kvittere for ministerens positive holdning til en længere behandling i udvalgene.
Jeg vil dog bede ministeren overveje, om ikke det måske var mest hensigtsmæssigt, at lovens ikrafttræden fulgte kalenderåret.
Ministeren bør huske, at der mellem virksomheder, som kunne blive omfattet af loven, ligger revisionsaftaler, som skal opsiges, hvilket kræver en vis form for opsigelsesfrist.
Så yderligere udvalgsbehandling i 3 måneder og derefter en ikrafttræden, der følger kalenderåret, ville nok være en rimelig løsning på det.
Vi må i hvert fald konstatere, at Folketinget ikke ønsker at gennemføre en lovgivning med ikrafttræden den 1. januar.
Det kan jeg godt høre heroppefra; det er der, bolden ligger.
Så har jeg givet tilsagn om 3 måneders mere behandling i udvalget, inden man tager endelig beslutning til, hvad man vil.
Så må vi se, hvilke muligheder der er for de modeller, som hr. Poul Erik Christensen foreslår.
Det kunne måske også være en model – nu har jeg den ikke juridisk afklaret, for det er jo en debat, vi har fået her i salen under behandlingen af dette lovforslag – at vi sagde: Det kan godt være, at loven kan træde i kraft den 1. april, men så kunne vi i form af et ændringsforslag sige, at vi kun vil lade det gælde for de virksomheder, der har mulighed for det.
Det er klart, at er der virksomheder, der har indgået en privatretlig aftale for den periode, kan de jo ikke blive fritaget, for så hænger de på den privatretlige aftale.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kim Andersen (V), 2005-11-22:
Vi skal leve op til vores internationale forpligtelser.
Vi skal bl.a. sørge for, at vi kan stille det beredskab, som enhver given situation må fordre, og det er i det lys, vi skal se lovforslag nr. L 53, som vil give tilladelse til, at staten kan overtage brugsretten til danske skibe.
Forslaget gør det også muligt at opfylde forpligtelsen til at planlægge søtransport i krigs- og krisesituationer.
Forslaget bemyndiger staten til efter en regeringsbeslutning at overtage brugsretten til danske skibe, hvis Danmark er i krig eller krigslignende tilstand, herunder udsat for en omfattende terrorvirksomhed eller en omfattende katastrofesituation.
Hvis den nødvendige kapacitet ikke kan fremskaffes på det almindelige søfartsmarked, kan man altså ifølge lovforslaget inddrage brugsretten.
Samtidig giver forslaget mulighed for at udvide den hidtidige ordning, så den også kommer til at omfatte de nævnte forhold i udlandet, når det er nødvendigt for os af hensyn til vores internationale forpligtelser.
Søfartsnævnet bliver videreført, og det vil være rådgivende og udførende i forbindelse med udnyttelsen af overtagne skibe.
Muligheden for at overtage brugsretten til skibe har heldigvis aldrig været bragt i anvendelse.
Men der skal naturligvis være den fornødne lovhjemmel til, at der i situationer, hvor det ikke kan lade sig gøre, er adgang til at overtage danske skibe, så vi kan opfylde vores forpligtelser.
En eventuel overtagelse af brugsretten skal i øvrigt ske mod erstatning til den pågældende reder, og erstatningen fastsættes på baggrund af, hvad der kunne være indtjent på markedet ved anvendelse af skibstonnagen i almindelig søfart.
Lovforslaget er et ajourføringsforslag, som Venstre er positiv over for.
Vi kan støtte intentionerne og tilsiger forslaget en positiv behandling.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-22:
Det næste er, at der jo er mange, der så siger, at det da er en fin måde for studenter at slippe for grundforløbet på, og så hopper de direkte ud.
Det, vi også hører, er, at de forskellige arbejdsgivere er noget tilbageholdende med at få lærlinge, dels fordi det er et langvarigt forløb, dels fordi de unge ikke kan det, som mesteren synes de skal kunne.
Hvordan kan vi sikre, at det bliver de praktisk begavede, der rent faktisk får den her mulighed, og ikke dem, der i øvrigt skøjter heroppe?
Vi har jo i fællesskab talt en hel del med forskellige typer folk fra erhvervsskolerne.
I den forbindelse har vi jo begge i et panel hørt om en ung, der var lærling hos en mester i det almindelige erhvervsuddannelsesforløb.
Han betroede os jo, herunder alle dem, der hørte på, at han stort set ikke havde lært noget som helst i hele sit forløb, at han blev beskæftiget med alt muligt andet end det faglige.
Det, der så kan rette ham op, er den der løbende tilbagevenden til skolen.
Det, jeg så godt vil spørge Venstres ordfører om, er: Når folk starter på et forløb hos deres mester, hvordan kan vi så sikre, at der rent faktisk kommer kontrol af, at de dér får det, som skal kompensere for det manglende grundforløb, og skal sikre, at de får en praktisk, ordentlig tilgang til uddannelsen?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-11-22:
Det mener jeg bestemt ikke at det gør.
Altså, det her lægger op til, at vi fortsat har den mesterlære, som vi har kendt igennem mange år.
At vi så udvider mesterlæren med en mere praktisk indgang, er kun til gavn for de unge mennesker.
Vi har sammen med erhvervsskolerne, sammen med eleven, sammen med virksomheden en mulighed for at tilrettelægge en planlægning for uddannelsen, så vi mener, at alle forhold er tilgodeset.
Og vi mener på ingen måde, at det ændrer forholdene for dem, som har kunnet få merit i de tidligere uddannelser.
De vil fortsat kunne få merit, og det er jo naturligt, at man gør sådan.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Det er jeg glad for at høre.
Vi har jo siddet og læst om alle de fine ting her i lovforslaget.
og det gør jeg ud fra, om hr. Kurt Kirkegaard ikke synes, det er underligt, at man skriver – man får næsten helt associM019S12481321KAJE.FM Page 1279 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM ationer til Niels Hausgaard – at det bliver en mulighed for praktisk begavede unge, mens man samtidig siger, at det der med et grundforløb kan man sådan springe lidt let hen over, og så kan man få mere intensiv undervisning i hovedforløbet.
Vil det ikke være sådan, som de allerfleste af høringsparterne skriver, at det i virkeligheden bliver for dem, som har et netværk, og dem, som i virkeligheden er de bedre begavede unge, nemlig studenter og dem, som kan klare sig selv?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-11-22:
Naturligvis gør jeg det.
Det var en fejl i mit manuskript.
Det beklager jeg meget.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg tror, vi skal være ordentlige ved hinanden.
Niels Sindal (S), 2005-11-22:
Det er en modernisering af loven fra 1952 om skibsfartsnævn, og hensigten med forslaget er at imødekomme de krav, der stilles internationalt i tilfælde af terror-, krigs- og krisesituationer.
Jeg skal kort meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og på vegne af De Radikale skal jeg meddele, at de også støtter forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2005-11-22:
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, der formelt sikrer, at Danmark kan overholde sine internationale forpligtelser over for NATO og FN.
Vi har noteret os, at det formentlig ikke vil blive nødvendigt for staten at overtage brugsretten til danske skibe, da staten f.eks. i forbindelse med to Irakkrige har kunnet få sit behov dækkes på markedet, og vi har også noteret os, at man på forhånd kan aftale med rederierne, hvilke skibe der vil blive omfattet af en eventuel overtagelse.
Med disse meget korte kommentarer vil jeg blot meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Som Socialdemokraternes ordfører siger, er dette lovforslag et af dem, som forhåbentlig aldrig skal tages i anvendelse, og det er også tvivlsomt, om det overhovedet bliver aktuelt.
Men det betyder dog ikke, at lovforslaget er overflødigt.
For det første refereres der i den gældende lov til beslutninger i NATO-organer, der ikke længere eksisterer på grund af ændringer i den civile skibsfartsplanlægning.
For det andet er det et redskab, der under ekstraordinære omstændigheder kan tages i anvendelse i krisestyringssituationer, f.eks. i tilfælde af krig eller krigslignende tilstande, herunder terrorvirksomhed, eller omfattende katastrofer, der rammer Danmark.
Endvidere kan brugsretten tages i anvendelse i forbindelse med, at Danmark skal opfylde sine internationale forpligtelser som medlem af NATO, FN eller EU.
Her kan der både være tale om krigsdeltagelse, terror og alvorlige katastrofer.
Vi Konservative er tilfredse med, at Skibsfartsnævnet videreføres og fortsat vil have en M019S12481321KAJE.FM Page 1277 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM rådgivende og udfarende rolle i forbindelse med de overtagne skibe.
Samtidig finder vi vilkårene for erstatning til redere fornuftige, og vi kan på den baggrund støtte forslaget.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-11-22:
Jeg skal jo nok lige korrigere og sige, at jeg mener, at lovgivningen er helt på plads, hvad angår det her.
Det har jeg ingen problemer med.
Vi vil fortsat give merit for uddannelserne, og hvorvidt man søger at komme ind under den her mesterlæreuddannelse, eller man søger at komme ind under den almindelige mesterlære, er for os ligegyldigt.
Det, det drejer sig om for os, er at få vores unge mennesker uddannet, sådan at de står klar til at klare udfordringen ude i den globaliserede verden.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige et par bemærkninger.
Dette lovforslag giver staten mulighed for at beslaglægge danske skibe til aktiv brug i krig.
Som flere ordførere har været inde på, har den gældende lov aldrig været i brug, og vi håber heller ikke, at dette lovforslag bliver taget i brug, for vi mener, at staten selvfølgelig kan chartre de skibe, der skal bruges, hvis vi kommer i en situation, hvor det bliver nødvendigt.
Med disse bemærkninger vil jeg gerne sige tak for opbakningen til lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-22:
Da SF’s ordfører, hr. Ole Sohn, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige et par bemærkninger.
Hr. Ole Sohn sagde til mig: Det er et ganske let forslag, du skal bare sige ja, og det kommer i øvrigt aldrig i anvendelse.
Kort og godt.
Men det er selvfølgelig fornuftigt, at vi har det redskab parat, selv om det er sandsynligt, at det ikke kommer i funktion, så SF kan støtte forslaget.
Bertel Haarder (V), 2005-11-23:
Der blev fra skoleåret 1990-91 fastsat en egenbetaling for befordringsordningen i ungdomsuddannelserne til 175 kr.
Efterfølgende har amtsrådene reguleret dette beløb, og i dag varierer det fra 210 kr. om måneden til 337 kr. om måneden i kraft af amtsrådenes regulering.
I Nordjyllands Amt er egenbetalingen 303 kr. om måneden
, og hvis man ganger 303 kr. med det antal undervisningsmåneder, der er på 3 år, så er det ganske rigtigt, at så får man et beløb på omkring 11.000 kr., men det er jo altså også fordelt over 3 år.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Nu er FN altså blevet bedt om at komme med et forslag.
FN kom med forslaget på baggrund af forhandlinger med området og kendskab til området, og jeg tror et dybere kendskab.
Jeg kender chefforhandleren for FN og havde møder med ham dernede.
Jeg tror, han kender betydelig mere til det end hr. Morten Messerschmidt.
Det er klart, at der var utilfredshed med det ene og det andet.
Tyrkerne var utilfredse med det ene, og grækerne var utilfredse med det andet, men der var altså en almindelig anbefaling af, at der blev stemt ja til det.
Der har været meget tvivl, også på den græsk-cypriotiske del, om, hvorvidt man handlede rigtigt på det tidspunkt.
Den regering, som havde været med til at forhandle, og som var skiftet ud lige før folkeafstemningen, anbefalede det faktisk.
Så det har altså ikke været så enkelt, så ringe har det altså heller ikke været, siden betydelige politikere på den græsk-cypriotiske side kunne anbefale at arbejde for forslaget.
De arbejdede for forslaget.
Jeg synes ikke, vi skal sidde her og dømme i detaljer om forslaget.
Vi kan konstatere, at FN fremsatte det.
Mange betydelige personer, som havde været med til at forhandle det, anbefalede det, og det er stadig væk sådan, at problemet skal være løst, før Tyrkiet kan blive medlem.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-23:
Gør det ikke indtryk?
Altså, der må være en årsag til, at en så markant flerhed af græsk-cyprioterne sagde nej, og årsagen er selvfølgelig, at man da ikke ønsker, at et landområde, som har været besat, på enhver måde illegitimt besat i 30 år, pludselig skal tilfalde besættelsesmagten.
Man ønsker selvfølgelig ikke at dele nationalbankreserven på, jeg tror, den var på 20 milliarder på det tidspunkt, med den nordcypriotiske, som var på 0.
Man ønskede selvfølgelig ikke at give græsk-cyprioterne vetoret i parlamentet, fordi de ingen legitim ret til landområdet har.
Derfor er Kofi Annans plan fuldstændig ubrugelig for folk, der har kendskab til det, og den burde også være det for udenrigsministeren.
Det burde være et meget klart indicium, når et så stort antal af dem, der ville blive berørt af det, har afvist den.
Jeg vil gerne høre meget klart: Er det Kofi Annan-planen, eller er det ikke Kofi Annan-planen, som er sigtemålet for udenrigsministeren?
Hvis det er Kofi Annan-planen, så har vi et meget, meget stort og alvorligt problem.
M020S13221353tojo.fm Page 1342 Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Det er da muligt, hr. Messerschmidt har et stort problem, men det er altså Kofi Annans plan, som stadig væk er basis for forhandlingernes genoptagelse, og det ser jeg ikke nogen grund til at anfægte.
Var det 75 pct. af tyrkisk-cyprioterne, der stemte ja?
Det er da klart ud fra den fremstilling, hr. Morten Messerschmidt giver.
Men tyrkiskcyprioterne afleverede jo altså en suverænitet, de i realiteten har i dag.
De skulle sikre sig, at de ikke kunne blive majoriseret af det store flertal af græsk-cyprioter.
Men der var uenighed om nogle punkter, som så gav de to forskellige udslag.
Så skal jeg minde om, at den tyrkisk-cypriotiske side jo har været forarmet, fordi hele verden siden 1976 har isoleret den tyrkisk-cypriotiske del.
Det betyder altså også, at der har man en befolkningsgruppe, som har brug for at blive integreret på Cypern.
Nej, tag det nu helt roligt, vil jeg sige til hr. Messerschmidt.
Så er der sket dette, at der nu er en mulighed for at bevæge sig over grænsen.
Græsk-cyprioter og tyrkisk-cyprioter kan nu komme hos hinanden, hvilket de ikke kunne før, og jeg tror, at det vil være vejen til en genforening, at de kommer til at vænne sig til hinanden og færdes på hinandens områder igen, hvad der ikke var muligt før.
Det betragter jeg som et folkeligt fremskridt, og derfor tror jeg, at der ender med at blive stemt med fødderne, altså at man i realiteten tramper den grænse ned.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-23:
Men nu handler det jo ikke om, hvad man sidder og finder på i ministeriet, nu handler det om, at jeg stiller ministeren og regeringen et holdningsmæssigt, politisk spørgsmål: om det er rimeligt, at man lægger sådan en afgift på alle, der har valgt at bosætte sig i f.eks. Skagen, om det er rimeligt, at de skal betale den afgift i forhold til folk, der bor lige i nærheden af gymnasiet.
Jeg synes jo, at hvis vi skal have folk til at bo i udkantområderne, så bliver vi nødt til nogle gange at give dem nogle vilkår, der passer til det forhold; de skal bruge tid på det, og derudover ligger der så også en stor betaling.
Der må det være rimeligt at spørge ministeren.
Det er jo ikke en arbejdsgruppe, der skal bestemme, hvordan betalingen skal være, det må være regeringen og Folketinget, der gør det, og der er det jo væsentligt at få at vide, i hvilken retning det går.
Har ministeren måske planer M020S13221353tojo.fm Page 1348 Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM om, at det er staten, der skal overtage hele betalingen, så der bliver gratis skolebuskørsel for dem, der videreuddanner sig?
Noget i den stil kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Vi skifter lige spor til mellem Skagen og Frederikshavn.
Det er sådan, at i forbindelse med den nye kommunalreform overtager staten ansvaret for transporten, f.eks. for de elever, der skal videreuddannes ved nærmeste og eneste uddannelsessted – og det er netop Frederikshavn – f.eks. på gymnasiet.
Det er sådan, at amtet giver et tilskud i dag, og spørgsmålet er, om det tilskud bliver mindre eller større.
Hvad kan de unge mennesker eller deres forældre regne med, at billetprisen bliver i fremtiden?
På nuværende tidspunkt er det 303 kr. om måneden, man skal betale, og for en familie med to børn er det 22.000 kr. for en periode på 3 år i gymnasiet til hvert af børnene.
Det betyder jo, at en sådan familie skal tjene mange tusind kroner ekstra for at få råd til at sende deres børn på gymnasiet.
Hvis det er sådan, at man skal stille folk lige – og regeringen laver jo mange pjecer, der siger, at vi skal have et Danmark i balance – så vil jeg godt høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre ved det forhold.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-23:
Jeg synes simpelt hen, det er uforskammet over for græsk-cyprioterne at have den indstilling, som den danske udenrigsminister her lægger for dagen.
Det forslag, som Kofi Annan fremlagde, var i den grad en fornedrelse af det besatte territoriums befolkning.
Jeg ved ikke, om udenrigsministeren er bekendt med, at det indebar, at senatets forsamling ville blive ligelig mellem de to landområder, mellem nord og syd, hvilket betyder, at de græsk-cypriotiske stemmer ville blive otte gange mindre værd end de tyrkisk-cypriotiske.
Jeg ved ikke, om udenrigsministeren er klar over, at det ville indebære, at den besatte ejendom, som ingen juridisk gyldighed har, ville blive til tyrkisk ejendom.
Jeg mener, at Kofi Annan på enhver måde har vist sin uduelighed med det forslag, og jeg er meget bekymret, hvis udenrigsministeren i sin forhandling med Tyrkiet lægger for dagen, at det rent faktisk skal være det forslag, som enhver, der kender situationen på Cypern, kan forstå at græsk-cyprioterne sagde nej til, der skal danne grundlag for den fremtidige situation mellem EU og Tyrkiet.
Ole Stavad (S), 2005-11-23:
Når der er en forskel på det eksempel, ministeren nævner, og det eksempel, jeg har taget udgangspunkt i her, så skyldes det jo, at det er meget svært at sige, hvad det er for nogle timer, en borgmester får vederlag for.
Ministeren svarede for et øjeblik siden, at man ikke kunne få vederlag for de samme timer.
Nej, det kan man jo i princippet ikke, men i og med at en borgmester har fuldstændig og totalt flydende arbejdstid, så vil man, uanset hvornår de pågældende timer, man anvender til amtsrådsarbejdet, bliver brugt, uanset hvornår man udfører det arbejde, kunne påstå, at der ville man have lavet noget andet i sin private virksomhed.
Netop karakteren af det, at man får et fuldtidsvederlag som fuldtidspolitiker, som borgmester, gør det, synes jeg, meget, meget uldent, at man så overhovedet mener, at det vil være muligt at dokumentere, at man oven i det også kan få godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste.
Det er ikke engang sikkert, det behøver at være lovgivningen, der skal laves om, det kunne jo også være, at ministeren ved en mere klog vejledning kunne løse en del af det her problem, uden at vi skal ind og lave om på det store regelsæt.
Men jeg synes jo, spørgsmålet i virkeligheden fører et andet sted hen, hvis man skal blive i det principielle, og det er jo: Skal en borgmester have mulighed for at påtage sig andre hverv?
For det sidste ræsonnement, der føres frem her, fører jo sådan set det samme sted hen, hvad enten vi nu taler om muligheden for at kunne kombinere et borgmesterhverv med et amtsrådsmedlemskab eller et borgmesterhverv med en bestyrelsespost, eller hvad det nu måtte være.
Det er jo en helt anden og meget principiel diskussion, som jeg ved vi på anden given foranledning – det er vist et beslutningsforslag fra SF – får lejlighed til at vende tilbage til, jeg tror endda, det er senere i denne uge, og ellers er det i næste uge, og sådan en diskussion tager jeg gerne og vil gerne være med til at folde ud.
M020S13221353tojo.fm Page 1344
Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
Men til det konkrete her må jeg sige, at hvis man skulle fange det her ind, så skulle det altså være ved at sige, at der ikke skal være mulighed for at opnå godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste for et bierhverv, og det synes jeg ville være forkert.
Jeg tror også, at jeg har signaleret i mit forrige svar, at uanset regelsæt, og uanset muligheder for at modtage honorar ligger der jo et moralsk ansvar, et ansvar hos den enkelte person, og specielt da som folkevalgt, i hele tiden at tænke: Hvad er det for signaler, jeg sender af sted, når jeg nu gebærder mig, som jeg gør?
I den forbindelse vil jeg da gerne endnu en gang sende det signal, jeg også sendte før, nemlig at man skal passe på og undgå at bidrage til den almindelige politikerlede ved at tage sig for bjergsom ud.
... ude i kommunerne – i regionerne bliver det fremover – være i overensstemmelse med det, ministeren mener holdningsmæssigt er det fornuftige?
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Jeg synes, hr. Villy Søvndal skal være opmærksom på, at den almindelige opfattelse er, at en hurtig udtrækning vil være det samme som at lægge op til katastrofe.
Da præsidenten for Irak for nylig sagde, at han ønskede, at tropperne kom ud – vi ønsker også, de kommer ud – sagde han: men ikke lige nu, for så bliver det en katastrofe.
Da jeg talte med mine arabiske kolleger i Bahrain på det møde, som vi og en række andre lande havde med de arabiske lande, havde jeg flere møder med de arabiske udenrigsministre, som alle sagde: I må ikke gå ud lige nu.
Men vi ønsker selvfølgelig alle, at situationen snart bliver så god for de demokratiske kræfter og for regeringen, at man efter valget kan få stabiliseret situationen, så vi kan komme ud.
Der lægger jeg altså vægt på, at vi har været med til at bidrage til respekten for menneskerettighederne i vores samarbejde med den irakiske regering.
Vi har f.eks. støttet to projekter i Basra, som er foranstaltet af Det Danske Center for Menneskerettigheder, vi har støttet et projekt med etablering af et ngo-hus i Basra, opbygning af et netværk af kvindeorganisationer i det sydlige Irak.
Det er den slags værdier, vi ønsker at få styrket, men de kræver jo en militær tilstedeværelse, for at terroristerne ikke får sprængt dem ud eller sprængt dem væk, som de gjorde med FN's de Melo og hans medarbejdere, da FN satte sig dernede.
Så vi har en kombination af en militær stabilisering og en civil opbygning baseret på de værdier, som Irak meget gerne skal opbygges på i fremtiden.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-23:
Jeg tror, at cyprioterne er umådelig begejstrede over, at den danske udenrigsminister på den måde sådan af og til en passant vil opmuntre tyrkerne til at holde op med at besætte omkring 35 pct. af det cypriotiske territorium.
Jeg synes, at det i den grad er en nedladende indstilling at have over for et land, der i 30 år har lidt under en aggressiv tyrkisk besættelse.
Det er i den grad i strid med enhver form for international retsstilling.
Kirker er blevet smadret, blevet bygget om til hoteller, befolkningen er blevet fordrevet.
Hele det produktive nordlige Cypern, som før 1974 i BNPstandarder var langt mere rigt end den sydlige del af Cypern, ligger fuldstændig i ruiner.
Hvad agter ministeren at gøre over for Tyrkiet, nu hvor ministeren har fået de her optagelsesforhandlinger med Tyrkiet, som han så inderligt har ønsket?
Er det virkelig kun et spørgsmål om at opmuntre, at sende små venskabelige breve, eller hvad er det konkret, ministeren har tænkt sig at gøre?