Jeppe Kofod (S), 2005-01-12:
Grundlaget var ikke i orden, og desuden fik splittelsen om Irakkrigen desværre den kedelige konsekvens, at verden er blevet et mindre sikkert sted at leve.
Vi beklager også, at den danske regering valgte at bryde den traditionelle brede alliance bag dansk udenrigspolitik ved at skifte FN-sporet ud med Bushsporet og gå i krig på et grundM039S33213397subh.fm Page 3334
Monday, February 14, 2005 12:24 PM lag, der ikke var i orden, hvilket oven i købet har fremmet terrortruslen frem for at mindske den.
Ikke bare den brede danske alliance om udenrigspolitikken led et alvorligt knæk, men også den globale og efter min opfattelse meget enestående stærke alliance bag kampen mod terror efter 11. septembers forfærdelige terroranslag mod USA mistede sin styrke.
Bushregeringen har koblet Irakkrigen sammen med kampen mod den internationale terrorisme, selv om der f.eks. ikke var den påståede forbindelse mellem Al-Qaeda og det irakiske regime og det ikke kunne fastslås.
Men forespørgslen i dag handler som bekendt om, hvorvidt Irakkrigen har bidraget positivt til kampen mod terrorismen, som andre har bemærket.
Her er der ingen tvivl om, at man i hvert fald på kort sigt kan svare klart nej.
Irakkrigen har været en julegave, der dumpede ned i Osama bin Ladens turban – som en tidligere ledende skikkelse i CIA’s antiterrorenhed så malende har beskrevet konsekvenserne af Irakkrigen.
Også det anerkendte britiske International Institute for Strategic Studies i London fastslår, at Irakkrigen har hjulpet Al-Qaedas rekruttering, og taler om, at op til 1.000 udenlandske hellige krigere angiveligt har infiltreret landet.
Ydermere citerer instituttet konservative efterretninger, der estimerer, at Al-Qaeda og lignende grupper har omkring 18.000 potentielle operative støtter og er til stede i mere end 60 lande verden over.
Vores eget Dansk Institut for Internationale Studier udgav i september 2004 en rapport under overskriften »Hvordan Vesten slog Al-Qaeda – og forærede den internationale terrorisme en sejr i første runde«.
Den rapport er på skræmmende vis illustreret med bl.a. meningsmålinger fra den arabiske og muslimske verden, hvor den folkelige tilslutning til voldelig hellig krig er høj, f.eks. i Jordan, hvor angiveligt 86 pct. af befolkningen et år efter Irakkrigen støtter selvmordsaktioner og anden vold mod vestlige civile i Irak.
I samme rapport hedder det bl.a. også: Med invasionen af Irak, tortur i det irakiske Abu Ghraib-fængsel samt vilkårene for de tilbageholdte på USA’s Guantánamobase kan den vestlige verden således siges at have spændt ben for sig selv i kampen mod terror.
Hvis Irak ikke på lang sigt skal ende med at blive den bedste gave til bin Laden og terrorismen, er der brug for et eklatant kursskifte i landet, så irakerne får selvbestemmelse over eget land.
Socialdemokraterne har fra starten efterlyst, at FN fik en ledende rolle i landet, og at der skete en irakisering for at vinde og sikre freden i landet.
Desværre har den danske regering efter vores opfattelse alt for ukritisk støttet Bushregeringens meget kritiserede håndtering af situationen i landet.
Valget den 30. januar i Irak kan forhåbentlig føre til en egentlig irakisering og et farvel til de facto amerikansk styring af landet.
Socialdemokraterne giver sin fulde støtte til denne proces, og vi mener, at Danmark, som man også gør, skal bidrage alt det, man overhovedet kan, til at sikre, at valget bliver gennemført under rimelige omstændigheder.
Vores klare opfattelse er også, at lige så konsekvent som vi skal være i bekæmpelsen af terrorismen, lige så konsekvent skal vi være i bekæmpelsen af årsagerne til, at terrorismen opstår.
Derfor må vi kaste alle kræfter ind på at hjælpe til en løsning af Israel-Palæstina-konflikten, der efter det vellykkede palæstinensiske valg står over for nye muligheder, ligesom der selvfølgelig eksempelvis også må findes en politisk løsning på Tjetjenienkonflikten.
Helt afgørende er det for os, at kampen mod terrorisme forankres i et globalt samarbejde, herunder i FN og EU, der bygger på fremme af retsstatsprincipper, menneskerettigheder, demokrati og ikke mindst opgør med de uretfærdigheder, som mennesker udsættes for, bl.a. i de førnævnte konflikter, men også som følge af økonomiske og sociale forhold og politisk undertrykkelse.
Kun på den måde kan vi også på længere sigt hive tæppet væk under terroristerne og forhindre rekrutteringen af nye terrorister.
Det kræver eksempelvis mere international bistand og dermed et opgør med den nedskæringslinje, som regeringen har stået for i de sidste 3 år.
Danmark kan og skal bidrage til en effektiv kamp mod terrorismen.
I den forbindelse er vores medlemskab af FN’s Sikkerhedsråd og det kommende formandskab i FN’s Antiterrorkomité afgørende, og vi synes, det er flot, at det lykkedes at få den post.
M039S33213397subh.fm Page 3335
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
En effektiv bekæmpelse af både terrorismen og dens årsager kræver en stærk global alliance, der bygger på respekten for folkeretten og adresserer både de rige og fattige landes trusler og også er med til at modernisere den arabiske/muslimske verden.
Konsekvent bekæmpelse af uretfærdigheder og en global indsats for bæredygtig udvikling er den første forsvarslinje mod nye trusler, herunder terrorisme.
På det punkt gøres der alt for lidt.
Engagementet er for lille, men her i Danmark kan vi med en aktivistisk udenrigspolitik og en øget international bistand gøre en forskel og være med til at sikre, at vi vælger den rette strategi for effektivt at kunne bekæmpe terrorisme.
Så skal jeg på vegne af partierne Socialdemokraterne, Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget hilser velkommen, at Danmark beklæder formandsposten i FN’s Sikkerhedsråds Antiterrorkomité.
Folketinget udtrykker håbet om, at valgene i Irak den 30. januar 2005 kan afvikles fredeligt og føre til dannelsen af en regering, som afspejler den irakiske befolknings anskuelser og følgelig opfattes som legitim.
Dannelsen af en sådan regering, der vil have den fulde bestemmelsesret i Irak, er et afgørende skridt på vejen til mere demokratiske og fredelige tilstande i Irak.
En ny start for fredsprocessen i Mellemøsten er en helt væsentlig forudsætning for at forebygge terrorisme.
Valget af en ny præsident for palæstinenserne og dannelsen af en bred regering i Israel skaber nye muligheder for fredsprocessen.