runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-12-05:
Jeg reflekterede faktisk over den, netop da spørgsmålet blev stillet til hr. Skibby.
Tænk sig, man vil fastlåse en verden, hvor den ene despottyran kan holde den anden i skak.
For hvad ville der ske, hvis man gjorde op med den ene og ikke med den anden på samme tid?
Man kunne tænke sig, at så kunne det forrykke magtbalancen til ugunst for måske os.
Det er jo en kynisme, der siger sparto, og som jeg overhovedet ikke kan deltage i.
Derfor vil jeg ikke gå ind i det scenarium, men blot konstatere, at der ikke på nogen måde er tale om, at Iran kan få blåstemplet deres atomprogram eller lignende i de forhandlinger, der lægges op til i regionen.
Det vil vi ikke være med til.
Vi vil ikke være med til på nogen måde at gå på kompromis med FN's resolutioner på det område.
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Det spørgsmål, som jeg gerne vil stille, er det spørgsmål, som jeg stillede til hr. Hans Kristian Skibby, men som jeg desværre ikke rigtig fik noget svar på.
Jeg kan jo stille det til fru Pia Christmas-Møller, og så kan vi se, hvad der sker, når jeg stiller det spørgsmål.
Spørgsmålet er, hvordan fru Pia ChristmasMøller har det med, at en meget direkte konsekvens af Irakkrigen er, at Iran er blevet helt utrolig styrket i regionen på en sådan måde, at hvis der på nogen måde skal tænkes en eller form for løsning i Irak, som hænger sammen bare på en nogenlunde acceptabel måde, så vil det jo være helt sikkert, at Iran skal have indrømmelser.
Det er faktisk den situation, som også den danske regering med Det Konservative Folkepartis støtte har sat sig i.
Hvordan har man det med at skulle give indrømmelser til et præstestyre som det i Iran, som arbejder på at få atomvåben?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-12-05:
Jeg har svaret på spørgsmålet om den manglende finansielle infrastruktur.
Jeg er overbevist om, at der også er en mangel på viden om, hvordan man gør sådan noget, og her kan vi bidrage, og det skal vi have mere for øje i vores civile indsats.
Det tror jeg også at udenrigsministeren er opmærksom på.
Med hensyn til mulighederne for at reducere vores troppebidrag vil jeg sige, at opstår der muligheder for, at vi kan trække os tilbage måske allerede i 2007, fordi irakerne mener, at situationen er til det, og fordi man kan overtage ansvar i større omfang, skal vi selvfølgelig ikke være der et sekund længere end nødvendigt.
Det har hele tiden været Det Konservative Folkepartis standpunkt og er det fortsat.
En leder har både til opgave at være realist og optimist på en og samme tid.
Jeg håber, at begge ting mødes i hans vision for Irak.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Når der ikke er nogen finansiel infrastruktur i Irak, er det spørgsmålet, hvorfor der ikke er det.
Det er jo i allerhøjeste grad, fordi der er mange, der har en interesse i, at der ikke er ordnede forhold, bl.a. militserne.
Hvorfor skulle de gå i banken med alt det besvær, de har med det, når de har pengene til rådighed alligevel?
Jeg vil så bare konkludere uden at gøre det for hårdhændet, at fru Pia Christmas-Møller mener – sådan må jeg udlægge det – at når/hvis f.eks. briterne begynder at trække sig ud af Basra, så skal vi også.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-12-05:
Korruption er en del af problemstillingen med hensyn til den manglende finansielle infrastruktur og i øvrigt mange af de øvrige administrative problemer, man slås med i Irak, men det er ikke hele forklaringen.
Der er også en decideret mangel på metoder til at formidle pengene ud i det lokale led.
Militserne er selvfinansierende, og det er rigtigt, der foregår smugling på tværs af landegrænser.
Derfor er det jo også, at det er så vigtigt, at det er lykkedes at indgå en aftale – så må vi se, hvor holdbar den er – men sidste søndag blev der faktisk gennemført en aftale mellem Irak og Iran om at prøve at dæmme op for denne illegale aktivitet, sådan at man kan sikre grænserne og dermed prøve at tage de første skridt på vej mod en fredelig sameksistens.
Må jeg ikke sige, at hr. Helveg Petersen ikke skal overfortolke mine meldinger.
Jeg siger: Når udviklingen ændrer sig i Irak, så skal vi selvfølgelig tilpasse vores bidrag, og det skal ske i samarbejde med vores partnere i koalitionen.
Det har jeg sagt.
Det står jeg ved.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Jeg vil først erklære mig meget enig med fru Pia Christmas-Møller i, at noget af det, som Irak savner, er finansiel infrastruktur, som det blev kaldt.
Det er rigtigt, der er penge nok.
Det flyder med mange penge, men det skyldes jo i høj grad korruption, og det giver sig bl.a. også udtryk i, at militserne finansierer sig selv ved udbredt korruption, ved svindel og vold, bl.a. ved udsmugling af olie, som allerede er kommet ind i Irak fra udlandet, som de så tager sig af og sælger på verdensmarkedet til verdensmarkedets priser.
Sådan finansierer man en moderne milits i Irak i dag.
Jeg vil også gerne kvittere for, hvad fru Pia Christmas-Møller understregede meget, nemlig at man måtte vise fleksibilitet, og at hvis de øvrige allierede begyndte at trække sig ud, måtte vi også gøre det.
Det vil jeg gerne have bekræftet af fru Pia Christmas-Møller.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-12-05:
Jeg synes egentlig, det er ganske bemærkelsesværdigt, at hr. Holger K. Nielsen nærmest står og gør sig til talsmand for, at Iran skal afskæres fra at søge politisk indflydelse på verdenen omkring sig, og at de også skal afskæres fra FN osv.
Der er faktisk måske en idé i at prøve at gøre Iran lidt mere samtalevenligt, for hvis vi endelig skal tage historien frem, har den jo aldrig vist, at Iran har været særlig interesseret i at være med i en åben dialog om en åben, demokratisk og helhjertet proces.
Derimod har man været interesseret i at indgå i en proces, hvor man som i dette tilfælde eksempelvis kunne tilrane sig ny viden om frembringelsen af atomvåben osv.
Men det skal aldrig nogen sinde afskære Dansk Folkeparti fra at støtte, at man som aktiv part og aktiv partner i FN-samarbejdet har været med til at føre den FN-resolution, som vi arbejder på grundlag af i dag, ud i livet.
Det har jeg det ganske fint med.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-12-05:
Nu hopper kæden altså fuldstændig af for Dansk Folkepartis ordfører, når han ikke kan se, at den krig, som Dansk Folkeparti har støttet et hundrede procent og stadig støtter, mens man stadig giver et skønmaleri af situationen, har haft store, store konsekvenser for magtfordelingen i hele regionen.
Man tror, det er løgn, at Dansk Folkeparti ikke kan se, at denne krig har styrket det iranske præstestyre, som i dag står så stærkt som i mange, mange år – ja, så stærkt, at det formentlig bliver bedt om at være med i en løsning, så USA kan komme ud af moradset på en eller anden måde.
Det er da ikke uinteressant, det er da af afgørende betydning og afgørende alvorligt, når man ser på, hvad vi er kommet ud i, synes jeg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-12-05:
Jeg sagde ikke, at styrkesituationen mellem Iran og Irak og Iran og den vestlige verden er uinteressant.
Jeg sagde bare, at det, vi skal forholde os til her, er den danske indsats i Irak.
Det er da rigtigt, at andre lande af rent egoistiske grunde vil kunne se det fornuftige i at prøve på at præge udviklingen og trykke på de rigtige knapper for netop at fremme deres egen politiske sag, og det er jeg da ikke i tvivl om at ledelsen i Iran også vil gøre.
Men jeg mener altså ikke, det har ret meget med Folketingets konkrete dagsorden for i dag at gøre.
Jeg mener, det er en anden sikkerhedspolitisk diskussion, som vi kan tage en anden dag, for som det blev nævnt af hr. Holger K. Nielsen, er der lande, som ønsker at kunne blive i stand til at benytte sig af atomvåben osv.
Jens Hald Madsen (V), 2006-12-05:
Det at sige, at en statsminister lyver og fremfører en løgn, synes jeg er stærke ord.
Derfor skal jeg lige have afprøvet noget: I 1998 var hr. Niels Helveg Petersen udenrigsminister, og der kom et beslutningsforslag om invasion af Irak sammen med præsident Clinton på baggrund af – hvilket mange, mange gange blev nævnt – masseødelæggelsesvåben.
Jeg spørger så nu: Var det manglende dømmekraft?
Begik hr. Niels Helveg Petersen en fejl, eller værre endnu, løj hr. Niels Helveg Petersen?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Vi har ved flere lejligheder diskuteret situationen i 1998.
Jeg mener ikke, man med nogen rette kan sammenligne den situation, der var i 1998, og situationen i foråret 2003.
Der er en lang række forskelle.
Det tillader det ene minut her ikke, at jeg går længere ind på.
Men når jeg siger, at Irakkrigen startede med en løgn, er det, fordi det er så tydeligt, at den amerikanske regering besluttede sig for at føre den krig og ikke havde noget solidt grundlag i de efterretninger, den selv sad inde med.
Så siger jeg: Og den danske stat støttede den løgn.
Jens Hald Madsen (V), 2006-12-05:
Jeg bliver bare nødt til at sige følgende: Det fremgår med al tydelighed, at grundlaget for at gå ind i Irak var FN-resolutioner.
Saddam Hussein havde leget kispus med det internationale samfund i 12 år.
Så blev der nævnt masseødelæggelsesvåben på baggrund af tidligere erfaringer.
Det kan sammenlignes, fordi hr. Niels Helveg Petersen selv som udenrigsminister har fremsat et beslutningsforslag, hvori masseødelæggelsesvåben også er nævnt.
Så må jeg kun konkludere én ting: Hvis det, som statsministeren har fremlagt om masseødelæggelsesvåben, er løgn, kan jeg kun sige, at når det også stod i hr. Niels Helveg Petersens beslutningsforslag i 1998, så er hr. Niels Helveg Petersen også en løgner.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Hr. Naser Khader kan ikke dele verden op på den måde.
Jo, det kan selvfølgelig godt være, hr. Naser Khader kan, men for mig er det klart, at demokrati er godt og diktatur ikke er godt.
Svend Auken (S), 2006-12-05:
Var det en del af den oprindelige strategi, at det, vi skulle gøre sammen med andre tropper i den sydlige region, var at omdanne det multikulturelle irakiske Sydirak til en shiitisk teokratisk domineret stat efter iransk forbillede?
Er det, som man nu føler er den store sejr, man har vundet, sådan, at når man taler om ro, så er det ro mellem de irakiske militser?
Der er jo ingen, der drømmer om, at nationalregeringen har noget at skulle have sagt i selve Basra.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
To ting: Det første er, at jeg ikke kan genkende hr. Svend Aukens beskrivelse af situationen.
Det er også grunden til, at overdragelsen af ansvaret til de irakiske sikkerhedsstyrker ikke har kunnet foregå hurtigere, end tilfældet er.
Men jeg synes trods alt, det er et fremskridt, at de irakiske sikkerhedsstyrker har overtaget ansvaret i to provinser og snart kan overtage ansvaret i en tredje, men hr. Svend Auken har ret i, at den fjerde og sidste, nemlig selve Basra, ligger det tungere med.
Men irakerne har selv et mål om at kunne overtage ansvaret i løbet af 2007, og det er selvfølgelig et mål, vi meget gerne vil gøre vores yderste for at de kan få opfyldt.
Svend Auken (S), 2006-12-05:
Jeg forstod på statsministeren, at vi var i færd med at gøre arbejdet færdigt i det sydlige Irak, at det gik fint i Basra, at vi overdrog magten gradvis til irakiske tropper osv.
Er sandheden ikke den, at der har været en flugt af talent fra Basraregionen som følge af de meget ubehagelige undertrykkelsestendenser, der er fra fanatisk shiitisk side, og at det ikke er de nationale tropper, der overtager magten dernede?
Tværtimod er regeringens forsøg på at sende nationalregeringen ned og genoprette en autoritet i Basra slået fejl, for det er to konkurrerende militser, hvis aktiviteter den internationale koalition har besluttet sig til ikke at blande sig i, der til gengæld har den fulde magt med kvindeundertrykkelse og undertrykkelse af anderledes tænkende til følge i Basra.
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Nu skal man ikke bare rette sig automatisk efter meningsmålinger, men en meningsmåling, som viser, at et flertal af danskerne er for at trække tropperne hjem, må da også mane til eftertanke hos Dansk Folkeparti, lige så vel som en meningsmåling hos danskerne, der viser, at 80 pct. er for mere overvågning – nu kender jeg ikke lige den specifikke meningsmåling – selvfølgelig også gør et indtryk på mig og får mig til at overveje, hvad jeg så skal gøre.
Jeg mener faktisk, at vi har et godt argument i forhold til overvågning, men det er en anden diskussion, som også Enhedslisten har været med til at rejse mange gange i Folketingssalen, og det vil vi også meget gerne i fremtiden.
Men jeg synes, at hr. Hans Kristian Skibby skulle notere sig, at et flertal af den danske befolkning er imod besættelsen af Irak, men det kan vi nok ikke forvente.
Vi kan nok ikke forvente, at hr. Hans Kristian Skibby vil stemme for, at tropperne bliver trukket hjem, men til gengæld er jeg ret sikker på, at det kommer hr. Hans Kristian Skibby nok til at stemme for inden ikke særlig længe alligevel, for det går kun den forkerte vej i Irak.
Det vil hr. Hans Kristian Skibby også komme til at opdage snarlig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-12-05:
Det er sådan set rigtigt nok, at situationen ikke er rar i Irak.
Hr. Rune Lund siger så, at situationen er værre nu end tidligere.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Rune Lund med hensyn til, at der tidligere var fred, og at der kunne børnene gå sikkert i skole osv.
Det er sikkert også rigtigt, at det har været bedre førhen, men det, der var problemet tidligere, var det ikke, at der ikke var frihed samtidig i Irak?
Der havde man freden, men man havde ikke friheden.
Nu prøver man så på at kombinere både fred og frihed, og det vil alt andet lige altid have en pris.
Hr. Rune Lund henviste til en meningsmåling, der sagde, at flertallet af danskerne var imod den her indsats nu.
Der har også været en meningsmåling i sidste uge, som viser, at 80 pct. af danskerne er for mere overvågning, altså mere overvågning i Danmark.
Kan man så ikke også få Enhedslisten til, når de nu gerne vil kigge på meningsmålingerne, at forholde sig til også andre meningsmålinger?
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Jeg kan i hvert fald se det, som hr. Hans Kristian Skibby ikke kan se.
Det er, at siden de udenlandske tropper gik ind i Irak i 2003 er det kun blevet værre.
Jeg har ikke hørt hr. Hans Kristian Skibby eller andre fra krigsflertallet her i Folketinget komme med noget bud på, hvordan situationen skulle blive bedre.
Situationen er meget alvorlig i Irak, men der er jo ingen tvivl om, når man ser på situationen i Irak, at hvis vi bare fortsætter som nu, så bliver det kun værre.
En nødvendig forudsætning for at kunne igangsætte andre initiativer er, at den USA-ledede koalition trækker sine tropper ud af Irak.
Så kan det godt være, at der er brug for tilstedeværelse af andre tropper; det kunne være FN-tropper f.eks. fra arabiske lande, som vil have en anden legitimitet i den irakiske befolknings øjne.
Det er noget, man må se på i dialog med irakerne.
Men der er jo ingen tvivl om, at den nuværende militære tilstedeværelse er kontraproduktiv, den er en del af problemet og ikke en del af løsningen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-12-05:
Jeg synes altid, det er interessant at høre Enhedslistens argumenter for, hvor nemt det ville være, hvis man vælger at trække sig ud af en mission som den, de danske styrker er på i Afghanistan, og hvordan det, som det blev sagt fra hr. Rune Lunds side, jo vil være til fordel for de civile i Irak, og at det ville forbedre situationen.
Det var de ord, jeg hørte helt direkte.
Mener Enhedslisten ikke, at der stadig væk ville være problemer i konflikterne mellem sunni- og shiamuslimer?
Mener Enhedslisten ikke også stadig væk, at der ville være problemer omkring kurderne og slagsmål om olierigdomme og naturressourcer osv.?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
I 2003 stemte Det Radikale Venstre som sagt imod vores engagement.
Vi stemte for situationen tidligere, og vi har jo i øvrigt også støttet NATO's aktion i Kosovo.
Den mener vi var aldeles forkert.
Allan Niebuhr (KF), 2006-12-05:
Jeg står her med en udskrift fra førstebehandlingen af sagen vedrørende indsatsen i Irak, den 19. marts 2003.
Mener hr. Niels Helveg Petersen det samme som fru Marianne Jelved, eller var det en fejlvurdering, at Det Radikale Venstre var med til at trække Danmark ind i situationen i Irak?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Ja, jeg mener, Danmark skal begynde at trække sig ud.
Jeg mener ikke, Danmark fortsat skal være et symbol på en helt fejlslagen udvikling i Irak.
Den nye forsvarsminister blev også spurgt om sit syn på Irak i øvrigt, og han sagde: Jeg er villig til at søge nye veje.
Midtvejsvalget frembragte en ny politisk situation i USA, og det er det, vi er ved at se.
Allan Niebuhr (KF), 2006-12-05:
Nu var det sådan, at da fru Pia Christmas-Møller før var oppe på talerstolen, sagde og gav hun kredit for, at det var en vanskelig sag, og at det ikke kun var en gylden sag og en vindersag, vi var i gang med.
Der var mange besværligheder undervejs.
Når den nye amerikanske forsvarsminister i dag har svaret no way til spørgsmålet om, hvorvidt krigen var ved at blive vundet, tror hr. Niels Helveg Petersen så, at den amerikanske forsvarsminister dermed mente, at den anden vej så var at trække de amerikanske styrker ud her og nu?
Nu har jeg stor respekt for udenrigsministre, de får et stort internationalt kendskab, så jeg vil godt spørge hr. Niels Helveg Petersen: Tror hr. Niels Helveg Petersen, at det er rigtigt, at Danmark trækker sig ud her og nu på tværs af ønsket fra en demokratisk valgt regering i Irak, der beder os om at blive?
Det var to spørgsmål.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Jeg tror ikke, der findes noget, der kan kaldes et endegyldigt svar på den situation, der er i Irak.
Det er meget svært – umuligt for mig – at se gode løsninger på situationen i Irak.
Men jeg er overbevist om, at det bliver en del af løsningen, at koalitionsstyrkerne begynder at trække sig tilbage.
Det er jeg fuldstændig overbevist om, og det er der til overflod belæg for i den internationale debat.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-12-05:
Hr. Helveg Petersen er kendt for at være meget ferm til taktik, og det er vel begrundelsen for, at hr. Helveg Petersen har været talsmand for mange forskellige former for radikal udenrigspolitik over årene set under et.
Så lad det være en kendsgerning for sig.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er det i den konkrete situation i Irak under hensyntagen til den ganske almindelige iraker, som fører til, at Danmark og den internationale koalition skal trække sig ud hurtigst muligt?
Hvem er det, der anbefaler det af personer, eksperter, ansvarlige, der har med de irakiske forhold at gøre?
På hvilket grundlag støtter hr. Niels Helveg Petersen den påstand om, at det er svaret på de problemer, der er i Irak netop nu?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Jeg mener, det er meget nemt at dokumentere i månederne forud for krigsudbruddet, at det var masseødelæggelsesvåben, der var det afgørende argument.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-12-05:
Jeg synes, det er ganske stærkt at skulle høre en tidligere udenrigsminister, som oven i købet er, jeg tror, næstældste medlem af Folketinget og dermed har en meget, meget lang parlamentarisk erfaring, hævde, at det ikke er det danske beslutningsforslag, der ligger til grund for den danske deltagelse i Irak.
Det danske beslutningsforslag rummede 13 begrundelser for, at Danmark skulle deltage i den internationale koalition, og der var ikke tale om, at et eneste af disse punkter henviste til, at det var, fordi Saddam Hussein dokumenterbart rådede over masseødelæggelsesvåben – ikke et af de 13 punkter.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Jeg fastholder, at der intet grundlag er for at sammenligne de to situationer.
Jeg husker så tydeligt, da den amerikanske udenrigsminister, Colin Powell, stod i FN's Sikkerhedsråd med plancher og power points og dokumenterede – i anførselstegn – tilstedeværelsen af masseødelæggelsesvåben.
Det var grundlaget for krigen.
Jeg må sige, at jeg ikke kan tage det alvorligt, når regeringen påstår, at de 400 danskere, der er dernede, er der på et andet grundlag end resten af koalitionen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-12-05:
Nu har jeg ganske svært ved at se, hvad en diskussion om Irans styrke har at gøre med en situation, hvor danske troppebidrag er med i en aktion i Irak.
Men jeg vil gerne sige, at spørgsmålet om styrkeforskelle mellem nationalstaterne i Mellemøsten altid må komme an på en vurdering.
Hvis det var her i Danmark, vi skulle vurdere det, ville det temmelig sikkert blive andre end mig her i Folketinget, der først blev orienteret.
Jeg synes i øvrigt heller ikke, at spørgsmålet om Iran skal danne baggrund for en debat om den interne politiske og civile situation i Irak, for det er to forskellige verdener.
Naser Khader (RV), 2006-12-05:
Jeg forstår, at statsministeren placerer SaudiArabien hos de onde.
Jeg er enig med statsministeren i, at vi i øjeblikket er vidne til en global kamp mellem demokrater og antidemokrater, demokratier og antidemokratier.
Jeg er også glad for, at statsministeren laver den opdeling, der hedder de gode og de onde.
De gode er demokratierne, og de onde er ikkedemokratierne.
Men det, jeg vil spørge om, er: Hvor ville statsministeren placere USA's tætteste allierede, Saudi-Arabien – hos de gode eller de onde?
Søren Pind (V), 2006-12-05:
Jeg forstår ikke fru Line Barfods svar.
Fru Line Barfod har lige stået her og svunget sig op som den store menneskerettighedsforkæmper – i øvrigt i dyb modstrid med den tradition, der findes på den fløj, fru Line Barfod opholder sig på – men et svar på mit spørgsmål fik jeg jo ikke.
Den tidligere chefredaktør for Land og Folk, hr. Frank Aaen, var i Afghanistan, legitimerede angrebet på Afghanistan og overværede tortur.
Hvilken holdning har fru Line Barfod til det, og hvad agter fru Line Barfod at gøre ved det, siden Enhedslisten er sådan et rent parti?
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Jeg synes, det er noget besynderligt, at hr. Søren Pind kommer med sådanne nogle påstande.
Nu ved jeg, at der er meget vid ytringsfrihed i Folketinget med hensyn til, hvad man kan tillade sig at komme med af påstande.
Jeg synes, hr. Søren Pind skulle sige dem direkte til den person, som han påstår skulle mene alle de ting.
Søren Pind (V), 2006-12-05:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge fru Line Barfod, når nu hun svinger sig sådan op, hvad hun egentlig agter at gøre ved det
– jeg kan sige, at der i Venstres gruppe ikke findes sådanne medlemmer, ikke en eneste – for: Sig mig, hvem du omgås, og jeg skal sige dig, hvem du er.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Nu er det ikke kun i én film, man har været ude og dokumentere, at amerikanske styrker har begået overgreb.
Vi har alle sammen set billederne fra Abu Ghraib, vi har sågar set amerikanske soldater, der er blevet dømt for de overgreb, der har fundet sted i Abu Ghraib; vi har alle sammen set billederne fra Guantánamo; vi har alle sammen set, at man har voldsomme diskussioner i USA, også fra domstolenes side, om, hvorvidt det er imod menneskerettighederne og imod USA's forfatning, at man tilbageholder folk på ubestemt tid.
Det er ikke kun én film.
Vi mener, at man i et demokrati burde sikre, at man har klare undersøgelser og klar dokumentation for, at man ikke på nogen måde kan siges at medvirke til overgreb på menneskerettighederne.
Allan Niebuhr (KF), 2006-12-05:
Jeg håber virkelig også, at man så efterfølgende, når det her nu bliver sat i de rigtige rammer, vil være i stand til at trække sine voldsomme beskyldninger tilbage.
De danske soldater arbejder efter fuldstændig klare regler, både i Afghanistan og i Irak, og jeg synes, de gør det utrolig flot.
Jeg synes, det er synd, at debatten på den her måde på grund af nogle manipulationer skal gå hen og ødelægge den flotte indsats, som vores soldater gør.
Det synes jeg ærlig talt ikke de fortjener.
Jeg håber ærlig talt, at Enhedslisten, når vi nu får undersøgt, hvad baggrunden for den film er, og hvad der er op, og hvad der er ned, så også vil være i stand til at rejse sig op sige, at her tog de fejl.