runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2005-05-25:
Som jeg har sagt tidligere, skal man bare huske, at én ting er, at man får nogle EU-midler, men EU-midler skal derudover matches med nationale midler og skal også matches med, at virksomhederne føler, at de har penge til rådighed, for at de kan investere; de skal jo komme med projekterne.
Og der er vi bare nødt til, synes jeg, alle sammen at forstå, at de jo selvfølgelig er stramt kørende for øjeblikket.
Jeg skal ikke kunne sige, om det bliver alle, men næsten alle projekter, der har søgt om penge fra FIUF-midlerne, altså alle dem, der har vist interesse i at få midler, tror jeg vil få det i år igen.
Det, vi har tilbage, er spørgsmålet om ophugning.
Og det er derfor, jeg siger, at selve debatten om ophugning skal komme, når vi har fået en fiskeriregulering på plads.
Det skulle vi gerne have til sommer, og jeg ved, at begge de to spørgere, som er til stede her, fra Socialdemokratiet, er meget interesserede i fiskeri, og at vi løser problemet, og jeg er sikker på, at vi får nogle gode forhandlinger, hvor vi kan hjælpe hinanden, men det er i den forbindelse, vi skal aftale, hvad det er, der så skal ske, hvis vi går ind og laver en ophugning, hvis vi går ind og sænker antallet af både, som skal kunne fiske af de danske kvoter.
Søren Krarup (DF), 2005-05-25:
Jeg har jo hørt forargelsen over hr. Søren Pind, og jeg kan ikke helt lade være med lige at kommentere den med et spørgsmål.
Hr. Søren Pind har altså talt for, at der ikke skulle findes narkomaner og deres efterladenskaber, først og fremmest sprøjter, på de københavnske gader, og han ville gøre noget effektivt for at forhindre det.
Naturligvis har det ført til, at hele offentlighedens kompagni af farisæere rider på deres kæphest for at vise, at dette forfærdelige menneskesyn må man tage afstand fra.
Så læste jeg i Weekendavisen om en mor, i øvrigt en ret velhavende mor, for det var to arkitekter, der havde bosat sig på Vesterbro, fordi de altså ville prøve på at leve der, hvor Københavns hjerte er, og de havde oplevet gang på gang, at deres små børn løb og legede med sprøjter, som narkomaner havde efterladt.
Hun sagde: Jeg er rystende nervøs ved at lade mine børn være på gaden, og jeg vil ikke blive her, hvis de forhold bliver ved.
Jeg vil spørge justitsministeren, om hun ikke vil give mig ret i, at i den reelle situation er hr. Søren Pinds forslag måske ikke uden videre at afvise, for det er en beskyttelse af de svage, først og fremmest børnene, som lever i en frygtelig risiko i disse områder.
Lene Hansen (S), 2005-05-25:
Jeg kan ikke helt høre i det, ministeren siger, om jeg skal føle mig tilfredsstillet eller beroliget.
Jeg synes stadig væk, der er en vis form for tvivl hos mig i hvert fald om, hvad det egentlig er, regeringen har planer om på fiskeriområdet.
Sammenholdt med den krise, som vi har hørt omtalt tidligere i dag, som hærger fiskerierhvervet – den mest alvorlige erhvervskrise, der faktisk er i Danmark i øjeblikket – kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens bud på, hvilke konsekvenser eventuelt manglende midler fra EU’s strukturfonde vil få for omstillingen og udviklingen, der er så nødvendig i den fremtidige fiskerisektor.
Det drejer sig sådan set om det samme emne.
Vi modtog fra Danmarks Fiskeriforening et ret alarmerende brev i sidste uge, og det fik mig til at rejse debatten allerede i fredags.
I det brev skriver Fiskeriforeningen, at Danmark må undlade at hjemtage ca. 70 mio. kr. i FIUF-støtte fra EU, fordi vi hverken kan eller vil yde den nødvendige medfinansiering.
Det er en oplysning, der kommer fra FødevareErhverv under Fødevareministeriet.
Det er klart, at sådan et brev giver anledning til nogen bekymring især jo for os, der er fiskeripolitiske ordførere, og jeg vil spørge, om ministeren vil gøre rede for, hvordan den situation, vi åbenbart er kommet i, hænger sammen med de mål, der er fastsat i regeringsgrundlaget, hvor der siges, at regeringen ønsker, at der skal ske fuld hjemtagning af EU-midlerne.
»Vil ministeren forklare, hvordan de i begrundelsen omtalte forhold hænger sammen med de mål, der er fastsat i regeringsgrundlaget, hvori det siges, at »regeringen ønsker, at der skal ske fuld hjemtagning af EU-midlerne«?«
Skriftlig begrundelse
Endvidere siges det, at Danmark må vinke farvel til ca. 500 mio. kr. i EUstøtte i denne FIUF-periode – igen på grund af manglende national medfinansiering.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-05-25:
Nu er det sådan set ikke første gang, hr. Bjarne Laustsen hører om, at der er penge på kontoen, for som netop oplyst af spørgeren selv, var vi sammen i lørdags, og der sagde jeg det faktisk også, endda i fuld offentlighed.
Så det er bare en gentagelse i dag.
Jeg har sagt flere gange, at en ophugningsrunde godt kan komme på tale, men kun hvis det sker i en samlet plan.
Derfor har regeringen som den første regering iværksat en total undersøgelse af: Hvordan skal man regulere fiskeriet?
Og derfor vil vi efter juli, når rapporten kommer, komme i den situation.
Så er det i jo øvrigt sådan, at hver gang vi indgår finanslovaftaler, så opgør vi: Hvor meget skal vi tage hjem af FIUF-midlerne?
Det vil sige, at det skal besluttes inden den 1. januar 2006, for at vi stadig væk kan nå at få nogle af de midler hjem, og det afviser jeg slet ikke.
Og jeg synes, at indenrigsministeren svarede fantastisk godt i fredags.
Det har jeg faktisk også sagt; jeg synes, det var helt rigtigt svaret.
Jeg vil bare ikke begynde at give nogen løfter om noget, som jeg ikke kender noget til.
Og der er ingen, der endnu har gjort sig den umage at gå ind og få lavet en regulering af fiskeriet, for det findes ikke.
Det er det, vi nu er i gang med, og kan vi så finde hinanden i det, er det klart, at så indgår der også nogle af de elementer, og så er jeg helt klar til at kigge på, hvordan man kan bruge pengene.
Det har faktisk været meningen hele tiden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-25:
Nu ved jeg ikke, om hr. Niels Busk er koblet direkte på nede i EU og hører fødevareministerens belæring om, at en EU-politiker fra Venstre ikke har sat sig ind i substansen i det her.
Det tror jeg da han har.
Det, der er lidt underligt ved det, er, at i fredags havde vi en debat, hvor hr. Leif Mikkelsen som regionalpolitisk ordfører sagde, at man på alle områder vil hjemtage fuld EU-finansiering.
Indenrigsministeren, der talte på regeringens vegne, berørte også det her emne, og der sagde indenrigsministeren, at man ville overveje at hjemtage det her og finde yderligere midler for at imødekomme ansøgningen fra bl.a. Fiskerirådet.
Jeg har ikke hørt – og jeg har forsøgt at høre godt efter – om ministeren gav et tilsagn om, at man ville gå ind og overveje situationen igen, fordi krisen er så bastant og så omfattende, som den er.
Det er et spørgsmål om i finanslovforhandlingerne at finde flere midler, således at der er mulighed for at få EU-midlerne.
Hver gang vi giver 1 kr., så bliver det jo til 2 fra EU, således at vi kan gøre endnu mere, end vi gør i dag.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-05-25:
Jeg er nødt til at sige, at jeg tror, det her spørgsmål er kommet lidt overraskende for nogle, for jeg er ikke sikker på, at særlig mange kender substansen i det.
Jeg kan i hvert fald læse mig til, at nogle er kommet til ikke helt at leve sig ind i den, for fakta er jo, at vi har stillet omkring 400 mio. kr. til rådighed i 2005.
Nogle af pengene er der allerede sat formål på, men der er absolut plads til nye ideer og forslag.
Så lad os nu tage det helt langsomt.
Det er ikke sådan, at situationen tilsiger os, at vi ikke har de penge, vi skal bruge til at lave de projekter.
Måske er det næsten sådan, at alt, hvad der bliver ansøgt om, vil vi kunne gennemføre.
Det element, vi mangler heri, er, at vi muligvis kommer til at gå ind i en ophugningsordning.
Jeg håbede, at hr. Bjarne Laustsen netop ville sige, at det er dejligt at se, at regeringen – i øvrigt som den første regering – har taget hånd om alt det omkring fiskeripolitikken, skrevet det ind i regeringsgrundlaget, sørget for, at nu kommer det i juli, og at vi derfor så skal tage debatten efterfølgende.
Vi er nødt til først at have faktaene.
Lene Espersen (KF), 2005-05-25:
Nu regner jeg jo fru Karen Hækkerup for både at være en dygtig politiker og også en politiker, der endnu ikke har mistet hørelsen, så jeg finder ingen grund til at gentage, hvad jeg allerede har sagt, nemlig at det ikke er regeringens politik.
Naturligvis indfanger man ikke bare tilfældige personer og sætter dem i fængsel uden dom.
Det har jeg aldrig hørt skulle foregå i andre lande, og det er en absurd tankegang.
Jeg er fuldstændig enig med socialministeren i de betragtninger, socialministeren allerede er kommet med i den konkrete sag.
Men det, jeg meget gerne vil understrege, er, at regeringen har sagt, at der er nultolerance, så vi får narko ud af fængslerne.
Til gengæld skal vi sikre ordentlige, reelle behandlingstilbud på alle niveauer for de narkomaner, der er i fængslerne.
Det er selvfølgelig folk, der har fået en dom, men hvor man må sige, at det jo ikke kun er relevant, men også menneskeligt det eneste rigtige at forsøge at løse deres misbrugsproblem, så de ikke ender i den samme suppedas igen den dag, de har afsonet en dom.
Det er derfor, at vi udvikler behandlingskapaciteten i fængslerne.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-25:
Nu er det ikke så længe siden, regeringen skrev det her program, der hedder »Nye mål«, og vi kaldte det så nye mål uden midler.
Det er blevet mere aktuelt siden hen, end vi måske havde drømt om.
Jeg vil også godt sige, at vi ikke står alene med den her sag.
I Nordjyske Stiftstidende i dag er der en EU-politiker, som fødevareministeren kender udmærket, Niels Busk, som undrer sig over regeringens gøren og laden på det her felt, fordi han netop konstaterer, at fiskeriets krise er så voldsom, at der er behov for flere midler.
Det synes jeg fødevareministeren skulle anerkende og se at komme længere frem i skoene, for det handler jo om prioritering.
Når regeringen har skrevet, som den har gjort i regeringsgrundlaget,
må der være en grund til det, og selv om fødevareministeren ikke har været fiskeriminister i særlig lang tid i den her omgang, har han trods alt været på besøg i havnene og hørt organisationerne.
Det er ikke længere siden end i lørdags, vi var sammen til Danmarks Fiskeriforenings generalforsamling, hvor det også blev sagt med tydelig røst, at man ønsker de her midler til omstilling, nyudvikling osv.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Lene Espersen (KF), 2005-05-25:
Jeg vil sige til fru Karen Hækkerup, at det var jo lige præcis, fordi regeringen følte, at der var et område, som der ikke var blevet godt nok taget hånd om, at vi kom med vores handlingsplan for et par år siden.
Jeg har svaret meget klart, at den tanke, som hr. Søren Pind har haft, har overhovedet ingen i regeringen sympati for.
Hr. Søren Pinds egen partifælle socialministeren har også udtalt sig imod den.
Det mener jeg sådan set står ganske klart, hvis man ellers følger debatten i medierne.
Det er klart, at de stofmisbrugere, som kommer i fængsel, og dem er der ganske mange af, er vi i fuld gang med at udbygge behandlingstilbud til.
Det kan hjælpe dem ud af deres stofmisbrug, og det synes jeg er en meget, meget fornuftig måde at gribe problemstillingen an på.
Men det er klart, at det første er, at motivationen til at gå i behandling skal være til stede, og derfor bliver der også åbnet motivationsafdelinger så vel for mandlige som for kvindelige stofmisbrugere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-25:
Jeg kan oplyse, at præsident Bush under vores fælles pressemøde blev spurgt om, hvordan han forholder sig til de sager, der har været om mishandling af fanger i amerikansk varetægt.
Hertil svarede præsidenten, at den amerikanske regering naturligvis stiller de personer til ansvar, der ikke måtte have overholdt menneskerettighederne og almindelige normer for menneskelig værdighed.
Han fik altså lejlighed til meget klart at fastslå, hvad der naturligvis er den amerikanske linje i den sag.
Jeg har ikke grund til at tvivle på hans udtalelser.
Frank Aaen (EL), 2005-05-25:
Det bliver mere og mere det her velkendte billede af de tre aber, der holder sig for ørerne, for øjnene og for munden.
Samme dag den danske statsminister var i Washington, kom der nye rapporter om overlagte mord på fanger i Afghanistan; alt i alt indtil videre 26 tilfælde af fanger er kendt, der er døde i Afghanistan eller Irak, mens de har været i amerikansk varetægt.
Fandt statsministeren ikke på noget tidspunkt anledning til at sige, at det var stærkt kritisabelt, og at vi måtte tage afstand fra, at USA på den måde er ansvarlig for både mord og mishandling af fanger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-25:
Jeg er fra pressen bekendt med, at der skulle være mistanke om, at USA foretager en trafik som den, hr. Frank Aaen her beskriver.
Men jeg kan til det bare sige, at præsident Bush flere gange offentligt har fastslået, at fanger, der overdrages til deres hjemlande, ikke vil blive udsat for tortur, og jeg har ingen grund til at tvivle på præsidentens udtalelser i den sag.
Frank Aaen (EL), 2005-05-25:
Med hensyn til det sidste beklager jeg.
Selvfølgelig er det Washington.
Jeg spørger videre til, hvad der blev sagt til den amerikanske præsident, for lige i de dage, hvor statsministeren var i Washington, kunne den danske regering bekræfte, at CIA-fly har overfløjet dansk luftrum med fanger, må man gå ud fra.
I hvert fald er det den trafik, CIA er anklaget for, og som er dokumenteret i andre lande.
Skal de have en lidt hårdhændet behandling, man ikke lige tør give dem i USA, sender man dem til Libanon eller et andet land.
Skal de have en egentlig tortur, bliver de fløjet med sådan et CIA-fly til Syrien.
Og vil man have, at de mennesker skal forsvinde helt fra verdens overflade, flyver man dem til Egypten.
Havde den danske statsminister anledning til at sige til den amerikanske præsident, at den form for misbrug af det danske luftrum vil vi ikke tolerere?
Rejste statsministeren i sin samtale med den amerikanske præsident nogen kritik af USA’s manglende overholdelse af internationale konventioner?«
Det har åbenbart ikke gjort noget stort indtryk.
Det er et meget stort afsnit i Amnesty Internationals rapport fra 2005, det var en meget stor sag i Europarådet, og det var faktisk sådan, at det i Europarådet også var regeringspartiernes repræsentanter fra både Venstre og Konservative, der stemte for den her vedtagelse, jeg citerede lige før.
Det er en meget alvorlig sag, som optager resten af verden.
Kan vi konkludere, vil jeg spørge statsministeren, at der ikke på noget tidspunkt under de samtaler, der blev ført med amerikanernes præsident under besøget i New York, blev tilkendegivet nogen afstandtagen over for USA’s gentagne overtrædelser af internationale konventioner?
Problemet er bare – og det er der mange, herunder Human Rights Watch, der gør opmærksom på – at det i alt væsentligt kun er soldater og officerer på lavere niveauer, der bliver retsforfulgt, selv om alle trådene i det, der foregår, trækker direkte op i den amerikanske regering helt op til Rumsfeld og den tidligere CIA-direktør Tennet.
Det er jo det, som f.eks. var indholdet af den europarådsresolution, jeg citerede fra lige før, som statsministerens egne partifæller og regeringsfælle har stemt for.
Spørgsmålet er: Har statsministeren overhovedet ikke spurgt, om der ikke var brug for at gå mere til tops?
Er det nok, at en mand, statsministeren sidder og har samtale med, bare siger, at det er han imod, selv om beviser går i retning af, at vedkommende er meget tæt forbundet med den form for mishandling, der foregår rundtomkring?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-25:
De danske synspunkter vedrørende Guantánamo blev fremført over for USA allerede sidste år.
Altså, jeg kan kun gentage, hvad jeg sagde lige før, at jeg har konstateret, at Danmark og USA er enige om, at fremme af menneskerettigheder og sikring af respekt for menneskerettigheder er en helt afgørende udenrigspolitisk målsætning.
Det er vi fuldstændig enige om.
Frank Aaen (EL), 2005-05-25:
Nu er det jo nemt at komme med en masse pæn lyrik.
Nu er det altså faktisk Amnesty International, der siger, at USA ikke overholder de retningslinjer og internationale konventioner, der er gældende, og at der derfor er brug for, at i særdeleshed den danske regering, fordi vi deltager i en koalition i Irak sammen med USA, siger klart fra over for USA’s tvetydige holdning til menneskerettighederne.
Skal jeg forstå det svar og det lirumlarum, der lige kom fra statsministeren, sådan, at der ikke på noget tidspunkt af statsministeren blev sagt klart fra over for de utallige sager, der har været fremme i offentligheden, om USA’s krænkelse af menneskerettigheder og deltagelse i tortur?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-25:
Jeg har konstateret, at den amerikanske præsident ligesom jeg er af den opfattelse, at alle lande skal overholde internationale regler og skal overholde reglerne om menneskerettigheder, og det går jeg ud fra som en selvfølge også bliver fulgt i praktisk politik.
Frank Aaen (EL), 2005-05-25:
Amnesty International har i dag offentliggjort deres seneste årsrapport, og de skriver bl.a. i en pressemeddelelse: »USA lægger som den suveræne politiske, militære og økonomiske supermagt linien for regeringers optræden verden over.
Når verdens mest magtfulde land blæser på retssikkerhed og menneskerettigheder, giver det andre fribillet til at begå overgreb uden at blive straffet.
Danmarks tætte bånd til USA og vores deltagelse i koalitionen i Irak forpligter den danske regering til at sige klart fra overfor USA’s tvetydige holdning til menneskerettighederne.«
Derfor det enkle spørgsmål, da statsministeren nu havde mulighed for at tale direkte med USA’s præsident, om der så i den anledning blev udtrykt klar og utvetydig afstandtagen fra USA’s holdninger til menneskerettigheder.
Karen Hækkerup (S), 2005-05-25:
For at skabe motivation til at gå i behandling er der jo masser af rapporter, der peger på, at så skal man lade være med at stresse narkomanerne og eksempelvis give dem mulighed for at indtage deres stof i sundhedsrum, som vi også er medforslagsstillere til et forslag om.
Derigennem ville de få motivation til på sigt at blive stoffri.
Det ville være den rigtige skadebekæmpende eller skadeforebyggende indsats, man kunne gøre.
Frank Aaen (EL), 2005-05-25:
Jamen det er da en hån bare at udtale i fællesskab, at man er imod overtrædelse af internationale konventioner, og at man skal overholde menneskerettighederne, når det dokumenteres dagligt, at USA ikke gør det.
Lad mig tage en anden beslutning, nemlig Europarådets for en måned siden.
På Guantánamobasen er mange internerede blevet underkastet grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling, der har fundet sted som et direkte resultat af en officiel politik bemyndiget fra højeste sted i den amerikanske regering.
Derfor vedtog Europarådet en opfordring til De Forenede Staters regering om at ophøre med at torturere og give internerede på Guantánamo Bay dårlig behandling og om enten at give dem en retfærdig rettergang eller at løslade dem i tråd med international ret.
Var der anledning til at videregive en sådan kritik som den, Europarådet her udtrykker, til den amerikanske præsident?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-25:
Præsidenten gav udtryk for, at der allerede var gennemført otte eller ni undersøgelser af uafhængige instanser, og at 20 pct. af de hidtil dømte var officerer.
Der er altså ikke bare tale om at dømme personer nederst i hierarkiet.
Jeg vil gerne gentage, at regeringen har fuld tillid til, at det amerikanske retssystem tager hånd om de problemer, der har været, og at myndighederne tager de fornødne skridt til at forhindre gentagelser.
Det var nu i Washington, jeg var på besøg, men det skal ikke skille os ad.
Jeg vil bare sige, at det danske synspunkt er velkendt og blev fremført allerede sidste år.
Vi har sagt, at fangerne på Guantánamo efter vores opfattelse selvfølgelig må have en afklaring af deres situation.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Espersen (KF), 2005-05-25:
Det korte svar er nej, for det er ikke en gangbar løsning.
Hvis man skulle forfølge tankegangen, at der ikke er kapacitet i landets fængsler til det, så vil jeg sige, at så bliver det heller aldrig regeringens politik at anvende pladserne til indfangne narkomaner, alene med den begrundelse at de ikke ønsker at gå i behandling.
Regeringens indsats i kampen mod narkotikamisbrug fremgår af den handlingsplan, der hedder »Kampen mod narko« fra oktober 2003.
Den handlingsplan indeholder initiativer på en lang række områder inden for forebyggelse, lægelig og social behandling, retshåndhævelse og behandling af kriminelle stofmisbrugere i landets fængsler.
Med hensyn til forebyggelse er det regeringens mål at udbygge den eksisterende forebyggelsesindsats med henblik på i endnu højere grad at begrænse tilgangen af nye stofmisbrugere.
Den indsats involverer ikke kun staten, amterne og kommunerne, men også forældrene, skolerne, foreningslivet og festmiljøet.
På behandlingssiden kan også nævnes en lang række initiativer, hvis sigte er direkte eller indirekte at begrænse de skader, som følger af stofmisbrug, f.eks. kvalitetsvurdering af metadonbehandlingen som grundlag for den fremtidige kvalitetssikring og udvikling af behandlingsindsatsen, indførelsen af en ordning med gratis vaccination mod hepatitis A og B på et tidligere tidspunkt end i dag, herunder gratis vaccination imod hepatitis B af pårørende til stofmisbrugere, initiativer til begrænsning af hepatitis C-smitten og også fremlæggelse af retningslinjer for undersøgelse og behandling af hepatitis C-smittede.
Senest har regeringen bevilget midler til et projekt, som har til formål at belyse den mulige sammenhæng mellem metadonbehandling og dødsfald.
Så alle disse skadereducerende initiativer er meget væsentlige.
Men det er selvfølgelig klart, at den behandlingsgaranti, som satspuljepartierne er blevet enige om, er meget væsentlig, og det gælder også behandlingsindsatsen i fængslerne.
Frank Aaen (EL), 2005-05-25:
Det er sådan, at det bortset fra to personer er underofficerer og menige, der er blevet anklaget i de her tortursager.
Der er slet ikke noget, der tyder på, at man er i gang med at gøre ansvar gældende op i systemet.
Jeg må sige, at det er meget skuffende, at statsministeren ikke har fundet anledning til en eneste gang at udtrykke afstandtagen over for USA’s politik, når hele verden taler om USA’s mildt sagt anstrengte forhold til internationale konventioner, og når samme præsident, som statsministeren var til møde med, netop har udnævnt en justitsminister, der offentligt har udtalt nogle holdninger til tortur, som er i strid med torturkonventionen.
Søren Pind (V), 2005-05-25:
Jeg vil godt takke indenrigs- og sundhedsministeren for hans venlige bemærkninger og høre, om ikke indenrigs- og sundhedsministeren kunne tage initiativ til at få overbragt den socialdemokratiske spørger en artikel fra Weekendavisen i fredags af Lone Frank, hvori det beskrives, at Dansk Selskab for Biologisk Psykiatri har inviteret direktøren for det amerikanske National Institute on Drug Abuse, Nora Volkow.
Ha, siger Nora Volkow, som om hun havde håbet på netop dette spørgsmål.
Som psykiater troede jeg i mange år, at motivation var afgørende, men det har vist sig ikke at holde.
Hun fortæller, hvordan der er forbavsende succes med at tvangsbehandle stofmisbrugere i de amerikanske fængsler.
Efter en afgiftning og et tvungent behandlingsprogram, der kombinerer medicin og samtaler, er tilbagefaldsprocenten lavere end i mange frivillige programmer uden for murene.
Jeg vil blot høre indenrigs- og sundhedsministeren, om ikke han kunne oversende dette til den socialdemokratiske ordfører samtidig med en beskrivelse af kaoterne på Vesterbro, da ordføreren åbenbart ikke kender særlig meget til forholdene i København.
Man kunne også vælge den praktiske løsning, da hr. Søren Pind og fru Karen Hækkerup nu sidder i samme lokale, at man selv klarede det uden min mellemkomst, ligesom hr. Søren Pind og jeg jo også kunne finde andre rammer at udveksle synspunkter i.
Men altså, hvis man føler, det kræver min mellemkomst at overbringe den pågældende artikel fra Weekendavisen, så gør jeg det gerne.
Jeg er folkets tjener.