runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2005-06-07:
Jeg vil stadig væk takke justitsministeren.
Jeg tror, hun har fuldstændig ret, når hun siger, at der ingen uenighed er imellem os.
Men det, som jo er så helt afgørende, synes jeg, er, at de danske myndigheder virkelig viser handlekraft og beslutsomhed.
Jeg kan ikke i forbindelse med det perspektiv, der ligger i det, lade være at nævne, hvordan denne Abu Laban, der har opholdt sig adskillige år i Danmark som imam for folk, der skal gå for at skulle være danskere, ikke taler et ord dansk.
Og det vil sige, at han skal interviewes i dansk fjernsyn på engelsk.
Det er afslørende for, hvor meget realitet der er i den tale om integration.
Men jeg vil lige spørge helt kontant: Hvor meget har justitsministeren sagt til politiet i retning af, at al tale om blodpenge, al tale om fred ved at bestikke morderen eller morderens forfølgere, er afvist, og at der i Danmark kun gælder dansk ret?
Lene Espersen (KF), 2005-06-07:
Jeg vil sige til hr. Søren Krarup, at jeg i hvert fald vil gøre alt, hvad jeg kan, og det ved jeg hele regeringen vil, for at undgå, at sådan en situation nogen sinde skal opstå.
Det er også med udgangspunkt i det, at vi bliver nødt til at rette den målrettede indsats ind, netop mens grupperne ikke er særlig store, så de ikke lige pludselig vokser sig så store, at de udgør et problem, som politiet ikke engang kan klare.
Det er i denne fase, hvor de stadig væk både i antal og i grupperinger er til at håndtere, at jeg mener, man må sætte meget målrettet ind.
Og sager som den her er fuldstændig ødelæggende for folks tiltro til, at viljen er der til integration.
Derfor skal der sættes benhårdt ind.
Jeg vil sige, at de persongrupper, vi her har med at gøre, har ingen respekt for det danske samfund, de er fuldstændig ligeglade med os, og derfor tror jeg, at det eneste, der hjælper, er en meget kontant indsats over for de her grupper, hvor de føler politiets ånde i nakken 24 timer i døgnet.
Og det er noget sådant, Rigspolitichefen og jeg er ved at udfærdige, således at de virkelig får kamp til stregen.
Søren Krarup (DF), 2005-06-07:
Ja, jeg er nok ikke helt enig i det med de gode viljer.
Men jeg takker for svaret og efterlyser jo, og det er ministeren egentlig allerede kommet frem med, en meget beslutsom handlekraft fra øvrighedens side.
Der var i går i Jyllands-Posten en større artikel om, hvordan Hizb-ut-Tahrir på Nørrebro allierer sig med disse kriminelle typer.
Det, vi jo altså ser, er faktisk et ganske bevidst forsøg på at islamisere en del af Danmarks hovedstad.
Det betyder jo, at al tale om integration selvfølgelig bliver latterlig, fordi de hader danskerne, og de søger at ophæve dansk identitet og dansk myndighedsudøvelse.
Det vil altså sige, at der ikke er den ringeste mulighed for, at de vil respektere de danske regler, der skal gælde ifølge dansk lov.
Lene Espersen (KF), 2005-06-07:
Jeg vil sige til hr. Søren Krarup, at det er politiet fuldt ud bekendt med.
Det, jeg tror, vi står over for her, for jeg er meget enig i hr. Søren Krarups vurdering af situationen, er altså, at der er kriminelle netværk, der er ved at etablere sig og gøre sig stærke i Danmark, og som bruger det, jeg ville kalde gangstermetoder.
Jeg tror, hr. Søren Krarup brugte udtrykket mafiametoder.
Men det er jo fuldstændig det samme.
Det er også derfor, Rigspolitichefen og jeg næste tirsdag, altså om en uge, har færdiggjort en plan, der målrettet skal gå ind og bekæmpe disse kriminelle netværk.
Det bliver med de samme forholdsvis hårde kontante metoder, som vi har brugt over for rockerne.
Det mener jeg simpelt hen er nødvendigt.
Men jeg vil godt understrege, at mig bekendt er der ingen politifolk eller personer inden for dansk politi eller anklagemyndighed overhovedet, som nogen sinde kunne gå ud og bakke op om det her synspunkt om, at man skulle begynde at benytte blodpenge for at undgå, at rivaliserende bander begynder at skyde på hinanden.
Det kan aldrig nogen sinde være vejen frem, og det ville jo i sin yderste konsekvens, hvis man accepterede det, være det samme som at legalisere afpresning: Jeg stikker en pistol mod dit hoved.
Hvis du betaler pengene, sker der ingenting.
Derfor kan man ikke klart nok tage afstand fra de personer, som kommer med den slags udtalelser.
Det hører ikke hjemme i Danmark.
Det er efter min mening også virkelig at være med til at undergrave de grundpiller, som det danske samfund hviler på.
Derfor er jeg også glad for, at integrationsministeren meget klart har været ude med det samme til de muslimske grupper og sige, at det er komplet uacceptabelt og meget rystende, at den slags ting kommer frem i den offentlige debat.
Uanset de gode viljer, der måtte ligge bag, så er det et usympatisk forslag.
Søren Krarup (DF), 2005-06-07:
Svaret glæder mig, men jeg vil godt lige bore lidt mere i det.
Som jeg var inde på i det første spørgsmål, så er realiteten jo, at det er en tilbagevenden til retstilstanden, der blev afskaffet i Danmark for tusind år siden.
Det er altså en rent islamisk ret, der her vil påtvinge sig med alle gode begrundelser.
Man vil stifte fred, og man vil alting.
Men i virkeligheden er realiteten jo altså, man vil påtvinge Danmarks hovedstad islamisk ret.
Jeg påskønner meget justitsministerens gode vilje, og at man sender signal, men jeg vil spørge justitsministeren: Hvad har man sagt til politiet i retning af, at dette under ingen omstændigheder kan accepteres, i Danmark er det sådan, at når der er begået mord, så er det øvrigheden, og kun øvrigheden, der reagerer?
Lene Espersen (KF), 2005-06-07:
Jo, jeg vil sige til hr. Søren Krarup, at jeg er fuldstændig enig, og for mig er det helt væsentlige som repræsentant for et retssamfund, at overtrædelser af dansk straffelovgivning jo aldrig kan betragtes som værende en sag, der bare vedrører to private parter.
Samfundet har valgt at sige: Vi har en anklagemyndighed, der fører sagen på vegne af ofrene og på vegne af samfundet.
Og derfor må jeg sige, at de udtalelser, som det i hvert fald i min optik har været noget vanskeligt at finde ud af indholdet i, er noget, som vi ikke kraftigt nok kan tage afstand fra.
Jeg vil også gerne understrege over for hr. Søren Krarup, at det jo forholder sig således, at hvis man mødte op på en bopæl og afkrævede penge med trusler om vold eller andet, så ville det i sig selv være en overtrædelse af straffelovgivningen.
Vi har jo straffelovsbestemmelser, der vedrører både ulovlig tvang, trusler og afpresning.
Derfor skal signalet også være meget klart til de dele af det muslimske samfund, som stadig væk har en vis forkærlighed for blodpenge, at det er noget, som vi tager afstand fra.
Men det er også noget, der kan få fatale konsekvenser for de mennesker, der ønsker at benytte sig af det, fordi der altså i straffelovgivningen er strafferetlig beskyttelse, således at man ikke udsætter andre personer for ulovlig tvang eller afpresning.
Blodpenge er jo afpresning, hvis, om man så må sige, modydelsen skal være, at hvis pengene ikke bliver betalt, så øver man vold mod de pågældende mennesker.
Søren Krarup (DF), 2005-06-07:
Situationen på Nørrebro er jo efterhånden ved at være både uhyggelig og grotesk, der hersker det rene anarki, den rene mafiatilstand.
Men jeg må sige, at allerværst forekommer det mig at være, at en muslimsk imam, Abu Laban, i fuldt alvor har stillet forslag om, at islamisk lov med blodpenge for drab skal indføres på Nørrebro.
Jeg er lige ved at sige, at allerallerværst er efter min mening, at det danske politi, dvs. de danske myndigheder, har reageret med tøvende accept; at man i fuldt alvor kan tænke sig at acceptere en tilstand af islamisk ret i Danmarks hovedstad.
Jeg vil spørge justitsministeren: Synes ministeren ikke, at hele forholdet er så forrygende, så uhyggeligt og så i et længere perspektiv forfærdeligt, at der er grund til at sige klart til politiet, at vi aldrig kan acceptere, at andet end dansk lov gælder i Danmark?
Blodpenge blev afskaffet med Jyske Lov i 1241, det kan vi under ingen omstændigheder acceptere.
Lene Espersen (KF), 2005-06-07:
Jeg vil sige til hr. Steen Gade, at det er fuldstændig korrekt, at Miljøministeriets embedsmænd har vejet, om man så må sige, de to forskellige måder at anskue denne her sag på op imod hinanden.
Tilbage står altså bare, og det kan jeg forstå at hr. Steen Gade er meget utilfreds med, at Miljøministeriets embedsmænd vælger at sige: De argumenter, der må veje tungest både sagligt og juridisk, er argumenterne om punkt 1: Byggeriet er opført, punkt 2: Man har handlet i god tro med alle tilladelser i orden på daværende tidspunkt, punkt 3: Der vil være tale om eksorbitant værdispild.
Det mener jeg er nogle saglige og gode begrundelser, ligesom de begrundelser, som hr. Steen Gade opremsede, naturligvis også er saglige og gode.
Men nogle gange, når man skal træffe beslutninger, specielt vanskelige beslutninger som dem her, må man jo lægge tingene op på en vægt og afgøre, hvad vejer tungest juridisk.
Og der har indstillingen været klar fra Miljøministeriets embedsmænd.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 77
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-07:
Jeg tror allerede, jeg har redegjort for, hvorfor jeg er imod minimumsstandarder, som jeg kan forstå, at hr. René Skau Björnsson nu gør sig til talsmand for.
Jeg mener ikke, at hr. René Skau Björnsson har belæg for at sige, at kommunernes serviceniveau skrider.
Sagen er, at 264 kommuner har et serviceniveau med hjælp hver anden uge eller oftere.
Der er altså tale om seks-syv kommuner, og et konkret eksempel, Holstebro Kommune, har ændret sit niveau fra hver tredje til hver anden uge.
Så man forholder sig altså til serviceniveauet rundtomkring i kommunerne.
Som jeg var inde på tidligere, er jeg ikke tilhænger af minimumsstandarder, fordi vi risikerer at sætte det konkrete individuelle skøn over styr, så en minimumsstandard i virkeligheden ender med at blive en maksimumsstandard.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet har ændret politik på området og nu vil praktisere den linje, men jeg skal bare sige, at det er ikke regeringens politik.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-06-07:
I den afsluttende replik til hr. Bjarne Laustsen blev der talt om den skærpede kontrol, og hvad der nu skulle ske.
Jeg vil godt spørge, når der står her helt præcis: Regionen har med virkning fra den 23. maj 2005 hævet antallet af skærpede kontroller af eksport af klovbærende dyr fra 2 pct. til 100 pct. Hvad er det så for en kontrol, man mener der?
Ministeren var jo rundt i flere forskellige kontroller.
Og kan det lade sig gøre helt præcis, hvad der står på disse halvanden linje?
Det er egentlig noget, der kan gives et ganske kort svar på.
Det var nu et andet spørgsmål, for det er jo en meget, meget alvorlig sag, når man kontrollerer 220 transporter, og der findes fejl i 57 af dem, graverende fejl.
Hvad vil ministeren gøre for at virkelig stramme op på det her område?
Man skal jo huske på, at der finder mange tusind transporter sted hvert år med dyr ud af landet.
Der er jo tale om ca. 2 millioner klovbærende dyr, der bliver transporteret ud, fordi man nu bedre kan skaffe sig en fortjeneste.
Det er jo altså ikke nok, vi taler om det her i Folketinget, det er helt afgørende, at der også sker en konkret handling her.
Det her må for enhver forekomme fuldstændig vanvittigt.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-07:
Som nævnt vil jeg følge op på, hvad der nu sker i kommunerne, og hvilke beslutninger der bliver truffet, og jeg vil gerne understrege, at vi har stillet krav om, at kommunerne skal redegøre for deres serviceniveau, og at det skal være tilgængeligt for borgerne.
Der er al mulig grund til, at man lokalt tager en drøftelse af, hvad et rimeligt serviceniveau er.
Her vil jeg gerne sige om nogle af de forslag, der har været fremme i debatten, at jeg f.eks. ikke er tilhænger af at gribe til nogle minimumsstandarder på området, for jeg er bekymret for, at det ender med at blive til maksimumstandarder og i virkeligheden vil indebære, at man sætter den individuelle vurdering af behovet over styr.
Jeg synes, det er vigtigt at se på, hvad der sker i kommunerne, men jeg mener ikke, at vi på nuværende tidspunkt har belæg for at sige, at det kan være en tendens, der vil brede sig, måske snarere tværtom.
Der er nemlig fokus på området, og der er klare meldinger om, hvad man synes er rimeligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 82
Pia Kristensen (DF), 2005-06-07:
Det er fint nok, at socialministeren vil holde øje med kommunerne, men det er jo bare sådan, at vi har nogle problemer her og nu, og i hvert fald er vi i Dansk Folkeparti indstillet på, at de problemer skal løses.
Det skal ikke være et langtidsprojekt.
Så siger socialministeren, at hun tror, at kommunerne vil begynde at ændre praksis i forbindelse med det forestående kommunalvalg, for så skal politikerne jo være populære.
Men vi vil ikke tro i vores parti.
Er det ikke en tendens, der kan brede sig til flere kommuner, fordi det nu er lovligt at gøre det, og vil ministeren gøre noget konkret her og nu?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-07:
Jeg vil holde nøje øje med, hvad der nu sker i kommunerne, og hvilke beslutninger man måtte træffe, bl.a. under henvisning til den afgørelse, der nu er kommet fra tilsynsmyndighederne.
Men jeg tror, at emnet vil blive sat på dagsordenen i kommunerne, og at det ikke mindst vil blive diskuteret, hvilken hjemmehjælp man skal tilbyde.
Den undersøgelse, jeg refererede til, blev foretaget af Ældre Sagen i januar måned.
Status dengang var, at syv kommuner havde et serviceniveau med hjælp hver tredje uge, og jeg er sikker på, at diskussionen vil blusse op i de kommuner, og at borgerne vil spørge de lokale kandidater til kommunalbestyrelsen, om de synes, det er rimeligt.
Men som sagt: Jeg vil nøje følge udviklingen og se på, hvilke afgørelser man træffer i kommunerne.
Pia Kristensen (DF), 2005-06-07:
Det er korrekt, når socialministeren siger, at vi har de sociale nævn, som man kan klage til, men jeg synes bare, det er forkert, at det kan ske.
Agter ministeren at gribe ind over for de kommuner, der kun tilbyder en så ringe hjælp til de ældre, når det drejer sig om rengøring?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-07:
Det er korrekt, at tilsynsrådet har afgjort, at et tilbud om rengøring hver tredje uge ikke nødvendigvis er i strid med serviceloven, og at man skal køre en sag i de sociale nævn, hvis man er utilfreds med den individuelle afgørelse af, om borgeren har fået visiteret den hjælp, som borgeren har brug for.
Jeg vil gerne understrege, at det er afgørende for mig i forbindelse med eksempelvis hjemmehjælpen, at der altid bliver foretaget en konkret og individuel vurdering af, hvad borgeren har brug for.
Her er det jo, som spørgeren også refererer til, interessant at konstatere, at der faktisk i dag er 264 kommuner, der har et serviceniveau med rengøringshjælp hver anden uge eller endda et højere serviceniveau.
Det er jo sådan i dag, at kommunerne skal gøre klart rede for, hvad man kan forvente, og hvordan serviceniveauet i kommunen er; det skal være synligt for kommunens borgere.
Endelig vil jeg sige, at Holstebro Kommune er en af de kommuner, som er blevet undersøgt af tilsynsmyndighederne.
Jeg kan forstå, at der har været en lokal debat om, hvad et rimeligt serviceniveau er, og det har betydet, at man nu har ændret proceduren i Holstebro og tilbyder rengøring hver anden uge.
Men mon ikke det bliver et tema, der bliver sat på dagsordenen i kommunerne forud for kommunevalget?
Det er jo sådan, at afgørelsen af, hvad man egentlig synes er ret og rimeligt, ligger i kommunerne og hører under det kommunale selvstyre.
Pia Kristensen (DF), 2005-06-07:
Jeg er meget glad for, at socialministeren er i spørgetimen i dag, for så kan vi nemlig få drøftet hjemmehjælpsområdet.
Til trods for at vi fra Folketingets side afsætter mange ekstra midler på finansloven til at løfte hele hjemmehjælpsområdet, så der kommer en bedre kvalitet og et højere serviceniveau, ser vi desværre, at det i mange kommuner går den modsatte vej, og det bekymrer os meget.
Den sidste kritik af hjemmehjælpen kunne vi læse i en artikel i Jyllands-Posten den 3. juni, hvoraf det fremgår, at syv af landets kommuner kun tilbyder rengøringshjælp hver tredje uge til de ældre medborgere.
Vi synes selvfølgelig i Dansk Folkeparti, at det er et uacceptabelt serviceniveau, og det må der altså ændres på.
Vi er også bekymrede over, at statsamterne faktisk godkender proceduren med hjemmehjælp kun hver tredje uge.
Vi mener ikke, at lovgivningen overholdes, vi vil sætte spørgsmålstegn ved det, for det fremgår faktisk meget klart og tydeligt af serviceloven, at tildeling af hjemmehjælp skal foregå efter en konkret, individuel vurdering, og at den ældres behov skal dækkes.
Søren Gade (V), 2005-06-07:
Jeg skal være den første til at beklage, at Hærens Operative Kommando og Flyvertaktisk Kommando ikke har kunnet lave et set-up for Tårnfalken, som har virket optimalt, og det er noget, som både skal og vil blive belyst, så sådanne fejl ikke sker igen.
Når det er sagt, vil jeg også sige til hr. Per Kaalund, at vi jo i forbindelse med det forsvarsforlig, vi lige har indgået, har besluttet at iværksætte forskellige undersøgelser i tiden frem mod næste forsvarsforlig, herunder om den kommandostruktur, vi har i det danske forsvar i dag, er optimal.
Her er det klart, at et eksempel som dette her helt sikkert vil indgå som et klassisk eksempel på noget, der ikke har virket.
Arbejdet vil blive sat i gang som lovet, og når der foreligger en endelig rapport, vil jeg selvfølgelig fremlægge den for forligskredsen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Kaalund (S), 2005-06-07:
Tak for svaret, og vi støtter i øvrigt, at Rigsrevisionen får set på hele forløbet med Tårnfalken.
Forsvarsministeren var kort inde på rapporten i et tidligere svar, men jeg vil gerne have det uddybet.
I et moderne forsvar indgår der jo mange tanker om værnsfællesarbejde, altså at hær, flyvevåben og søværn skal kunne arbejde sammen, og derfor synes jeg, det er lidt nedslående at se, at man i forbindelse med et så stort og meget omkostningsfuldt projekt ikke har formået at etablere et rimelig fornuftigt samarbejde mellem hæren på den ene side og flyvevåbenet på den anden side.
Jeg ved ikke, om forsvarsministeren har nogle kommentarer til den del af undersøgelsen.
Søren Gade (V), 2005-06-07:
Jeg kan sige til hr. Per Kaalund, at det var ikke mig bekendt, at der var store problemer med Tårnfalken, da vi indgik forliget, og at jeg er fuldstændig enig med hr. Per Kaalund i, at på det pågældende tidspunkt havde det været både nemmest og mest betimeligt for os politikere at træffe den beslutning, vi beklageligvis blev nødt til at træffe i sidste uge.
Men når vi nu får undersøgt sagen, vil det jo vise sig, om der er sket noget yderligere fra det øjeblik, vi indgik forliget, og til vi traf beslutningen i sidste uge.
Det var selvfølgelig en svær beslutning for mig at træffe, og der må jo være sket noget, fra vi indgik forsvarsforliget og frem til i fredags.
Men det må de nærmere undersøgelser belyse.
Per Kaalund (S), 2005-06-07:
Det er også i relation til Tårnfalken og forløbet af sagen, og vi er i øvrigt enige i, at projektet beklageligvis må stoppe.
Mit spørgsmål går på forsvarsforliget for perioden 2005-2009, som vi lige har indgået.
Her er et begreb, som hedder helstøbte kapaciteter, og det vil sige, at vi skal have de ting, der kan fungere.
Jeg erindrer ikke, at der blev nævnt noget om Tårnfalken, tværtimod blev der sat yderligere midler af til projektet for et halvt år siden, nemlig i december 2004, da forliget blev konsolideret.
Mit spørgsmål går på: Ville det have været rimeligt, hvis forsvaret var kommet frem med oplysninger af en helt anden karat om Tårnfalken og dens fremtid eller mangel på samme i forbindelse med forligsforhandlingerne?
Søren Gade (V), 2005-06-07:
Det er sådan, at kammeradvokaten vil vurdere, om vi kan søge om erstatning hos producenten, og den vurdering afventer vi.
Det er selvfølgelig sådan, at alle muligheder for at få pengene tilbage til den danske stat og de danske skatteborgere skal selvfølgelig undersøges, og de skal ikke undersøges af forsvaret selv.
Men bedre sent end aldrig.
Nu får vi kammeradvokatens vurdering, og jeg kan da ligesom hr. Skibby håbe, at vi får nogle penge.
Når vi snakker om ansvarsplaceringen, er det sådan, at jeg har skrevet et brev til Venstres statsrevisor, hvor jeg beder om, at man får undersøgt denne sag til bunds.
Jeg vil som politisk ansvarlig chef hermed give det tilsagn, at hele denne sag skal belyses til bunds, så vi kan give en garanti for, at en lignende sag ikke opstår igen, og vi får belyst, hvor der er gjort noget galt, hvis der er gjort noget galt.
Spm. nr. US 80
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-06-07:
Der er jo også en anden facet i denne sag.
Det blev først oplyst, at man havde undersøgt, om der var mulighed for et søgsmål med erstatningsansvar over for producenten, og efterfølgende viste det sig, at der ikke var søgt juridisk rådgivning hos kammeradvokaten, men hos forsvarets egne jurister.
Jeg vil gerne spørge forsvarsministeren ganske kort: Når kammeradvokatens redegørelse kommer inden for 4-6 uger, hvilke initiativer vil forsvarsministeren så tage med henblik på at sikre den korrekte placering af ansvaret for denne skandale?
Søren Gade (V), 2005-06-07:
Det er jo ikke umiddelbart overraskende for mig, at producenten har et andet synspunkt angående leveringerne, end vi som brugere og købere har her i Danmark.
Det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende, og det er noget, som jeg vil komme tilbage til ved en senere lejlighed, for det må man jo lære af i forsvaret, hvis man skal have et lignende projekt til at køre.
Men jeg er nødt til at sige, at den overordnede grund til, at jeg anbefalede forligskredsen at trække stikket på Tårnfalken ud, er de tekniske problemer og det, at man ikke kunne give mig en garanti for, at flyet kom til at flyve.
Frem til 2014 skal jeg stå til ansvar over for skatteborgerne for den ene milliard, det ville koste, og når jeg ikke kan få en garanti for, at flyet kan flyve, kan jeg ikke anbefale at smide gode penge efter dårlige penge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-06-07:
Jeg vil gerne takke for svaret, og det er jo pænt i tråd med det, som blev oplyst på mødet i fredags.
Men det, man også har hæftet sig ved fra producentens side, er jo, at den danske stat og i særdeleshed forsvarsministerens område efter producentens mening ikke har været i stand til at sætte set-uppet op på en korrekt måde.
Man har ikke tilgodeset projektet med de nødvendige ressourcer til at opkvalificere, omskole og uddanne medarbejdere, og det refereres også fra producentens side, at den danske stat ikke har sendt materiellet tilbage til Frankrig for at få lavet den tilbundsgående service på flyene, der skal til, for at de kan flyve.
Derfor kan man vel ikke retfærdigvis sige, at der er problemer med materiellet, når det skyldes, at det ikke er sendt til service.
Søren Gade (V), 2005-06-07:
Jeg kan sige, at der blev taget beslutning om at indkøbe Tårnfalken i 1995, og vi fik den i 1999.
Projektet har i hele forløbet haft store tekniske vanskeligheder.
Beslutningen om at foreslå at skrotte Tårnfalken er ud fra betragtningen om, at vi har brugt 425 mio. kr. på Tårnfalken, og vi har ikke nogen garanti for, at den kommer til at flyve, desuagtet at vi skal bruge op til 1 mia. kr. frem til 2014.
Det, der ligger til grund, er de danske erfaringer med teknikken.
Det er så bl.a. i rapporten og bl.a. på pressemødet fremgået, hvordan andre lande bruger deres model af Tårnfalken.
Svenskerne bruger den ikke operativt, det vil sige, at de ikke har nogen ambitioner om at bruge den i international tjeneste.
I forbindelse med forsvarsforliget af 10. juni 2004 besluttede forligskredsen, at de kapaciteter, vi skal have i dansk forsvar, skal kunne bruges internationalt.
Så er der andre lande, som bruger Tårnfalken, bl.a. har Canada haft den med til Afghanistan, hvor man, som det er blevet mig oplyst, da havde en nedstyrtningsfrekvens på fire.
Det vil sige, at fire fly blev mistet under den her indsættelse.
Men jeg må understrege, at det, der ligger til grund for min anbefaling til forligskredsen, er med baggrund i den rapport, som også er blevet oversendt til hr. Skibby, og det er med baggrund i de tekniske vanskeligheder, som vi har oplevet med den model af Tårnfalken, vi har købt i Danmark.