Svend Heiselberg (V), 1999-02-02:
I Venstre er vi ikke overrasket over, at regeringens CO2-måltal ikke kan nås inden år 2005, og vi er heller ikke overrasket over, at CO2-udslippet ligger 17 pct. over 1988-tallet.
Jeg forstår nu, at regeringen har opgivet den fine målsætning om 1988-niveauet, men det har været en fornøjelse at følge - i hvert fald indtil erkendelsens dag.
Og venstrefløjen har jo da heller ikke forsømt nogen lejlighed til at pudse deres glorier med de mange taler om CO2.
Men realiteterne indhenter jo i reglen den brægesnak, vi ofte er vidne til om grøn politik.
Eksempelvis har vi jo oplevet, hvordan det kom til at gå i Tyskland, hvor De Grønne kom med i regeringen, og vi kan jo huske, hvordan de gjorde sig til, inden de kom i regeringen, hvor benzinpriserne skulle sættes op til 3-4 D-mark pr. liter.
Men hvordan er det gået?
Ja, i dag er det sådan, at De Grønne har set realiteterne og kendsgerningerne i øjnene, og benzinpriserne er nu godt og vel en krone dyrere i Danmark end i Tyskland.
Sådan kan det jo gå, når man skal vise en smule ansvarlighed, og det kunne venstrefløjen jo egentlig lære en hel del af.
Vi må i dag konstatere, at der jo faktisk ikke er sket flere forbedringer på miljøområdet end dem, den borgerlige regering indførte.
Der blev bevilget flere penge til omfartsveje, så vi fik trafikken ud af byerne, så vi kunne få begrænset de lange bilkøer.
Og vi fik bygget broer, som jo har vist sig, som vi også sagde dengang, at være mindre miljøbelastende.
Hvis det er sådan, at venstrefløjen skulle få held med at få indført de tåbelige afgifter, som de taler så meget om, så må vi i hvert fald konstatere, at det er noget, som vil komme til at gå ud over arbejdspladser.
Det vil komme til at gå ud over borgernes frie bevægelighed, og det er ikke en politik, som vi ønsker at deltage i.
Selv om Venstre ikke har regeringsansvaret, så vil vi alligevel i Venstre gerne være med til at indfri regeringens målsætninger.
Lad os slå fast, hvad vi ikke vil være med til at gennemføre: Vi vil ikke være med til at hæve brændstofsafgifterne, vi vil ikke være med til en yderligere udhuling af kørselsfradragene.
Derimod vil vi fortsat, som vi allerede har indgået aftale med regeringen om, være med til at skabe mere kollektiv transportmateriel, nye tog og elektrificering og nye skinner på visse banestrækninger, men regeringen må jo komme med forslag om det.
Vi ønsker, at der skal bruges flere penge til udbygning
af vores veje, bilerne skal ikke holde i lange køer.
Vi mener ligeledes, at man bør overveje at sætte registreringsafgiften langt ned på de små miljøbiler, det vil sige de biler, der kører 18-20 km på literen.
Jeg ved godt, at der er nogle, som vil påstå, at vi så får flere biler.
Det gør vi måske også, men de fylder betydelig mindre i bybilledet og på vejene og forurener ikke nær så meget som de store.
Man kunne jo også overveje, om det er rimeligt, at de store lastbiler må køre i byerne midt i myldretiden.
Men det er jo betinget af, at forretningerne og virksomhederne har forståelse for, at varerne må køres ud uden for normal arbejdstid.
Der er som sagt en lang række ting, man kan gøre.
Man kan også spørge, hvorfor CO2-udslippet egentlig er lavere i de lande, hvor der ikke er en ret stor registreringsafgift, og hvor der er en lavere benzinpris, end vi har i Danmark.
Vi må i hvert fald konstatere, at det at pålægge skatter og afgifter er en dårlig virkemåde.
Men regeringen og ministeren har jo en dårlig sag, for man har jo gjort bilen til et skatteobjekt, og det er et af de problemer, der gør, at man ikke kan løse de CO2-problemer, som man så gerne vil tale så meget om.