Anders Samuelsen (RV), 2001-03-13:
Dette lovforslag er, kan man sige, endnu et lovforslag i den lange række af lovforslag, som har haft som mål at forbedre det danske arbejdsmarked, gøre det mere rummeligt og gøre det mere anstændigt.
Vi har lavet en række reformer også inden for de sidste 3 år siden sidste folketingsvalg, som klart har været skridt
i den rigtige retning.
Lad mig nævne førtidspensionsreformen, som på mange måder - især den del, der retter sig mod folks muligheder for at fastholde deres tilknytning til arbejdsmarkedet eller få en mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet via f.eks. fleksjob - var et klart skridt i retningen af at åbne arbejdsmarkedet yderligere op. Vi har også lavet en arbejdsmarkedsreform.
Justeringen kom allerede i starten i 1998 efter folketingsvalget.
Vi har også lavet reformer på sociallovgivningsområdet, f.eks. virksomhedsrettet revalidering, som retter sig mod en mulighed for, at arbejdsmarkedet kan åbne sig yderligere op.
Jeg vil sådan set
også godt nævne efterlønsreformen som et eksempel på det.
Fra at have en efterlønsordning, som primært var et enten-eller, fik vi en efterløn, som gav mulighed for både-og, altså mulighed for både at være tilknyttet arbejdsmarkedet og også være uden for arbejdsmarkedet; altså at kunne kombinere de to ting ved et deltidsarbejde.
Nu har vi så et lovforslag her, som yderligere skal arbejde i den retning.
Man kan sige, at det primært retter sig mod at fastholde folk på arbejdsmarkedet i den forstand, at vi gerne vil undgå, at folk bliver mast ud af arbejdsmarkedet gennem et dårligt arbejdsmiljø.
Fastholdelse hænger sammen med forebyggelse, og det bærer det her lovforslag også tydeligt præg af.
Fokus er i det her lovforslag på seks områder: Det første er, at BST i højere grad skal arbejde med forebyggelse.
Man kan sige, at de dele, som har med livsstilssygdomme at gøre, selvfølgelig er et overlap mellem, hvad der foregår på arbejdspladsen, og hvad der foregår uden
for arbejdspladsen
Man skal selvfølgelig være opmærksom på den delmængde, som BST så i et eller andet omfang kan bevæge sig ind i, hvor livsstilssygdomme og decideret arbejdsmiljø kan overlappe hinanden, så det ikke kommer til at være en klods om benet på BST, som selvfølgelig stadig væk skal have som primær opgave at hjælpe virksomhederne med at udarbejde politikker i forbindelse med arbejdsmiljøet.
Så er der retten for den ansatte til at kunne forlade arbejdspladsen i tilfælde af et usselt arbejdsmiljø, for nu at sige det lige ud.
Så har vi udbyderansvaret.
Som jeg læser det, er det også en ganske logisk følge, og det, man egentlig bare præciserer, er, at den form for udlicitering, som i hvert fald store dele af Folketinget synes kan være et udmærket redskab, ikke skal bruges til at konkurrere på arbejdsmiljø - altså at den, der har det dårligste arbejdsmiljø, får opgaven - og det synes vi i Det Radikale Venstre er en helt naturlig ting at indarbejde i et sådant lovforslag.
Så er der stramning af bygherreansvar, som på en eller anden måde kan paralleliseres på det her område: at man undgår, at bygherren kan fralægge sig ansvaret.
Også et ganske fornuftigt tiltag.
Så er der som det femte element det gebyrbelagte tilsyn med virksomheder inden for særlig belastede brancher, som også er en logisk følge af, at man højner fokus på det dårlige arbejdsmiljø, der helt oplagt er inden for visse brancher.
Endelig er der de administrative bøder, hvor vi i hvert fald i Det Radikale Venstre synes, at man har en sikkerhed
for den problemstilling, som Venstres ordfører rejste omkring retssikkerheden, for hvis man nægter at anerkende, at man har overtrådt arbejdsmiljøloven, så kan man selvfølgelig få politi og anklagemyndighed til at træde ind.
Alt i alt er det en række forslag, som vi er overbeviste om vil være med til at forbedre arbejdsmiljøet.
Dermed er det også sagt, at Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.