runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Sass (S), 2004-04-23:
I Socialdemokratiet er vi tilhængere af en bred vifte af muligheder for persontransport over lange afstande som et supplement til vores tog.
Derfor er det også tilfredsstillende, at trafikministeren nu fremkommer med et lovforslag, der følger op på vores beslutningsforslag af 18. februar i år, således at X-busserne i Jylland kan køre videre.
Lovforslaget sikrer, at fjernbusruter, der varetages af offentlige myndigheder, kan fortsætte, såfremt de pågældende ruter udbydes i privat buskørselsvirksomhed, sådan står der i lovforslaget, og det sker i øvrigt allerede i dag.
Men det undrer os fortsat meget, at trafikministeren kun vil forlænge X-busmulighederne frem til udgangen af 2006.
Forventer ministeren, at der ikke vil være kunder til X-busser efter den 31. december 2006?
Vi vil arbejde for, at denne tidsbegrænsning afskaffes. Den kommende strukturdebat om kommunernes og amternes fremtid bør ikke få indflydelse på den kollektive trafik og dens behov for kørsel på tværs af regioner eller amtsgrænser.
Borgerne skal også i fremtiden som et minimum have samme mulighed for kollektiv transport som i dag.
Som sagt er vi dog glade for, at ministeren nu har fremsat dette forslag og har været lydhør over for oppositionens forslag på området. Vi kan fuldt ud støtte, at grove overtrædelser af de almindelige regler inden for bus- og godskørselserhvervene får konsekvenser for vognmændene.
Som helhed er der jo i de seneste år sket en række uheld og overtrædelser på bus- og godskørselsområdet, der råber til himlen om en stramning af lovgivningen.
Politiet har gennemført kontrol af busser og lastbiler og fundet en række graverende fejl på bremser og styretøj og utætte tanke, ja, sågar chauffører uden førerbevis.
Vi har været vidne til, at trafikministeren nærmest har glemt, at han har nedsat et Vejtransportråd, som bl.a. skal fastsætte vilkårene for tilladelse og træffe afgørelser af principiel karakter på bus- og godskørselsområdet.
I over 16 måneder har rådet ikke har holdt møder, og det er ikke tilfredsstillende, hr. trafikminister.
Det er heller ikke tilfredsstillende, at ministeren har været så længe om at komme med lovinitiativer, der giver klare muligheder for at inddrage tilladelser, når bus- og godskørselsvirksomheder udfører menneskesmugling eller overtræder reglerne om beskyttelse af dyr under transport.
Som vi umiddelbart ser det, indeholder det fremsatte forslag kun de første nødvendige stramninger af lovgivningen, der skal til for at ændre adfærden hos ejerne eller de ansatte ledere.
Trafikministeren må gennem politirapporter være bekendt med, at der er omfattende overtrædelser af køre-hvile-tids-bestemmelser og kørsel med for høj hastighed eller med overlæs.
Vi kan ikke nøjes med, at man siger, at det vil man overveje at ændre.
Nej, hr. trafikminister, nu må der snart komme handlinger, som strammer reglerne op.
Men da lovforslaget går i den rigtige retning, dog med de nævnte forbehold over for muligheden for forlængelse af fjernbuskørsel, støtter Socialdemokratiet forslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-04-23:
Venstre hilser det meget velkommen, at der nu bliver strammet op på forholdene, når der sker menneskesmugling eller bliver fragtet dyr, der lider overlast.
I begge situationer, hvor det er transportørerne, der medvirker til disse forfærdelige forhold, er det ganske rimeligt, at der i sådanne tilfælde kan ske tilbagekaldelse af køretilladelser.
Desværre har vi jo været vidne til forfærdelige forhold
vedrørende dyretransporter.
Denne dyremishandling skal stoppes med alle midler.
Det vil også betyde, at alle de gode og lovlydige transportører og vognmænd ikke bliver sat i bås med de brodne kar.
Vi har jo desværre været vidne til tragiske omstændigheder i udlandet, når der har været tale om menneskesmugling i lastbiler.
Det vil vi også gerne værge os imod her i Danmark.
Med hensyn til forlængelse af offentlige instansers ret til at drive fjernbusser støtter Venstre også denne del af lovforslaget, så når vi, når den fremtidige regionale struktur er fastlagt, kan foretage den helt præcise lovgivning på området.
Venstre støtter altså lovforslaget i dets helhed.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Det er jeg meget glad for.
Det er dejligt, at vi kan samles om dette her.
Hr. Kaj Ikast siger, at det er et meget teknisk forslag, men at der ikke er noget alternativ til sikkerheden, at den skal være på plads, og det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg konstaterede også med stor, stor glæde, at hr. Keld Albrechtsen var positiv om end tøvende, som hr. Keld Albrechtsen udtrykte sig, og jeg håber, den tøven kommer væk under udvalgsarbejdet.
Men hellere få trafik over på tog, som hr. Keld Albrechtsen beskriver, er vi jo fuldstændig enige i, men det er jo lidt besværligt f.eks. til USA, så jeg tror nok, det er praktisk, vi får bragt det her ordentligt på plads.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-23:
Rigsrevisionen kritiserede i 2002 Statens Luftfartsvæsens gebyrpolitik.
Det var vedrørende overbetaling for visse forretninger og tilsyn, det var vedrørende mangel på detaljeret tidsregistrering, det var vedrørende balance inden for de enkelte gebyrområder osv. osv.
Det bliver der nu lavet helt klare regler for via det her lovforslag, samtidig med at der også via gebyrpolitikken bliver taget hensyn til de mindre luftfartsselskaber og mindre lufthavne.
Poul Fischer (DF), 2004-04-23:
Dette lovforslag regulerer to områder: For det første fjernbuskørsel og for det andet nægtelse af udstedelse samt tilbagekaldelse og bortfald af køretilladelser.
Med hensyn til fjernbuskørsel vedtog vi her i Folketinget i juni 2002 at liberalisere dette område.
Vi må erkende, at det ikke har haft den store effekt, hvilket der kan være flere grunde til.
Det drøftede vi i forbindelse med et beslutningsforslag tidligere på året.
Dette lovforslag sikrer, at de nuværende fjernbusruter kan køre frem til den 31. december 2006, og at der kan oprettes nye ruter med offentligt ejerskab
, blot disse ruter ikke krydser Kattegat, Storebælt og Langelandsbæltet.
Når forlængelsen løber til den 31. december 2006, er det på baggrund af den verserende strukturdebat.
Vi kender først inden for det næste år fremtidens kommunale landkort, og herefter vil der være behov for en revision af loven. Med hensyn til den anden del af lovforslaget, der omhandler nægtelse af udstedelse samt tilbagekaldelse og bortfald af tilladelser, er der i lovforslaget indskrevet
nogle yderligere krav til ejerkredsen bag en bus- og godskørselsvirksomhed.
I vurderingen af muligheden for udstedelse af en køretilladelse skal det indgå, om denne kreds tidligere har været ansvarlig for økonomiske vanskeligheder i en tidligere drevet vognmandsvirksomhed, og om disse vanskeligheder kunne være undgået, hvis de havde evnet at drive virksomheden.
Der er ingen tvivl om, at hensigterne er gode, men formuleringen er noget løs.
Lovforslaget lægger ligeledes op til, at overtrædelse af lovgivningen om beskyttelse af dyr under transport og om menneskesmugling i lighed med andet sæt overtrædelser medfører inddragelse af køretilladelsen, hvilket er fornuftigt.
Dansk Folkeparti kan tiltræde lovforslaget.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-23:
Dette lovforslag vil bl.a. stramme op på lovgivningen for bus- og godskørsel.
Forslaget er fremsat på baggrund af de tragiske tilfælde af menneskesmugling i udlandet, som har resulteret i en række dødsfald, og på baggrund af, at nogle transportfirmaer transporterer dyr under uacceptable forhold.
Forslaget går ud på, at tilladelse til bus- og godskørsel kan fratages vognmændene i tilfælde af overtrædelse af henholdsvis reglerne om indrejse i Danmark og reglerne om beskyttelse af dyr under transport.
Derudover medfører forslaget, at Xbusserne kan fortsætte indtil den 31. december 2006.
Begge dele er vi meget tilfredse med, så Kristendemokraterne kan støtte hele forslaget.
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
Jeg er da enig i, at man skal være opmærksom på det og holde det i orden.
Men nu synes jeg, hr. Poul Andersen måske modsiger sig selv.
Sådan 20 årsværk, mener hr. Poul Andersen, at det er helt urealistisk, eller er det et realistisk skøn, man kommer med her?
Og er det stort eller småt?
Jeg synes, at hr. Poul Andersen på den ene side siger, at det er et alt for stort apparat, og på den anden, at det er alt for lille, at det er utilstrækkeligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
I Enhedslisten ser vi også positivt på lovforslaget, men dog tøvende, fordi den undersøgelse af gebyrproblemet, hvor det altså viser sig, at nogle selskaber reelt giver tilskud til andre selskaber, hvor de store selskaber altså betaler en overpris til fordel for de små, selvfølgelig vil have negative virkninger på nogle områder, som vi må tage hensyn til, hvis vi ophæver den.
F.eks. er det jo selvfølgelig nødvendigt at have flyvepladser på Læsø og Anholt og kunne flyve dertil i nogle tilfælde.
Omvendt er vi i Enhedslisten ikke meget for at prioritere luftfart som transportform.
Det er ikke en miljømæssig god transportform, og derfor skal der efter vores mening være særlige, lokale begrundelser for at vælge flyvning, som der altså f.eks. af indlysende årsager er på Anholt og på Læsø.
Ellers skal vi have trafikken over i togene.
Derfor er vi selvfølgelig ikke meget for, at der reelt gives statsstøtte til luftfart, for det ligger jo i den her overførsel af midler fra nogle selskaber til andre, at f.eks. direktionsfly jo i denne her sammenhæng i realiteten vil få en form for statsstøtte, og vi er selvsagt ikke specielt optaget af, at direktionsfly skal statsstøttes.
Det er ikke noget, Enhedslisten ser som et højere mål for vores virksomhed, vil jeg sige.
Så det er altså med nogle sådan modstridende følelser, men vi kan godt se, at hvis man på kort sigt og meget hurtigt laver den her fordeling om, så vil det altså i nogle lokalsamfund kunne få negative konsekvenser.
Poul Andersen (S), 2004-04-23:
Det er jo et spørgsmål, om det kan holdes inden for de rammer.
Men det, der gør os dybt betænkelige, er omfanget af det her, for der er jo signaleret, at der ikke må være noget sammenfald.
Men fru Gudrun Laub har jo også læst hele lovforslaget, og på side 7 står der allernederst
, hvis jeg gerne må have lov til at citere, således: »I praksis vil ordningen indebære, at kunden, når vedkommende forlader det almindelige syn med en fejlrapport, der medfører krav om omsyn, kan tage til et værksted med tilladelse til at udføre omsyn, og dér få køretøjet repareret og synet samtidigt.« Det er snævert, det her.
Det er meget, meget snævert.
Og jeg er helt sikker på, at der er noget her, man skal være meget opmærksom på.
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
Så vil jeg spørge hr. Poul
Andersen, om han er opmærksom på, at det fremgår af bemærkningerne på side 11, at der jo altså skal være synsvirksomhed både til behandlingen af tilsynet med synsvirksomhederne og til behandling af klagesager, og det skønnes at skulle medføre et forøget personalebehov i Færdselsstyrelsen svarende til ca. 20 årsværk til at varetage myndighedsopgaverne. Synes hr. Poul Andersen, at det er et meget stort apparat at sætte i gang for at holde kontrollen i orden her med myndighedsopgaverne?
Poul Andersen (S), 2004-04-23:
Lovforslaget lægger op til privatisering af Statens Bilinspektion.
Spørgsmålet er: Vil kontrollen blive bedre og mere sikker på grund af omlægningen?
Det rejser i hvert fald en del spørgsmål om uklarheder i forhold til ensartet uddannelse og klare afgrænsninger med hensyn til værksted og syn, særlig i forbindelse med omsyn.
Der skal med det fremsatte forslag etableres nye kontrolfunktioner.
Der vil være hele habilitetsproblematikken i forhold til kunderne, fremtidig støtte til politi og opsamling af viden om ulykker.
Signalet fra regeringen har ellers været, at man ville etablere Statens Bilinspektion som et statsligt A/S, for det er vel ikke, fordi man vil privatisere bare for at privatisere?
Det er ikke umiddelbart muligt at vurdere, om det fremsatte forslag vil give bedre kvalitet for sikkerheden i systemet.
Vi mener for øvrigt, at traktorer, der bruges til erhvervsformål, skal betale samme pris som lastbiler.
Jeg vil gerne sige tak, ikke til trafikministeren, men til medarbejderne og ledelsen i Statens Bilinspektion, som siden den borgerlige regering i 1989 sidst forsøgte at sælge Statens Bilinspektion har været med til at effektivisere og modernisere virksomheden.
Men regeringen har lavet skattestop og mangler penge i statskassen.
Vi har en del spørgsmål i det kommende udvalgsarbejde.
Vi ønsker en fortsat ordentlig kvalitet og service af kunderne samt en ordentlig behandling af de ansatte i den kommende proces.
Men vi vil ikke medvirke til at privatisere bare for at privatisere.
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
Jeg er helt opmærksom på, at det er en opgave, og at det er en opgave, der skal løses, men jeg tror nu, at hr. Poul Andersen overdriver problemerne en hel del.
Lad os komme i gang med det og så se, hvordan man får det tilrettelagt på en ordentlig og god og forsvarlig måde.
Poul Andersen (S), 2004-04-23:
Tak for det.
Det må man kalde fleksibilitet, hr. formand.
Med hensyn til det med kontrollen fremgår det jo meget klart og tydeligt her af lovforslaget, at der er tænkt nogle tanker.
Men det er jo en enorm organisation, der skal bygges op for at kontrollere dem, der skal kontrollere syn, og der står jo også helt klart og tydeligt, at der skal undgås sammenfald mellem værksteder og syn.
Tror fru Gudrun Laub ikke, at der her er en stor opgave, det kommer til at koste mange penge at få løst på en måde, så der er en helt klar sikkerhed for, at der ikke er sammenfald mellem tingene?
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Tak for den meget venlige modtagelse af også dette forslag.
Jeg håber, den positive tendens fortsætter hele dagen.
Der er ikke andet at sige, end at de spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen har i den anledning, må han stille under udvalgsarbejdet, for de er jo meget specifikke og tekniske.
Man skal næsten dele hr. Keld Albrechtsens opfattelse af politik for at kunne forstå, hvad der bliver sagt, og det gør jeg som bekendt ikke, så derfor vil jeg svare på spørgsmålene under udvalgsarbejdet.
Hr. Peder Sass og andre har rejst spørgsmålet om fjernbusserne og har spurgt, hvorfor vi har valgt netop 2006.
Svaret er, som det også fremgår af lovforslaget, at det er Strukturkommissionens arbejde og det forslag, regeringen er fremkommet med, der er årsag til, at vi giver den tidsfrist.
Der skal indgås kontrakter for 2004 og 2005 med busselskaberne, og så har man i hvert fald det at spille med, indtil man ser, hvordan arbejdet skrider frem.
Det kan være, at der kommer noget frem under forhandlingerne om Strukturkommissionens rapport, som gør, at fristen skal forlænges et år eller to, det ved jeg ikke noget om, men det må vi se på, når vi kender det udspil, der kommer fra regeringen.
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
Vi har i Venstre en tillid til, at de jo vil sørge for at holde en standard.
Det er jo også sådan i dag, at en bil, der har været til syn, når der er gået et halvt år eller mere, kan man jo ikke på grund af synserklæringen være sikker på er helt i orden.
Det er ejeren og føreren, der har ansvaret for, at bilen er helt i orden lige præcis på et hvilket som helst tisdspunkt, når den er ude at køre.
Men jeg regner de situationer, der er i det spørgsmål, hr. Morten Homann kommer med, for ekstremt sjældne, specielle situationer, og sådan nogle vil jo altid kunne forekomme.
Systemet som sådan er jo lagt an på, at der skal være ansvarlighed for alle synene, og at branchen lever op til det ansvar, der ligger i at sikre, at bilparken er i orden med hensyn til færdselssikkerheden.
Det er jo stadig væk sådan, at de værksteder, hvor man foretager omsyn, skal være godkendt til det, og autorisationen kan tages fra dem.
Det kræver altså, at de har en seriøsitet, og hvis den ikke er til stede, så kan de naturligvis ikke medvirke til at foretage omsynet.
Morten Homann (SF), 2004-04-23:
Jeg hæftede mig ved, at hvis man skulle tro Venstre, så er det her en fuldstændig problemfri øvelse at lave.
Men jeg vil godt spørge fru Gudrun Laub, om ikke hun vil medgive, at det er et problem, når man lader private autoværksteder udføre den myndighedsopgave, der ligger i f.eks. at kunne foretage omsyn, om ikke der kan komme et habilitetsproblem, som også medarbejderne i Statens Bilinspektion har peget på.
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
Ja, det er jeg udmærket klar over, men det ændrer jo ikke ved den omstændighed, at bilinspektionerne har åbent fra 8 til 16 på hverdage, og heller ikke ved, at de store lastvognstog er nødt til at køre derhen, hvor der er bilsynshaller, som er egnede til det, men som altså er placeret dér, hvor de nu engang er placeret, og ikke kan flytte sig efter, hvor behovet er.
Poul Andersen (S), 2004-04-23:
Jeg har et ganske kort spørgsmål til fru Gudrun Laub.
Det fremgik nærmest af fremlæggelsen fra Venstres side, at der overhovedet ikke er foretaget nogen omstrukturering eller nogen fornyelser i Statens Bilinspektion.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Det er rimeligt, at vi nu afventer det udspil, der kommer fra regeringen, for at se, hvad vi skal tage stilling til, men foreløbig har vi forlænget fristen med 2 år for at imødekomme nogle rimelige krav fra erhvervets side.
Peder Sass (S), 2004-04-23:
Kan ministeren give tilsagn om, at snarest muligt efter, at vi er kommet godt i gang med Strukturkommissionens rapport og de forslag, som kommer derefter, får vi en forhandlingsrunde om spørgsmålet om en forlængelse?
Som jeg sagde i min ordførertale, er behovet for den tværgående bustrafik i de jyske områder jo konstant, og derfor er der egentlig ikke noget belæg for at sige, at der ikke fortsat skal være mulighed for at køre disse tværgående busruter.
Derfor vil jeg bede ministeren give tilsagn om, at vi snarest muligt efter forhandlingerne i Strukturkommissionen får en drøftelse, så vi kan komme videre.
Morten Homann (SF), 2004-04-23:
Det kan sagtens tænkes, at der er et knusende flertal af de her værksteder, som er opgaven voksen, men problemet er, hvis der er nogle få værksteder, som ikke har helt så høje moralske standarder som resten af branchen.
Så vil man i de tilfælde kunne have biler, som er sluppet igennem et syn uden at have den tilstrækkelige færdselsmæssige sikkerhed.
Så kan det godt være, at ministeriet i en senere omgang vil fratage de pågældende værksteder deres beskikkelse eller certificering, men det ændrer jo ikke ved, at de så i mellemtiden har sluppet biler ud, som kører rundt på landets veje uden at have den rigtige sikkerhedsmæssige standard.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-04-23:
Bredden er utrolig vigtig i en fødekædeproblematik.
For ligesom at illustrere det foregår det jo på den måde, lad os tage musikken som eksempel, at vi starter med, at vi har en bred underskov af børn, der går i musikskole.
Det er der flere hundredtusinder børn der gør.
Mange benytter sig af de rytmiske instrumenter.
Vi vil også gerne have kanaliseret nogle flere ressourcer over til de klassiske instrumenter.
Så vi starter altså hele breddearbejdet ved at fokusere på, hvordan man får drejet fokus over mod talent og mod dem, som det danske samfund har brug for siden hen i symfoniorkestre til at spille både rytmisk og klassisk musik. Så bredde er vigtig nede på det niveau, hvor man prøver at finde talenterne.
Så arbejder vi os videre op.
Så kommer vi op til MGK-systemet, altså musikalske grundkurser, hvor vi igen har en si, hvor vi sørger for, at nogle talenter kan komme ind og bruge det talent, den kreativitet, de har, som de kan dyrke i MGK'erne.
Når de så har gået på nogle MGK'er, kan de søge ind på vores konservatorier, og der er netop en udvælgelsesproces efter konservatorierne.
Der er det, man skal støtte talenterne, de mennesker, som virkelig betyder noget for det musikalske område i det danske samfund, og så plukker man dem ud.
De kan så finde sig en plads i et symfoniorkester, de kan komme ud og være solister, de kan gå ind i et basisensemble, eller hvad de vil.
Jeg tror egentlig ikke, at vi er så uenige, må jeg sige til fru Bodil Kornbek, eller rettere sagt tror jeg, at vi er enige.
Bredden er selvfølgelig nødvendig, men nede i bunden.
Der er ikke brug for bredde oppe i toppen.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Det er blot som ordfører for forespørgerne, at jeg gerne vil sige tak for forespørgslen.
Vi kom jo vidt omkring.
Om åndens flyvehøjde skal jeg ikke udtale mig, enhver kan jo selv dømme.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Det, der gør det nødvendigt for mig at bede om ordet til anden runde, er et helt andet spørgsmål.
Ministeren kom med en ret forbløffende udtalelse.
En af hovedårsagerne til, at jeg altid har været modstander af det daværende Sovjetunionen, var, at de sovjetiske ledere ikke anerkendte værdirelativismen.
De troede på en absolut sandhed, de havde statsmonopol på sandheden.
De havde en rækkefølge af værdier, som var vedtaget af staten, de anerkendte ikke, at der kan være forskellige værdier.
Nogle kan tro på Gud, og nogle kan tro, at der ikke er nogen Gud.
Begge dele er lige godt, vil jeg gerne sige til ministeren; begge dele er lige godt i et demokratisk, åbent og pluralistisk samfund.
Derfor er det en totalt rystende udtalelse, hvis ministeren virkelig mener, at nu er det slut med værdirelativismen.
Jeg siger det bare, for jeg går fra, at enten har jeg hørt forkert, eller også var det en fortalelse fra ministerens side, men jeg synes alligevel, det var nødvendigt at gøre den har bemærkning, for hvis det var sådan, at ministeren virkelig mente noget sådant, så har vi en helt ny kulturdebat her i Danmark.
Så vil jeg sige, at så er det lige før, at hr. Jesper Langballes og hr. Søren Krarups nationalromantiske fantasier bliver reduceret til et spørgsmål af mindre betydning end det problem, vi så har med ministeren.
Jeg håber, at ministeren vil forklare mig, at jeg enten ikke har hørt rigtigt, eller at han ikke har ment det.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-04-23:
Joh, det kan jeg kun give fru Ester Larsen ret i, og det tror jeg også man vil sande i løbet af den kommende tid.
Så vil de ordførere, der har været så meget imod det og talt så kritisk imod Sky og Talpa, nok ikke sige så meget, for jo tættere vi kommer på valget, vil man finde ud af, at det er blevet yndlingsradiostationer for ret mange mennesker, og så er det måske svært at lægge sig ud med dem og påstå, at man kan trække deres radiolicenser tilbage igen, som man tidligere gerne har villet.
De bidrager med over 0,5 mia. kr. over de næste 8 år til det danske samfund blot for at sende radio - over 0,5 mia.!
De sender altså gratis uden at få en krone for det.
Danmarks Radio får 3 mia. kr. om året for at sende.
De her to radiostationer bidrager med over 0,5 mia. kr. over de kommende 8 år, samtidig med at de altså sender gratis radio til fornøjelse for ret mange danskere hver eneste dag.
Det kan jeg da kun være glad for som borgerlig.
Så det er lykkeligt, at vi har fået skabt det radiomonopolbrud.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
I et demokratisk samfund er det i al fald for Venstre meget vigtigt, at borgerne har nogle valgmuligheder, og derfor synes jeg, det har været lidt forstemmende at lytte til den omtale, der har været af det brud, der er lavet på radiomonopolet. Det er jo sådan, at Sky Radio ikke koster skattekroner, tværtimod bidrager de positivt til indtægter til skattekassen, og derfor vil jeg spørge, om ministeren ikke er enig i, at det er lidt hovskisnovski, når folketingsmedlemmer udtaler sig nedladende om den radiokanal, som halvanden million danskere har valgt at lytte til.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-04-23:
Jo, det kan jeg kun give spørgeren ret i.