runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-05-04:
Jeg tror, vi lader bemærkningen tale for sig selv.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-04:
Jeg har Kun lige den bemærkning, at jeg nu ikke er så meget for al det drikkeri, jeg tror også, det vil forvirre hr. Ammitzbøll yderligere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-05-04:
Jeg vil da gerne takke for tilbuddet om pædagogisk vej- og vildledning fra fru Birthe Rønn Hornbech og hr. Jesper Langballe.
Især hvis det kan gøres over en drik af alkoholisk karakter, vil jeg gerne sige ja til tilbuddet, så kan vi sikkert få en spændende diskussion.
Men jeg tror faktisk, at den højtærede næstformand havde ret i, at der ikke var et spørgsmål i det, der blev sagt.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-04:
Jeg medgiver da gerne, at jeg synes, det kan være et problem, at EU f.eks. ved at gå ind på områder, hvor NATO indtil videre har været, på den måde har presset lande ud.
Det drejer sig egentlig ikke kun om Danmark, men det kan også være andre lande.
Jeg siger bare, at der altså ligger en fortolkning af forsvarsforbeholdet, som regeringen har givet udtryk for for 4½ år siden.
Jeg går ikke ud fra, at fru Lone Dybkjær kan være uvidende om den fortolkningsmulighed.
Den vælger jeg bare her i fairness, når nu fru Lone Dybkjær fremsætter det her forslag, at gøre opmærksom på.
Jeg skal i øvrigt i den forbindelse også sige – det fik jeg slet ikke sagt i min ordførertale – at vi selvfølgelig stemmer imod fru Lone Dybkjærs forslag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-04:
På nogle måder må man jo sige, at den her debat har været fuldstændig latterlig.
Når man gør et principielt spørgsmål til et spørgsmål om, hvorvidt vi skal genindføre skrivemaskinerne til at føre registrering af navne og ændring af navne osv., er det jo, fordi man enten ikke har læst forslaget eller har forstået forslaget, for det principielle i det her forslag er jo, om opgaven med navneregistrering og opgaven med at føre det ind, hvis folk vil skifte navn, skal ligge hos en offentlig myndighed, eller om den skal varetages af en bestemt trosretning i det her samfund, den forening, som vi til daglig kalder for folkekirken.
Jeg synes, at man skal prøve bare at se på det her principielt og spørge sig selv: Hvad er det, der er det samlende for alle mennesker i det her land?
Det er vel, at man er en del af det danske samfund, og det her er vel på den måde også et spørgsmål om, at vi vil overlade til de offentlige, statslige myndigheder – man kan lægge det ud til kommunerne, men i hvert fald til en offentlig myndighed – at stå for administrationen af det her system.
Det er jo en tanke værd, hvis man tænker videre over, hvilke andre offentlige samfundsmæssige opgaver der kan udlægges til bestemte trosretninger eller foreninger med bestemte holdninger til det ene og det andet.
Jeg tror ikke, det er holdbart i længden, og jeg forstår også, at hvis det ikke lige var sådan, at civilregistreringen altid havde ligget i det kirkelige regi, kunne man ikke finde på at lægge den her i dag.
Der bliver også henvist til, at det er administrativt bøvlet og besværligt.
Jeg vil bare sige, at jeg godt kunne tænke mig at få et overslag over, hvor omfattende og besværligt det ville være i vore dages samfund.
Det er jo netop ikke et spørgsmål om skrivemaskiner og fire gennemslag, vi snakker om, og jeg kan ikke forestille mig, at omkostningerne vil være særlig omfattende.
Derimod kan jeg forestille mig, at det ville være til gavn for i hvert fald nogle mennesker, at de ikke skulle føle sig tvangsindlagt til at få foretaget civilregistreringen i kirkeligt regi, specielt hvis de har en anden tro end den, som nu engang ligger til grund for folkekirken.
Derfor mener jeg, at vi burde kunne blive enige om, at det her er den eneste rigtige løsning, og i hvert fald vil Enhedslisten kunne støtte forslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-04:
Vi ser det som et spørgsmål om, at man i et samfund ikke bør lægge samfundsmæssige opgaver hos kirken, og det kan jeg forstå på ministerens udtalelser at ministeren sådan set principielt også er enig i.
Så er der selvfølgelig nogle konstruktioner, som besværliggør, at processen er sådan, for nu er tingenes tilstand engang, som den er, og så kan man så prøve at se, om man kan få en teknologisk løsning på en for nogle mennesker religiøs problemstilling.
Jeg skal da gerne afsløre, at for mig er det ikke en større problemstilling, men jeg kan konstatere, at det er det for nogle folk i hvert fald, og derfor synes jeg sådan set – især fordi vi jo principielt har en enighed med ministeren om, at sådan ville man ikke have konstrueret det, hvis man skulle gøre det i dag – at det her lidt er et principielt forslag og en principiel diskussion, hvor vi selvfølgelig støtter princippet om, at offentlige opgaver af ikkereligiøs karakter ikke bør lægges hos religiøse trossamfund, og at man, uanset om man kan løse det digitalt eller ej, bør gå i retning af at få fjernet de offentlige opgaver fra trossamfundet og lade trossamfundene koncentrere sig om det, de er bedst til, nemlig at forvalte deres tro.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-05-04:
Jeg tror, hr. Kamal Qureshi fuldstændig overhørte, hvad jeg sagde i min tale.
Jeg sagde jo netop, at vi nu har lavet den her postboksløsning for dem, der ikke ønsker at komme i kontakt med en kordegn eller en sognepræst.
Jeg sagde også, at vi, som ministeren lægger op til, netop er i gang med at udvikle den teknologiske løsning, der giver mulighed for, at man ikke bare derhjemme selv kan sidde og registrere, men at man kan vælge at gå til kommunen og få dem til at hjælpe frem for at få folkekirken til at gøre det.
Det, jeg bare sætter spørgsmålstegn ved, er, om der nu er så mange, der synes, det er et problem.
Men netop af hensyn til dem, der måtte gøre det alligevel, har vi jo oprettet den postboks.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-04:
Jeg beklager, at jeg bliver nødt til at tage ordet, men jeg synes simpelt hen, at for en person, der kommer fra et parti, som ynder at sige, at det værdsætter religioner, og at man skal værdsætte folks religiøse følelser, synes jeg simpelt hen den her tale var et eklatant eksempel på en totalt manglende forståelse for andre trossamfunds medlemmer og personer, der har en anden tro og andre følelser i det her.
Fru Charlotte Dyremose, som i øvrigt synes, at det skal være sådan, at man skal tage hensyn til det ene og det andet, er fuldstændig uforstående over for, at nogle mennesker kan have en oplevelse af, at det her simpelt hen er en krænkelse af deres mulighed for at kunne agere som borgere i det her samfund med den tro, de har.
Jeg synes simpelt hen, at det her er et bevis på, at man er fuldstændig ligeglad.
Man kan slet ikke forstå det her, mens man på andre områder synes noget andet.
Kunne fru Charlotte Dyremose ikke i det mindste prøve at sætte sig ind i, at det jo godt kunne være, at der var nogle trossamfund, som syntes, det var en krænkelse, at de, på trods af at de ikke var medlem af folkekirken, skulle henvende sig til folkekirken og få en registrering, om det så sker teknologisk eller ej?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-04:
Også det her forslag er jo en gammel kending, men dog ikke nogen uændret genfremsættelse, og jeg synes endda, jeg må sige, at det er, som om forslagsstillerne, for hver gang det dukker op, måske forstår lidt mere af de historiske sammenhænge, der ligger bag spørgsmålet om civilregistrering, bl.a. jo det elementære, at det fremgår, at det faktisk er af historiske årsager, at folkekirken har varetaget civilregistreringen.
Det er da i sig selv en erkendelse.
Det er fuldstændig meningsløst, når forslagsstillerne mener, at man vender tilbage til tiden før 1849, hvor religionsfriheden blev indført i Danmark.
At sige, at folkekirkelig civilregistrering er i strid med religionsfriheden, er virkelig en meningsløshed.
Derimod kan der være noget om at sige, at der er tale om et statskirkeligt tiltag.
Jeg må sige for mit eget vedkommende, at jeg i og for sig ville græde tørre tårer, hvis kommunerne overtog civilregistreringen, for man må se i øjnene, at civilregistrering med DNK, altså den elektroniske kirkebog, er en ren statslig registrering, og det eneste folkekirkelige ved den er, at folkekirkens præster og kordegne udfører arbejdet og folkekirkemedlemmerne betaler.
Civilregistreringen blev indført under Christian IV, og der var det af hensyn til sognene, det var en ren sognecivil registrering.
Men det gjorde folkekirken stadig væk som folkekirke, ikke som statskirke, men som folkekirke.
Det er temmelig ubegribeligt, at man ønsker det sønderjyske system indført.
Det erkender forslagsstillerne, men det er, som om det argument overhovedet ikke tæller.
Og med den nye postboks, som kirkeministeren har indført, er det ikke til at se, at nogen skulle blive krænkede over det.
Til sidst i bemærkningerne hedder det, at alle trossamfund bør finansiere egen medlemsregistrering.
Jamen det er jo lige præcis det, folkekirken gør i dag.
Den finansierer helt og fuldt sin egen medlemsregistrering, og samtidig yder den staten den tjeneste at foretage civilregistreringsopgaven for staten.
Så, min sjæl, hvad vil du mere?
Karen J. Klint (S), 2006-05-04:
Jeg er meget opmærksom på, at når vi får en gentagelse af det her forslag, er det selvfølgelig også, fordi Det Radikale Venstre som folketingsgruppe jo også er underlagt nogle vedtagelser i deres partis øverste ledelse.
Det er fair nok, sådan har vi jo det alle sammen, at vi er del af et parti, og derfor arbejder vi for det.
Når der i lovforslaget her henvises til den nye navnelov, må jeg i hvert fald sige, at det jo ikke er folkekirkens skyld, at den er blevet, som den er.
Det må vi jo selv tage på os herinde i Folketinget, at der har man nok kvajet sig lidt vel meget med hensyn til, hvordan man kan skifte navn.
Jeg er heller ikke ynder af den sønderjyske ordning med blæk og pen eller skrivemaskine.
Det kunne jo også være, at vi, hvis der skulle ses på de registreringsforhold, der er, så måske også skulle se på noget om begravelser, for der er der jo også lidt for mange blanketter rundtomkring, som både mindsker sikkerheden og øger tidsperspektivet.
Vores holdning er, at vi gerne vil være med til at se på, om man skal flytte rundt på noget, om man skal forbedre noget, men vi vil ikke være med til at zappe rundt.
Så jeg vil sige til Det Radikale Venstre, ligesom vi har sagt et par gange både til den forrige kirkeminister og til den nuværende kirkeminister, at det kunne være interessant, hvis man tog sig tid til en samlet vurdering af, hvad der skal fornyes inden for folkekirkens struktur, og hvad der skal bevares inden for folkekirkens struktur.
Vi vil også som gruppe være åbne over for, at når man har den teknologiske løsning, så kunne der faktisk være nogle andre store trossamfund, der alt andet lige også kunne være med i registreringen, så deres medlemmer heller ikke skulle gå det forkerte sted hen i forhold til deres opfattelse eller hen på kommunen, som nu kommer til at ligge længere væk.
Så vi vil godt være med til at drøfte mere moderne måder at gøre det på, men vi synes ikke lige, at det er baggrunden i det forslag her, som skal støttes denne gang.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-04:
Jeg skal afsløre, at Venstre heller ikke denne gang kan støtte forslaget.
Det er svært at komme med mere efter kirkeministerens redegørelse og hans besvarelser, så vi henviser i det hele til ministerens redegørelse.
Også vi finder, at begrundelserne for at ændre ordningen, specielt på nuværende tidspunkt, er meget spinkle.
Der vil ikke gå så lang tid, før borgerne kan henvende sig online til forskellige offentlige myndigheder – det er jo ikke bare, når det drejer sig om fødselsregistrering, man er også så småt i gang i ministerierne.
Lighedssynspunktet har vi meget svært ved at se skulle føre til et andet resultat, og Østre Landsret har da også for nylig afsagt en dom, som gav Kirkeministeriet medhold.
Den er godt nok anket til Højesteret, men det var altså foreløbig Landsrettens opfattelse.
Og de, der ikke kan tåle at komme til folkekirken, har nu oven i købet fået en postboks.
Så vi synes ikke, der burde være nogen sag, og vi stemmer altså imod forslaget.
Bertel Haarder (V), 2006-05-04:
Det er jeg meget enig i.
Min bemærkning skulle forstås på den måde, at hvis man skulle starte forfra nu, så ville man gå direkte til det, som vi får om et år eller to, altså denne bedre vej, som jeg beskrev.
Jeg synes næsten, hr. Simon Emil Ammitzbøll er ved at være diskriminerende i sine synspunkter, for skal folkekirken virkelig ikke have lov at være med i det fælles system?
Jeg har forklaret, hvordan civilregistreringen sker i en database, som er fælles for det centrale danske personregister, CPR, og ministerialbogen.
I fremtiden vil det så blive sådan, at man kan komme ind i dette register fra både kordegnekontorer og kommuner, samt at den enkelte via digital signatur selv kan gå ind i det.
Hvad mere kan man ønske sig?
Skal der ligefrem være forbud imod, at de 83 pct. af befolkningen, som får den slags foretaget i folkekirken, kan have en mulighed for, at deres trossamfund er med i denne registrering?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-05-04:
Jeg vil såmænd også gerne gøre opmærksom på, at når vi nævner Sønderjylland, er det jo ikke, fordi Det Radikale Venstre har et særlig kærligt forhold til skrivemaskiner.
Det var bare et eksempel på noget, der fungerede uden for folkekirken.
Det var såmænd ikke det tekniske eller mekaniske apparatur, der var stillet til rådighed for at gøre det.
Det, der er det vigtige for os, er i virkeligheden, at dette er en opgave, der ikke har noget med folkekirkens arbejde at gøre, men er noget, man af mere eller mindre praktiske grunde historisk har tillagt folkekirken.
Vores synspunkt er så, at det vil vi gerne have taget væk fra folkekirken, også selv om det for en del menneskers vedkommende vil medføre en eller anden form for ikke dobbelt bogføring, men dobbelt registrering så at sige.
Men er det ikke bare folkekirkens egen opgave?
Jeg skal ikke holde på kirkeministeren for længe.
Jeg synes, at vi hører en lang række sådan mere eller mindre praktiske begrundelser for, at det sådan set fungerer udmærket, men uden at vi kommer ind til sagens kerne.
Hvis nu det ikke lå hos folkekirken i forvejen, ville det så nogen sinde være faldet kirkeministeren ind at foreslå noget sådant?
Sådan kunne jeg måske formulere det.
Det tror jeg vi starter med.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-04:
Jeg vil lige først bekræfte, at jeg sammen med fru Birthe Rønn Hornbech står til rådighed for lidt pædagogisk vejledning af hr. Simon Ammitzbøll, med hensyn til hvad en evangelisk, luthersk folkekirke er.
Så må jeg sige, at hr. Simon Emil Ammitzbøll minder mig om en romanperson i Jakob Knudsens fremragende roman, der hedder »Lærer Urup«.
I den forekommer der en pastor Mortensen, og pastor Mortensens valgsprog er: Gør, hvad I vil, unge venner, så tager i hvert fald friheden ingen skade.
Når man læser bogen igen nem, er man slet ikke i tvivl om, at pastor Mortensen selvfølgelig stemmer på Det Radikale Venstre.
Gør, hvad I vil, så tager i hvert fald friheden ingen skade.
Der må ikke være nogen orden i folkekirken affødt af, at der er et ganske bestemt syn på, hvad et menneskeliv er, affødt af en ganske bestemt tradition for, hvordan man forholder sig til ægteskabet.
Og det er utrolig karakteristisk radikalt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-05-04:
Nu er det selvfølgelig for tidligt at takke for en spændende og god debat, men jeg vil alligevel gøre det forholdsvis kort, fordi jeg synes, vi har haft en rimelig spændende diskussion, hvor synspunkterne efterhånden er kommet frem.
Man hører ofte, at staten ikke skal blande sig i kirkens indre anliggender, og det kan der være meget rigtigt i.
Dette lovforslag lever til fulde op til de forudsætninger.
Med dette forslag giver vi det enkelte trossamfund mulighed for at forestå registreret partnerskab, hvis det enkelte trossamfund ellers har lyst.
Vi giver så at sige trossamfundene friheden til selv at bestemme.
Vi giver dem mulighed for selv at tage diskussionen, men vi fortæller dem ikke, hvad de skal mene.
I modsat fald vælger vi som stat at bestemme over trossamfundene.
Jeg ved ikke, om der er nogen, der kan give et fornuftigt svar på, hvorfor vi som Folketing skal blande os i det.
Det her forslag forener faktisk hele to gode formål i et kort lovforslag.
Vi giver mere frihed til trossamfundene, og vi skaber mere reel ligestilling, potentielt set i hvert fald, mellem hetero- og homoseksuelle.
Vedtager vi dette lovforslag, har det altså på alle måder været en god dag, ud over at det er jubilæumsdagen for Danmarks befrielse.
Det Radikale Venstre kan som medforslagsstiller ikke overraskende bakke op om forslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-04:
Nu har jeg meget svært ved at se sammenligningen, det er jo fair nok ...
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-04:
Diskussionen ville være lettere, hvis man hørte efter, hvad jeg sagde.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at man pålægger et krav.
Fru Lissa Mathiasen kunne jo prøve at tænke på den socialdemokratiske borgmester på Langeland, der forleden dag meldte sig ud af Socialdemokratiet, fordi der blev ommøbleret herinde.
Han blev heller ikke pålagt noget, men hans selvforståelse i Socialdemokratiet røg sig en tur, og han meldte sig ud.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-04:
Der var ikke noget, der ville ligge mig fjernere, end at vi herinde skulle tage stilling til, skulle forholde os til, skulle pålægge og, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde, håndhæve et krav om, at folkekirken eller andre trossamfund skulle indføre en sådan beslutning.
Men det er sådan set heller ikke det, diskussionen går på i dag, og det er det, der er problemet og grunden til, at den her debat vælter hver gang.
Det her forslag mener jeg egentlig klart er en diskussion om lovgivning, som blev lavet i 1989, og dermed må det altså også være et juridisk spørgsmål om, at der i dag er en gældende lovgivning, som forhindrer, at folkekirken eller andre trossamfund ville kunne tage en sådan beslutning.
Det er derfor, jeg ikke forstår, og jeg synes ikke, vi får et svar fra fru Birthe Rønn Hornbech: Hvordan kan man tale om, at det her er at pålægge folkekirken et krav?
Vi giver dem en frihedsrettighed.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-04:
Det, jeg siger, er, at der altså er masser af mennesker i den danske folkekirke og formentlig også i andre trossamfund, for hvem dette, som man nu foreslår i dag, ville være en omkalfatring af den danske folkekirke.
Jeg er ikke enig med dem, men de fylder temmelig meget i den danske folkekirke, og jeg vil altså slås for, at de skal have lov til at være der, og så vil jeg selvfølgelig have lov at argumentere imod deres bibelsyn og deres embedssyn.
Men hr. Ammitzbøll må altså også bøje sig for, at der er nogle, der har et syn på nogle ting i den danske folkekirke, og det vil jeg gerne sammen med hr. Jesper Langballe bruge mere tid på en aften at prøve at forklare hr. Ammitzbøll.
Det er ikke det samme, som at vi skal omvende eller missionere, men det kunne godt være, at hr. Ammitzbøll alligevel var så søgende en sjæl, at vi kunne skære nogle huller i skodderne.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-05-04:
Det har jeg sådan set stor respekt for er fru Birthe Rønn Hornbechs udgangspunkt.
Jeg tror bare, at grunden til, at hele denne diskussion kom op, var, at kirkeministeren nævnte det, som jeg også hørte det, næsten mere som et retligt eksempel end som et teologisk eksempel.
Så anerkender jeg selvfølgelig, at det er fru Birthe Rønn Hornbechs opfattelse, at hun kan forklare holdningen for mig, men ikke forstå den for mig.
Men kunne jeg så i det mindste ikke få forklaringen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-04:
Jeg kan forklare det, men jeg kan ikke tvinge hr. Ammitzbøll til at forstå det.
Når jeg taler om indsnævret syn, er det selvfølgelig ikke for at genere hr. Kamal Qureshi, det ved han også godt.
Men når hr. Kamal Qureshi hele tiden bliver ved med at henvise til det retlige, så er jeg bare nødt til at sige, at her er vi netop ved en sag, hvor det er andet end retlige synspunkter, som jeg i hvert fald gør gældende.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-05-04:
Jeg tror, at vi skal forlade de dårlige eksempler med den katolske kirke, selv om fru Birthe Rønn Hornbech mener, at jeg skal gå hjem og tænke over det.
Det skal jeg gerne gøre, for jeg vil altid gerne tænke over tingene, men jeg synes måske, fru Birthe Rønn Hornbech overskrider en vis grænse, når hun kalder hr. Kamal Qureshis livssyn for indsnævret.
At han har et andet livssyn er vel fair nok, det må være op til den enkelte, sådan som jeg ser det, og jeg er da glad for, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke vil indføre regler for medlemskab af Det Radikale Venstre, for sådan nogle regler har vi ikke.
Men det er jo også det, der er hele pointen med det her forslag, sådan som jeg ser det i hvert fald, nemlig at vi giver muligheden for, at man kan gøre nogle ting, men vi vil ikke bestemme, hvordan det skal være.
Nu giver vi en frihed.
Kan jeg ikke få en forklaring på det fra fru Birthe Rønn Hornbech?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-04:
For mig at se har hr. Kamal Qureshi et meget indsnævret livssyn.
Det er det retlige, det naturvidenskabelige syn, men som læge er hr. Kamal Qureshi jo også naturvidenskabsmand.
Men man må altså respektere – og det gør grundloven jo også – at der er noget, der er højere, i den forstand at en lang række borgere i dette land sætter en instans, der er højere end loven, som grundlaget for deres liv, og det har de ret til ifølge grundloven, så længe de ikke overtræder de danske love.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-04:
Jeg synes ikke, jeg fik et svar på, om der i dag eksisterer et forbud mod, at den katolske kirke kan ansætte kvindelige præster.
Mig bekendt er der ikke et sådant forbud, og der er jo ingen mening i at ophæve et forbud, som ikke er der, og derfor giver det heller ikke nogen mening at fremsætte forslag om at ophæve et forbud, som ikke er der.
Med hensyn til forslaget bygger hele min tilgang til det på en meget stor respekt for trossamfundenes indre anliggender.
Netop derfor skal vi heller ikke blande os i denne sammenhæng, men forslaget lægger jo op til, at alle de, der ikke ønsker at ændre noget som helst, kan fortsætte, som de altid har gjort.
Jeg vil meget gerne spørge Venstres ordfører, hvad hun mener, når hun siger, at der er noget, der er højere end lovgivningen.
Hvad mener fru Birthe Rønn Hornbech, når hun siger, at der er noget, der er højere end lovgivningen?
Så vidt jeg har forstået, har det været Venstres holdning, at der ikke er nogen eller noget, der skal kunne hæve sig over lovgivningen, og at alle skal følge lovgivningen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-04:
Jeg ser ganske anderledes på det end hr. Kamal Qureshi, fordi det efter min mening handler om langt mere end om et retsområde: Det er teologi, det er bibelsyn, det er embedssyn, det er respekt for andres måde at indrette deres trossamfund på, og derfor mener jeg, at sammenligningen er vældig god.
Det kan være, hr. Kamal Qureshi en dag kommer med et forslag, men så vil Venstre også stemme imod det; det vil i hvert fald være min indstilling.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-04:
Jeg har jo meget stor respekt for Venstres ordførers kendskab til retsområdet, og derfor vil jeg gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om det er sådan i dag, at der eksisterer et forbud imod, at den katolske kirke ansætter kvindelige præster.
Er der et forbud i lovgivningen imod, at den katolske kirke ansætter kvindelige præster?
Hvis der er et sådant forbud, kan man jo diskutere, om en ophævelse ville have betydning i positiv retning.
Bertel Haarder (V), 2006-05-04:
Lovgivningen indeholder en forskelsbehandling af heteroseksuelle og homoseksuelle par; det er ubestrideligt.
De første skal ikke på rådhuset, efter de har fået en kirkelig velsignelse, men det skal de homoseksuelle.
Der er en forskelsbehandling, men den er ikke særlig alvorlig.
Den fører ikke til krænkelser, men den er der, og det er jo også derfor, forslaget er fremsat.
Men regeringen siger jo ikke, at den skal vare til evig tid.
Vi siger bare, at der skal være dybde og bredde i kirkesamfundenes ønsker om at få den fjernet, før vi gør det.