runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2003-12-10:
Jeg forstår godt, at ministeren gerne vil holde de forskellige lovforslag adskilt, og de, der er udgået fra Justitsministeriet, hører selvfølgelig hjemme under justitsministeren.
Men ministeren kan selvfølgelig ikke fortænke Folketinget i, at vi godt vil kigge på sammenhængen i tingene.
Det er ikke det samme, som at der måske her og nu skal gøres noget ved dyrevelfærdsloven, men tingene hænger jo sammen. Så må jeg også anholde, at dyrlægeloven ikke har noget med dyrevelfærd at gøre, for så er der i hvert fald noget, jeg fuldstændig har misforstået.
Eksempelvis kan anmeldelsespligten da have noget med dyrevelfærd at gøre, og en række af de ting, som vedrører medicin, kan da også have noget med dyrevelfærd at gøre.
Det er måske i lidt overført betydning, men det har de nu.
Der bor ikke så mange bønder langs med motorvejene, så det hedder landevejsdyrlæger.
Jeg har ikke kunnet følge udviklingen, men det er rigtigt, at det var noget, jeg var voldsomt optaget af, mens jeg var minister, og derfor synes jeg, vi skal kigge på det.
Til sidst vil jeg godt deltage i den undren, som et par andre ordførere også har givet udtryk for.
Det ville være rart lige at høre kommentarerne fra ministeren til det.
Christian H. Hansen (DF), 2003-12-10:
Jeg kan tilslutte mig det, hr. Keld Albrechtsen sagde.
Det er jo netop, fordi vi kender til tallene, at vi også kender til de sager, der har været fremme i pressen, og jeg tror ikke, der er nogen politiker, som arbejder inden for dette fagområde, som ikke har sagt, at nu skal der altså strammes op.
Men det, jeg egentlig savner, er: Ministeren kan høre, at der er et flertal, som synes, det er en ganske god idé at tage emner om dyrevelfærd med i sundhedsrådgivningsrapporterne, uanset om det ligger i lovforslaget på nuværende tidspunkt.
Først vil jeg sige til hr. Kristen Touborg, at jeg deler hr. Touborgs bekymring omkring tilhørsforholdet mellem dyrlæge og landmand, altså det her direkte forretningsmæssige sammenfald, der jo er.
Nu kan man godt nogle gange komme i tvivl om nogle ting, men når vi snakker om de her medicinsager, der har været fremme, og når vi snakker om dyreværnssagerne, så vil jeg gerne spørge, om hr. Touborg kan hjælpe med en oplysning:
Hvor er det, der er afsløret flest sager?
Er det ude i besætningerne, eller er det på slagterierne?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-10:
Kristendemokraterne er overordnet positive over for ønsket om at forenkle lovgivningen og over for det forslag her om at samle gældende love i en enkelt lov.
Man kan så altid diskutere, på hvilken måde forskellige love skal struktureres, og om loven som i dette tilfælde skal indrettes mere efter personen end efter gerningen.
Det er lidt pudsigt, at det åbenbart skal være en sproglig forbedring at kalde loven lov om dyrlæger i stedet for lov om dyrlægegerning.
Hvis jeg skal se det sådan lidt på
, så kan man jo stille sig selv spørgsmålet, om dyrlæger, nu hvor de altså skal have deres egen lov, bliver undtaget fra de love, vi andre er underlagt, og om vi så også skal til at lave love om landmænd
og love om lærere og lov om politikere osv.
Vi er dog lidt skeptiske over for den såkaldte interaktive ny sundhedsrådgivning, hvor en dyrlæge kan ordinere eller udlevere receptpligtigt lægemiddel til en besætningsejers indledende behandling af en sygdom, som dyrlægen ikke selv har diagnosticeret. Uanset om det er forudsat, at besætningen er undergivet en sundhedsrådgivningsaftale med udvidet dyrlægeovervågning,
vil vi gerne bede ministeren uddybe nærmere, hvad dette så indebærer.
Vi har altså nogle spørgsmål i forbindelse med forslaget, som vi vil forsøge at få opklaret under udvalgsarbejdet, men vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Kristen Touborg (SF), 2003-12-10:
Jeg kan kvittere og sige til hr. Henrik Dam Kristensen, at han har forstået det rigtigt.
Det er såmænd kun det, man ville lægge ind som en praktisk vinkel og dermed i virkeligheden forbedre muligheden for, at der er en uvildig vurdering.
Dermed har jeg sådan set også svaret hr. Jens Kirk, for det er jo sandt nok, at man fratages retten til både at praktisere som dyrlæge og holde dyr, men det kræver jo dog, at forholdene bliver opdaget.
Og jeg må sige, at som forholdene har kørt indtil nu, er der ikke blevet opdaget så forfærdelig mange ting.
Det er jo ikke sådan, at man kan sige, at en yderligere præcisering af, at det er ulovligt, hvad der foregår, nødvendigvis betyder, at tingene kommer på bordet.
Det ser jeg nødvendigvis ingen sammenhæng i.
Henrik Dam Kristensen (S), 2003-12-10:
Når jeg beder om en kort bemærkning, så er det, fordi jeg blev i tvivl om, hvorvidt jeg havde forstået hr. Kristen Touborg rigtigt, når jeg lytter til hr. Jens Kirks nærmest aggressive adfærd.
Er det rigtigt forstået, at det, der blev foreslået, i realiteten er forholdsvis simpelt, nemlig at den praktiserende dyrlæge sammen med den besætningsansvarlige
eksempelvis en gang om året afgiver en form for erklæring på, at dyrevelfærd og andre sundhedstilstande er i orden på den pågældende besætning?
Så kan de kontrolmyndigheder, som vi så i øvrigt alle sammen er enige om skal være der, så vælge ud i forhold til det, og om det skal være 5 pct. eller mere, det kan man altid diskutere.
Det, jeg kunne se, der var interessant i det her, var jo den diskussion, der lige har været imellem hr. Jens Kirk og hr. Kristen Touborg, om, hvem der er i lommen på hvem.
Hvis alle dyrlæger skal underskrive en sådan erklæring og efterfølgende blive kontrolleret, så gør det det vanskeligere at true med at ville have en anden dyrlæge, for den anden dyrlæge skal i givet fald så også skrive under.
Og har jeg det, så forstår jeg ikke hr. Jens Kirk.
Jens Kirk (V), 2003-12-10:
Jeg kan forstå, at jeg bliver nødt til at spørge på en anden måde til hr. Kristen Touborg, hvis jeg skal have et svar.
Præciseres det ikke i de to love, at både landmanden og dyrlægen henholdsvis kan fratages deres ret til at holde dyr og have dyrlægeautorisation?
Er det ikke det, det går ud på?
Kristen Touborg (SF), 2003-12-10:
Først til hr. Christian H. Hansen: Jeg har ikke nogen statistik over, hvor der er afsløret flest tilfælde
Men jeg har som sagt ingen statistik, så det skal jeg nok lade være med at gå meget nærmere ind i.
Så spørger hr. Jens Kirk: Hvad er det, de her to love præciserer?
Jeg går ud fra, at hvis jeg taler langt uden om, hvem lovene egentlig henvender sig til, og hvad de præciserer, hvis jeg har misforstået emnet, så vil jeg blive stoppet i min ordførertale.
Men jeg mener, at det i høj grad er sådan, at spørgsmålet om, at de privatpraktiserende dyrlæger er lønnet af landmanden, i høj grad er en del af det, der er behov for at få præciseret.
Hvis vi skal have mulighed for at have rimelig kontrol med dyrevelfærden, så er der efter min klare opfattelse ingen som helst tvivl om, at vi er nødt til at have en instans, der økonomisk er frigjort fra landmanden, for man kan ikke forvente en uvildig vurdering, når der er et lønforhold imellem de to parter.
Kristen Touborg (SF), 2003-12-10:
I SF synes vi, det er udmærket, at lovgivningen forenkles, som der er lagt op til her, hvor man samler en del love og bekendtgørelser og tager noget fra dyrlægeloven med.
Jeg tror overordnet, at denne forenkling vil gøre tingene lidt mere overskuelige.
Vi er også godt tilfreds med, at der gives
bedre mulighed for offentliggørelse af kontrolresultater.
Vi synes dog nok, at der er lidt uld i mund, når der skrives, hvad der skal offentliggøres og ikke offentliggøres af resultaterne.
Vi vil godt se lidt nærmere på, om det trænger til at blive præciseret nærmere og strammet op.
Den omstændighed, at der bliver lagt op til nogle skærpede straffebestemmelser, synes vi også er udmærket.
Så kommer jeg til det lidt mere negative, jeg har at sige om lovforslaget, og det er først vedrørende opdræt af såkaldt vildt, altså fasaner, agerhøns og ænder.
Vi synes, det er en uskik, at der på denne måde opdrættes vildt, som efterfølgende udsættes og bliver aflivet på en ret smertefuld vis, så det er en af de ting, vi gerne vil se på for at prøve, hvad vi kan få ind for at få skærpet reglerne på området.
I det hele taget synes vi, at der er for mange ekstreme produktionsforhold, som man bør være mere opmærksom på, end man er i øjeblikket.
Skuldersårene på grisesøerne er sådan set kun en af de aktuelle ting, som man kan sige er udtryk for ekstreme produktionsforhold. En anden ting er, at på trods af, at der står i dyreværnsloven, at halekupering af svin er noget, der kun må ske efter en særlig beslutning og en særlig vurdering, er der vel næppe nogen af os, der er i tvivl om, at mellem 95 pct. og 98 pct. af alle svin bliver halekuperet.
Også det er en produktionsform, som dyrene reagerer på, og det er for os at se et tegn på, at dyrene ikke har det godt nok. Vi synes altså, at der er nogle løse ender, der trænger til at blive præciseret og strammet alvorligt op, og på den baggrund vil vi gå ind i udvalgsarbejdet og deltage aktivt i det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-10:
Nej, man kan ikke blive betalt for at vandre ind på politistationen og sige, at der er en, der har begået en forbrydelse.
Det, man kan, også efter den nugældende straffelov,
er jo, at hvis man selv er sigtet eller tiltalt, og man aflægger fuldstændig tilståelse og forklarer om hele sagen, så kan man allerede i dag slippe billigere. Men det er rigtigt, at hvis vi ser på formuleringerne, så ser det ud til, at området udvides.
Jeg har også læst Lars Bo Langsteds artikel.
Jeg tror faktisk allerede, at en af mine kolleger har stillet spørgsmål om artiklen.
Så jeg kan glæde fru Line Barfod med, at det også er noget, vi er opmærksomme på.
Vi mener, at den retstilstand, der har været, ingen skade har af at blive klarere.
Det er noget, politiet har efterlyst.
Men det er selvfølgelig klart, at det ikke skal blive sådan, at man - i gåseøjne - ligefrem kan blive betalt.
Men sådan er det jo heller ikke ved danske domstole.
Der skal jo trods alt være beviser i sagen.
Men den der sådan lidt ubehagelige drejning, fru Line Barfod giver sagen, ønsker jeg heller ikke, så det vil vi have afklaret under udvalgsarbejdet.
Så der bliver ingen krise på det punkt.
Med hensyn til 18-års-reglen går jeg da ud fra, at domstolene retter sig efter lovgivningen.
Men det sker ikke fra den ene dag til den anden.
Jeg forestiller mig ikke, at der bliver nogle voldsomme ændringer fra den ene dag til den anden, men det er jo en holdningsmæssig ændring.
Vi ønsker at tilkendegive, at man ikke skal slippe billigere, fordi man er under 18 år.
Og det er jo rigtigt, at retspraksis har strammet straffene med hensyn til voldsforbrydelser, men vi finder det naturligt, at § 119 for vold mod tjenestemænd, når nu §§ 244, 245, 246 osv. er blevet skærpet, så også står i et rimeligt forhold til de forhøjelser, vi har foretaget.
Det er jo sådan set mig, der har glemt det, da jeg i sin tid formulerede forslaget.
Line Barfod (EL), 2003-12-10:
Flere af de andre ordførere har spurgt til det
her med de 18 år, så det med gentagelsesvirkningen vil jeg ikke spørge om.
Jeg vil komme ind på et andet element i forslaget, nemlig at man nu indfører det amerikanske plea bargaining, at folk skal kunne få nedsat straf, hvis de angiver andre.
Og da jeg ved, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke normalt anser amerikansk ret for at være et forbillede,
så vil jeg gerne høre, hvordan Venstre har det med, at man nu indfører dette princip i dansk ret, at man altså kan få nedsat sin egen straf ved at angive andre, om fru Birthe Rønn Hornbech mener, at man kan fæste særlig meget troværdighed til sådanne udsagn, der måtte komme fra folk, der altså nærmest er blevet, kan man sige, betalt for at angive andre.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-10:
Jeg vil godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, hvilken ændring det vil give i retspraksis, at man dropper den hidtidige regel om, at forbrydelser, man har lavet, inden man fylder 18, ikke har virkning efter at man er fyldt 18.
Så vidt jeg kan forstå på samtlige de retskyndige, jeg har talt med om det her lovforslag, er der enighed om, at dette kun er en råben ud ad vinduet, som ingen konkret betydning vil få.
Jeg vil godt høre, om fru Birthe Rønn Hornbech er enig heri.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-12-10:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde, at det nu skulle være sådan, at anslag mod liv og lemmer skulle vægtes højt.
Men når man har læst betænkningen, og den er jo stor, så vil jeg håbe, at fru Birthe Rønn Hornbech vil give mig ret i, at det faktisk allerede er sådan i domspraksis ifølge den statistik, der er til rådighed, at anslag mod liv og lemmer vægter betydelig højere end anslag mod ejendom.
Det vil sige, at der allerede er sket det skifte, som mange af os gerne ville have, nemlig at straffene for voldsforbrydelser allerede nu er betydelig højere end straffene for berigelsesforbrydelser.
Kan fru Birthe Rønn Hornbech bekræfte det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-10:
Det er et lovforslag med mange bestemmelser, tidspunktet er meget fremskredet, og vi skal have et grundigt udvalgsarbejde, så jeg vil indskrænke mig til nogle få elementer her.
Det er et stort arbejde, Justitsministeriet og ikke mindst Straffelovrådet har foretaget gennem flere år ved at gennemgå hele straffeloven.
Og det er jo rimeligt, at vi fra tid til anden overvejer, hvordan forholdet mellem de forskellige strafferammer skal være.
Som det også fremgår af ministerens fremsættelsestale, er det meget afgørende også for Venstre, at beskyttelsen af liv og lemmer vægtes meget højt.
Det er jo baggrunden for, at vi, straks efter at den borgerlige regering tiltrådte, fremsatte VK's gamle forslag om at forhøje strafferammerne for vold. Men der var nogle bestemmelser, der ikke kom med, som nu er med.
Det er vold mod tjenestemænd, og det er den barmhjertige samaritaner, straffelovens § 253 om, at man straffes, hvis man bare går forbi nogen, som er i livsfare. Her ændres strafferammen op til 2 år.
Så er der den bestemmelse, der har været meget omtalt, når man giver tilhold til tidligere ægtemænd, der ikke kan holde sig fra deres tidligere hustru.
Her forhøjes strafferammen også.
En meget klækkelig forhøjelse er der for de meget grove narkoforbrydelser.
Det har jo vist sig, at domstolene har nået loftet, så strafferammen ændres fra 10 år til 16 år.
Det er selvfølgelig også udtryk for, at vi i Venstre ønsker et skærpet syn på de, skal vi sige, mere professionelle narkoforbrydelser.
Den anden ting, der kan nævnes, er skærpelsen af gentagelsesvirkningen, som dels udvides, altså i tid, dels også kommer til at ramme dem, der første gang begik lovovertrædelser, da de ikke var fyldt 18 år.
Det stemmer jo meget godt med, at de unge selv mener, de på et tidligere tidspunkt vil have ansvar.
Jeg skal indskrænke mig til disse bemærkninger og sige, at vi kan støtte forslaget, og jeg skal på vegne af den konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller, sige, at Det Konservative Folkeparti ligeledes støtter forslaget.
Frode Sørensen (S), 2003-12-10:
Tak til justitsministeren for tilsagnet om at se på det med sikkerhedsselerne.
Med hensyn til færdselspolitiet vil jeg fastholde, at det er min opfattelse, at der har været mindre færdselspoliti på vejene det seneste års tid, måske på grund af travlhed af den ene eller den anden art.
Det, jeg sådan set bare gerne vil have ministerens tilkendegivelse af, er, at skal det her krones med succes, kræver det altså, at der også er nogle til at kontrollere, at de her udmærkede ting, som et bredt flertal i Folketinget nu er ved at nå frem til enighed om, også bliver en succes.
Det er så nogle af de ting, vi tager op i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det glæder vi os til, og jeg synes ligesom ministeren, det er godt, at der er bred tilslutning til intentionerne i forslaget.
Lene Espersen (KF), 2003-12-10:
Jeg vil gerne takke alle Folketingets partier for en meget positiv behandling af forslaget, som jo har til hensigt at øge færdselssikkerheden ganske betragteligt.
Jeg hørte egentlig kun SF's ordfører have en overvejende negativ indfaldsvinkel til lovforslaget.
Jeg vil sige til bemærkningerne om den forskelsbehandling, der er af nye bilister og folk, der har erfaring i at føre bil, at det er velovervejet, at vi har lavet den forskelsbehandling.
Det er ganske enkelt af den grund, at de første år, man færdes i trafikken, er det nok en god idé, at man færdes med større varsomhed, indtil man har alle trafikreglerne på rygmarven og har den erfaring, der skal til for at træde på bremsen på de rigtige tidspunkter, så der ikke sker uheld.
Jeg må sige til hr. Frode Sørensen, som jeg eller synes holdt en god og positiv tale,
at jeg stiller mig noget uforstående over for bemærkningerne om, at færdselspolitiet skulle have nedprioriteret indsatsen i årene, der er gået, i og med at Socialdemokratiet jo er med i et politiforlig, der ikke er udløbet endnu.
Her har jeg da haft en forståelse af, at man var tilfreds med den indsats, der blev gjort fra færdselspolitiets side.
Det er også muligt, at jeg hørte forkert.
Jeg synes bare, det er værd at understrege, at færdselspolitiet rent faktisk gør en god indsats og også har gjort det i årene, der er gået.
Men vi er bevidste om i forbindelse med klippekortordningen, at det er meget væsentligt for retshåndhævelsen og for respekten for de nye regler, at færdselspolitiet er synligt.
For så vidt angår spørgsmålet om anvendelse af sikkerhedsseler, vil jeg sige til hr. Frode Sørensen, at det
er vi åbne for at drøfte under udvalgsbehandlingen.
Der er nogle afgrænsningsproblemer i forbindelse med lige præcis det spørgsmål, men regeringen er, ganske som hr. Karsten Nonbo gav udtryk for, også indstillet på at belyse, om der er andre elementer, der kan indgå i en klippekortordning, som vil være forståelige og gennemskuelige for borgerne at sætte sig ind i.
Jeg hørte også Det Radikale Venstre efterlyse en kvalificering af de punkter på listen, som kan udløse et klip.
Det, som regeringen har været optaget af, er, at de ting, der udløser et klip, er nogle, der giver mening for de folk, der færdes i trafikken, så de forstår, at hvis jeg foretager mig den handling, udløser det et klip.
En enkel og efter min mening letforståelig liste er det, vi må forsøge at sigte efter.
Men naturligvis er vi ikke argumentresistente, hvis der er gode argumenter for at føje yderligere elementer til på listen. Vi ser frem til udvalgsarbejdet, hvor vi naturligvis gerne vil være med til at uddybe ikke mindst de ting, der angår, hvad der skal være på listen.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-10:
Kristendemokraternes ordfører, hr. Jann Sjursen, kan fortsat ikke være til stede, hvorfor jeg skal fremsige følgende: Det fremsatte lovforslag indeholder flere gode elementer, som kan være med til at bremse antallet af dræbte og tilskadekomne i trafikken.
At regeringen så med andre lovforslag - såsom det, der sætter hastigheden op på motorveje - fremmer det stik modsatte, skal blot for en ordens skyld noteres i denne sammenhæng.
Klippekortsystemet, som indføres med dette lovforslag, tror vi dels kan få en præventiv effekt, dels i højere grad afspejle samfundets despekt for gentagne trafikfarlige forseelser.
Endvidere vil den skærpede bøde for hastighedsovertrædelse samt nedsættelse af den generelle grænse for betinget frakendelse af førerretten ved hastighedsoverskridelse føre til, at formålet med lovforslaget kan nås. Kristendemokraterne kan således støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2003-12-10:
Da Enhedslistens ordfører på området, hr. Keld Albrechtsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Enhedslisten ser positivt på lovforslaget.
Antallet af dræbte og tilskadekomne i trafikken er alt, alt for højt, og ofte er årsagen for høj fart. Normalt taler Enhedslisten ikke for højere straffe, men på dette område tror vi, at man kan forebygge forseelser ved udsigten til bøder og især frakendelse af kørekortet.
For 2 år siden foreslog vi således frakendelse af kørekortet ved overskridelse af hastighedsgrænsen med 50 pct. og derover.
Samme år foreslog Dansk Folkeparti, at fartgrænserne skulle sættes op til 130 km på motorveje, og de har som bekendt haft mere succes med deres forslag.
Nu synes regeringen åbenbart alligevel, at der sker for mange skader, og derfor foreslår den, at trafikforseelser skal straffes hårdere, når det sker flere gange, altså at der indføres et klippekortsystem.
Det er, som om der farer en djævel i folk, når de sætter sig ind i deres bil godt beskyttet af metal og airbag, og når de ikke er så lette at genkende på afstand.
De vil frem, og det skal gå stærkt.
De samme mennesker kan sjovt nok være meget omsorgsfulde og solidariske i det direkte møde med andre mennesker.
Det er disse dårlige og bevidste trafikvaner, dette lovforslag sigter på at bryde, og det er Enhedslisten positiv over for.
Vi vil imidlertid også gerne bringe nogle af de indvendinger, der har været i høringsrunden, op.
Flere af indsigelserne kommer ind på, at de skærpede foranstaltninger jo ikke fungerer i et tomrum, således vil man ikke kunne slække på trafikkontrollen, fordi man indfører en klippekortordning. Tværtimod peger flere på, at det er nødvendigt at skærpe politikontrollen, og det lægger vi også vægt på i Enhedslisten.
Loven har naturligvis ingen effekt, hvis folk tager chancer, fordi de ved, at kontrollen er for mangelfuld.
Spørgsmålet er imidlertid, hvorvidt politiet faktisk vil øge kontrollen, eller om der i stedet bliver afspadseret efter EU-topmødet og kronprinsebryllup.
Så vi vil gerne høre, om ministeren vil garantere, at der bliver flere ressourcer til trafikkampagner og kontrol, således som der fremkom nogle meldinger om fra justitsministeren, inden finanslovforhandlingerne startede, men som vist er forsvundet igen.
Det vil vi gerne høre ministerens melding om.
Det tror vi er fornuftigt.
At føre et køretøj bør tages meget alvorligt, for ethvert trafikdrab er et drab for meget.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-12-10:
Det Radikale Venstre var allerede før regeringsskiftet positiv over for klippekortsmodellen, og vi var medforslagsstiller til, at der blev sat et udvalgsarbejde i gang, så vi kunne få indført denne her sikkert udmærkede pædagogiske måde at anskueliggøre færdselslovsovertrædelser på.
Vi ser positivt på forslaget om klippekort.
Vi er dog ikke helt overbeviste om, at de i lovforslaget opregnede eksempler på såkaldte grovere forseelser er de rigtige.
Det vil vi meget gerne diskutere i udvalgsarbejdet.
Vi glæder os til at få det her gennemført og ser frem til arbejdet.
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Et af mine spørgsmål går netop også på det sidste, på spørgsmålet om gentagelseskriminalitet, for hvis man lytter lidt til folk, der har forstand på straffeloven uden for dette hus, så er den samstemmende vurdering, som fru Anne Baastrup også var inde på, at det her er fuldstændig helt og aldeles rendyrket symbolpolitik uden nogen som helst indflydelse på, hvad der efterfølgende vil være retspraksis. Fru Birthe Rønn Hornbech siger så, at det er hendes opfattelse, at man ikke skal slippe billigere, heller ikke, selv om man er under 18.
Jeg synes bare, at det er bemærkelsesværdigt, at der så netop i de nye paragraffer, man leverer i lovforslaget, om, hvad der skal være skærpende og formildende omstændigheder, udtrykkeligt står, at det er en formildende omstændighed, hvis man er under 18 år.
Det synes jeg bare lige er nødvendigt at få præciseret, og jeg vil godt gøre fru Birthe Rønn Hornbech opmærksom på, at det rent faktisk står i det lovforslag, som regeringen fremlægger i dag.