runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2005-12-15:
Så kommer det liberale hjerte på talerstolen.
Men det kan godt være, at hr. Per Clausen og Enhedslisten føler, at nogle gange er debatfttm032.fm Page 2251
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
terne lidt langtrukne, triste og tekniske, og derfor er det da egentlig meget opløftende, at der kommer et forslag, som sådan går nogle helt, helt andre veje.
Sagen er bare, at de helt andre veje, man så vil gå, ikke virker særlig fremkommelige, for det at fjerne afskrivningsregler for butikker, foreslå miljøafgift efter parkeringsareal og en offentlig butiksfond er, som miljøministeren også nævnte, måske ikke lige vejen frem.
Så tror jeg ikke, at det sidste punkt, som nævnes i forslaget, nemlig at man tvinger Dansk Tipstjeneste til at forpligte sig til at placere forhandling af tips til små og mellemstore butikker, er vejen til de små butikkers overlevelse.
Som sagt synes jeg da, det er et muntert forslag, men jeg tror ikke, det vil gavne erhvervslivet og handelen, at man fjerner afskrivningsreglerne på den måde som beskrevet her.
Endvidere vil en afgift jo virke konkurrenceforvridende, og den vil ikke have nogen miljøeffekt.
Så har vi det også fuldstændig ligesom miljøministeren, at vi ikke ønsker statsstøtte til virksomheder gennem en fond på den her måde.
Selv om vi alt i alt synes, det er rigtig godt, at der bliver sat fokus på detailhandelsområdet, på de små butikker, så kan vi ikke støtte forslaget, men det er jo sådan, at hr. Per Clausen og Enhedslisten har mulighed for at arbejde med, når vi skal til at gå i gang med at ændre planloven, sådan at vi måske kan nå nogle af de mål, som jeg egentlig tror at vi begge har i den her sag, nemlig at bevare en god, fleksibel butiksstruktur i Danmark.
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Det er jo lidt sjovt, at hr. Eyvind Vesselbo mener, at det er et godt system, vi har, hvor det bedre kan betale sig skattemæssigt at investere i butikker end f.eks. i boliger, på trods af at vi jo godt ved, at der står mange halvtomme butikscentre i Danmark.
Det er bare et synspunkt, der er til gavn for nogle ganske bestemte kapitalinteresser.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, om hr. Eyvind Vesselbo selv har nogle bud på, hvordan han vil sikre de små butikker i fremtiden, for det, jeg indtil nu har hørt fra hr. Eyvind Vesselbo i den offentlige debat, har jo kun været, at man skal have liberaliseret planloven, sådan at der bliver bedre muligheder for at bygge storcentre, men jeg tror dog alligevel heller ikke, at det vil hjælpe på mulighederne for at have en differentieret butiksstruktur og have små butikker.
Jeg skal da prøve at opretholde den venlige tone alligevel, for det er jo, som ministeren siger, sådan, at det her jo nok dækker over nogle grundlæggende uenigheder.
Det, jeg godt vil høre miljøministeren lidt om, er: Er miljøministeren ikke enig med mig i, at vi faktisk har et problem med den måde, butiksstrukturen i Danmark udvikler sig på, at der altså er en tilbøjelighed til, at små butikker i nærområderne forsvinder og bliver erstattet af store centre, at det er uheldigt for de mennesker, der ikke har bil og derfor har svært ved at få handlet, og også uheldigt, fordi en øget anvendelse af biler til indkøb faktisk øger forureningen?
Jeg vil bare høre, om vi dog ikke er enige om disse forudsætninger.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-12-15:
Det, der er sagen, er jo, at man udmærket kan liberalisere planloven på det her område og samtidig bevare de små butikker rundtom i det danske samfund.
Det er faktisk det, vi arbejder ud fra, og det er det, vi håber at Detailhandelsudvalget når frem til.
Nu ved jeg ikke helt, hvem det er, der har sagt, at når man liberaliserer, kan man bare få lov at placere varehuse og supermarkeder, hvor man har lyst.
Det har jeg i hvert fald ikke sagt, og det mener jeg heller man skal, for mente jeg det, så kunne jeg jo simpelt hen bare sige, at vi fjernede den del af planloven og gjorde det hele fuldstændig frit, og det er jo netop ikke det, jeg står og siger her.
Jeg siger tværtimod, at vi skal have en planlov, som sikrer en god, harmonisk vekselvirkfttm032.fm Page 2252 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM ning mellem store varehuse, detailhandel, dagligvarer og de små købmænd rundtom i landet.
Det er det, vi arbejder for
, så al den snak om, at vi vil liberalisere, og så kan folk få lov at gøre, hvad de har lyst til, står fuldstændig for hr. Per Clausens egen regning.
Jeg ved ikke, om det er det, Enhedslisten gerne vil, men nu får vi jo hr. Per Clausens ordførertale om lidt, så kan vi høre, om det er det, hr. Per Clausen slår til lyd for.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-12-15:
Jeg og Socialdemokratiet synes, det er et meget vigtigt spørgsmål, som Enhedslisten her rejser, og vi deler helt intentionerne bag Enhedslistens beslutningsforslag her om at fastholde en bred, varieret butiksstruktur, som sikrer, at der også er indkøbsmuligheder uden for de allerstørste byer, og at forbrugerne har mulighed for at handle andre steder end i store butikskæder og store butikscentre.
Vi er også enige med forslagsstillerne i det, der står i bemærkningerne, at planloven er helt afgørende i forsøget på at fastholde, at der skal være andet end storcentre i Danmark, og derfor mener vi også, at det udvalgsarbejde, som miljøministeren har nedsat, er vigtigt, og det bliver spændende derefter at høre de diskussioner.
Der vil jeg gerne på forhånd varsle, at det stadig væk er Socialdemokratiets opfattelse, at vi skal have faste grænser, at vi skal sørge for, at der ikke bliver storcentre over det hele, og at det ikke skal være sådan, at det i Danmark er nemmere at få tilgivelse, end det er at få tilladelse, og alene det, at der er nogle store kæder, der forsøger at presse også længere, end lovgivningen reelt kan bære, er ikke for os et argument for at liberalisere – nærmest tværtimod.
Vi synes faktisk, at vi i den sammenhæng har god anledning til at sige, at der nok er nogle steder, hvor vi skal have strammet op og skal have lukket nogle huller, bl.a. foranlediget af de diskussioner, vi har haft også her i Folketinget om diverse Bilkasager.
Når vi så samtidig snakker butiksstruktur, synes jeg faktisk, der er et yderligere argument i debatten, som er utrolig vigtigt, som ikke er med i det her forslag, men som vi finder meget vigtigt, og det er diskussionen om lukkeloven, hvor regeringen jo netop med et flertal har fået gennemført en liberalisering, der åbner for væsentlig mere søndagsåbent, og som klart er til fordel for de allerstørste kæder og også klart er til fordel for storcentrene.
I virkeligheden tror vi på, at det er en af de ting, der i høj grad kommer til at lukke nogle af de mindre butikker, som Enhedslistens forslag gerne vil holde hånden over og forsøge at bevare fremover.
Så lukkelovsdiskussionen er lige så vigtig som planlovsdiskussionen.
Når vi så ser på de konkrete forslag, der kommer fra Enhedslisten, må vi sige fra Socialdemokratiets side, at vi deler intentionerne og formålet bag beslutningsforslaget, men vi kan ikke støtte det konkrete forslag, som Enhedslisten har her, og derfor kan vi heller ikke støtte det samlede forslag, men vi synes, det har en meget positiv værdi, at Enhedslisten forsøger at sætte det her emne højt på dagsordenen.
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Nu er jeg meget enig med hr. Jørn Dohrmann i, at man skal sikre, at der er gode muligheder i Danmark for at kunne drive virksomhed, både når det handler om produktion og distribution af varer, det er jeg fuldstændig enig i.
Men man kan jo godt indrette et skattesystem på en sådan måde, at det er til fordel for en bestemt samfundsudvikling, som man ikke ønsker sig, og det er sådan set det, jeg mener er problemet med de nuværende afskrivningsregler på det her område.
Men lad nu det ligge, for jeg synes, at det var meget positivt at høre hr. Jørn Dohrmanns meget præcise tilkendegivelse af, at han og Dansk Folkeparti også vil inddrage miljøhensyn endda meget centralt i den kommende diskussion af vores butiksstruktur, og at de små butikkers overlevelse var vigtig.
Det spørgsmål, jeg bare står tilbage med, er: Når nu hr. Jørn Dohrmann også vil skabe bedre betingelser for de store butikker, hvordan vil han så sikre, at der faktisk bliver taget miljøhensyn, og at der bliver sikret muligheder for, at de små butikker, også i landdistrikterne, i fremtiden kan overleve?
Men hr. Vesselbo må vel være enig med mig i, at hvis det eneste, man gør i den nuværende situation, er at liberalisere planloven og åbne for, at man kan etablere de butikscentre præcis, hvor man har lyst, så vil det alt andet lige føre til den samme udvikling, som vi har set i Sverige og andre steder. Hvis hr. Eyvind Vesselbo virkelig ønskede lidt mere liberal planlægning i det her land, skulle hr. Vesselbo måske i stedet støtte, at man gav nogle økonomiske stimuli til den udvikling, man gerne ville have, altså brugte skatte- og afgiftssystemet målrettet til at understøtte en bestemt udvikling.
Så kunne man nemlig godt skære lidt ned på planlægningsbureaukratiet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-15:
Det er dog dybt ironisk, at vi skal sidde her og høre på, at en række ordførere bryster sig af julegaver til friskolerne, når det her lovforslag i bund og grund går ud på at beskære friskolernes befordringsgodtgørelse ganske betragteligt.
Det her lovforslag er bare en slutning på en række forslag gennem året, der har haft til formål at drive klapjagt på de frie skoler og den frie skoletanke i det her land, og derfor synes jeg, det er dybt ironisk, at vi skal høre på, at man uddeler fttm032.fm Page 2244 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM julegaver til nogle tyske mindretalsskoler og den slags.
SF er helt klart imod, at man på den måde prøver at begrænse den frihed, der ligger i de frie skolers bevægelsesfrihed i det her land, og derfor er vi imod det her forslag og synes, at det er meget, meget pinligt, at man vil bruge Folketingets talerstol til at rose sig af det.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-12-15:
Lovforslaget her drejer sig om at gøre Miljømærkesekretariatets arbejde mindre ressourcekrævende og mere smidigt, således at man samtidig kan bevare kvaliteten af miljømærkearbejdet og beskyttelsesniveauet for miljøet.
En evaluering har vist, at den nuværende ordning er noget usmidig og desuden noget ressourcekrævende, og det er det, der nu bliver lavet om på.
Miljøsekretariatet får nu mere kompetence til at fastsætte f.eks. gebyrer og til at give rabatter ud fra forretningsmæssige overvejelser.
Dansk Standard er en organisation med kompetencer inden for de samme områder som Miljøsekretariatet, dvs. fastsættelse af standarder og certificering af produkter.
Miljømærkegebyret bør fastsættes, så det ikke udgør en barriere for producenterne, fordi det er vigtigt, at der sælges og mærkes så mange miljømærkeprodukter som muligt.
Hvis gebyrerne sættes for højt, vil der helt sikkert blive færre licenser.
Beskyttelsesniveauet afhænger dels af kriterierne for miljømærkningen, dels af omfanget af miljømærkning i form af licenser og omsætning af miljømærkeprodukter.
Med hensyn til fastsættelse af kriterierne medfører det her forslag ikke nogen ændringer.
Venstre støtter lovforslaget.
Kim Mortensen (S), 2005-12-15:
Miljømærkningerne er en hjælp til forbrugerne og en effektiv og forståelig mærkning af produkter, som giver forbrugerne mulighed for at agere som politiske forbrugere, hvilket Socialdemokratiet støtter, ligesom mærkningen hjælper de offentlige og private virksomheder til at handle miljømæssigt forsvarligt.
Desuden vil en effektiv mærkning hjælpe allergikere og andre til at identificere eventuelle skadelige stoffer.
Der er brug for en styrkelse, ikke blot af mærkningen af produkter og ydelser, men også for så vidt angår en generel indsats mod kemiske stoffer i vores dagligvarer og mod miljøskadelig virksomhed i almindelighed.
Miljømærkningen er et skridt på vejen.
Socialdemokratiet er derfor tilhænger af miljømærkning.
Vi ser gerne endnu flere indsatser på området, vi ser mange fordele ved en effektiv mærkning, og vi vil derfor gerne opfordre regeringen og miljøministeren i særdeleshed til på EU-niveau at arbejde for at få endnu flere produkter og endnu flere ydelser mærket.
Vi ønsker selvfølgelig at gøre ordningerne lettere at administrere til gavn for det offentlige, men i høj grad også at gøre ordningerne gennemskuelige både for producenterne og forbrugerne.
fttm032.fm Page 2245 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Lovforslaget vil lette administrationen og understøtte realiseringen af miljømærkningens potentiale og dermed også gøre det nemmere at implementere kommissionsbeslutningerne.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-12-15:
Dansk Folkeparti er selvfølgelig også forholdsvis positiv over for forslaget her, men vi ser også nogle elementer i forslaget, som vi nok gerne vil have uddybet lidt mere.
Vi ved jo, at miljømærkning betyder meget for den enkelte forbruger, nemlig at der er en sikkerhed for, at de mærkede produkter hører til blandt de bedste.
Men det, vi gerne vil spørge lidt ind til, er, hvordan vi får sikkerhed for, at miljømærkegebyret ikke bliver for højt, men får det rigtige niveau, og det vil jeg godt bede ministeren om ligesom at forklare lidt mere.
Vi vil også se på, at vi selvfølgelig stadig væk får en smidig og en mindre ressourcekrævende ordning.
Det er vi positive over for.
Derfor mener vi også, at forslaget som udgangspunkt er meget godt, men vi mener, der er nogle ting, som bør afklares noget mere i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Kl. 9.40
Som sagt er der også lagt op til nogle præciseringer af bl.a. miljøbeskyttelsesloven, hvad det er for nogle ting, man ligesom vil have med ind under beregningsmetoderne; tjenesteydelser er nævnt som noget, der kommer på linje med materialer, produkter og varer.
Jeg vil sige, at det er et meget positivt forslag, men som sagt vil vi gerne have de andre ting afklaret, inden vi giver vores endelige tilsagn.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-15:
Der er allerede fra flere sider gjort opmærksom på det positive i mulighederne for, at man, når miljømærkeordninger fungerer godt, som kunde er i stand til at orientere sig i sine valg af profttm032.fm Page 2246
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM dukter.
Derfor er vi også grundlæggende positive over for, at man gør, hvad man kan for at sikre, at miljømærkeordningerne også fremover er så effektive og så gode som overhovedet muligt.
Men i det forslag, som er fremsat, ligger der alligevel nogle ting, som vi synes der er brug for at få yderligere belyst i det videre arbejde.
Det er allerede nævnt, at stigninger i prisen for at opnå licenser jo principielt i sig selv kan være en forhindring for, at man fra producenters side ønsker at anvende produktmærkningen, og derfor må vi sikre, at der er en fornuftig balance mellem prisen for at købe licenser og den efterspørgsel, der er efter dem, således at man ikke alene ud fra en prissætning på det at opnå licens forhindrer producenter, som måtte ønske at anvende miljømærkningen, i at opnå en mærkning.
Kl. 9.45
Vi synes også, at vi må sikre, når vi arbejder videre med forslaget her, at man øger kundeorienteringen, således at der også er incitamenter for forskellige producenter til overhovedet at gå ind i diskussionen om, hvordan man hensigtsmæssigt kan opnå en miljømærkning.
Her synes vi, at det eventuelt kan foregå i form af en resultatkontrakt med Miljømærkesekretariatet, således at man sikrer sig, at kundeorientering er et af de elementer, som indgår med stor styrke.
Vi må jo også konstatere, hvad der måske ikke har været så meget fokus på, at der rent faktisk har været problemer med hensyn til anvendelsen af mærker.
For nylig kom det frem, i forbindelse med at en medarbejder i Silkeborg Kommune tjekkede oplysningerne af mærkede varer hos Miljømærkesekretariatet, at tre ud af fire tilbudsgivere rent faktisk havde fejl i mærkningen, og at man altså ikke med sikkerhed kunne stole på den mærkning, som var foretaget.
Der er det vores opfattelse, at vi også under udvalgsarbejdet bør se på mulighederne for, at man nemmere vil sikre sig validitet i mærkningen fremover hos dem, som er kunder, altså at man får stor tillid til, at en mærkning rent faktisk også gælder, rent faktisk også er aktuel, ikke er udløbet eller på anden måde er noget, som giver en vildledning frem for en vejledning.
Så her må vi også kunne forbedre mærkningernes orientering.
Og derfor er det jo også reelt en principiel diskussion om, hvordan man i givet fald kunne sikre sig, at der i alt fald kunne flyttes penge inden for produktområder, således at man ikke alene ud fra økonomiske strukturer forhindrer det, vi jo egentlig ønsker, nemlig at flere og flere producerer på en miljøvenlig måde og altså også er i stand til at komme på markedet på en fornuftig måde.
Men alt det mener vi er ting, som kan belyses under udvalgsarbejdet.
Og hvis vi får løst nogle af de problemer her, er vi da også grundlæggende positive over for, at man går videre med forslaget.
Sidsel Homann (SF), 2005-12-15:
Gode miljømærkeordninger er positive og kan have en positiv indvirkning på vores miljø, idet de påvirker og hjælper forbrugerne til at vælge de mest miljørigtige produkter.
Vi så selvfølgelig helst, at miljømærker var overflødige, og at alle produkter ville leve op til miljømærkestandarderne, men en sådan situation synes jo ikke mulig under de nuværende politiske forhold.
I SF finder vi det mest naturligt, hvis miljømærkning var en gratis ordning finansieret af staten, men det er der vist ikke politisk velvilje til i øjeblikket.
Derfor skal det under udvalgsbehandlingen afklares, om denne lovændring fører til højere priser eller dårligere kontrol af miljømærkerne.
SF er positivt indstillet over for lovforslaget, men vi er betænkelige ved, at det kan føre til nedskæring af det statslige bidrag til området, at prisfastsættelsen skal overtages af Miljømærkesekretariatet, og at Miljømærkesekretariatets økonomi på sigt skal selvstændiggøres.
fttm032.fm Page 2247 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
I SF ønsker vi naturligvis at fremme de mest miljøvenlige produkter, og med den hensigt vil vi under udvalgsbehandlingen granske, hvordan man kan styrke miljømærkerne som et element i en grøn markedsstrategi.
For det er jo paradoksalt, at man gennem miljømærkerne pålægger de mest miljøvenlige producenter en afgift i form af gebyret.
Derfor ønsker vi, at man kombinerer miljømærkerne med en afgift på de ikkemiljømærkede produkter eller eventuelt en momsfritagelse for de miljømærkede produkter.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-15:
Forbrugerne er glade for miljømærkning.
Når man skal købe et produkt, er det rart, at der findes en mærkning af produktet, som man kan være sikker på, som man kan stole på og have tillid til, således at det valg, man træffer, er godt og i overensstemmelse med god miljøadfærd.
Derfor er det også meget vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at vi nu får det her lovforslag, hvor vi sikrer en mere fleksibel administration af Svanen og Blomsten, og konsekvensen af det er jo, at flere varer vil blive miljømærket, og det går vi ind for.
Der er 8 års erfaring med arbejdet med miljømærkning, og det er blevet et meget vigtigt redskab for forbrugerne.
Det er jo således, at de miljømærkede varer er dem, der er mindst miljøbelastende, og uden at man skal sætte sig ind i en hel stribe detaljer vedrørende varens tekniske specifikation, ja, så kan man med sindsro købe de miljømærkede varer og dermed gøre en indsats for miljøet.
Den gamle ordning har været en lille smule usmidig, og vi vil gerne, at det her bliver mere markedsorienteret, således at flere varer kan blive miljømærket.
Men man skal jo forstå, at vi på ingen måde ønsker at gå på kompromis med kvaliteten.
Kvaliteten er af afgørende betydning, og den tillid, som forbrugerne har, skal fastholdes.
Det er således, at miljømærkerne er administreret af Miljømærkesekretariatet, og det får nu en øget kompetence til at fastsætte nye gebyrer.
Derudover får det en mulighed for at tilpasse administrationen til de internationale forhold, som gælder for Svanen og Blomsten.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at vi får flere miljømærkede varer, og at forbrugerne har tillid til de varer, som er miljømærkede.
Denne lov vil medvirke til, at det er tilfældet, og derfor er det naturligvis noget, vi kan støtte.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
For et stykke tid siden sad jeg og så en fjernsynsudsendelse, som var meget oplysende.
Det var om nogle amerikanere, der var ude i en flygtningelejr og skulle lave et undervisningsprogram for FN-flygtninge, som skulle have asyl i USA.
fttm032.fm Page 2272
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Der oplyste man også om, at det var forbudt at slå sin kone og sine børn, og jeg husker tydeligt en af mændene, jeg kom såmænd til at trække lidt på smilebåndet, selv om jeg selvfølgelig er dybt uenig i det, manden sagde, men det viser bare, at han kommer fra en anden verden, hvor det kan være svært at forstå det at flytte til et demokrati.
Han sagde: Hvis jeg nu får mig bosat et eller andet sted, hvor der ikke er så mange naboer, og mine børn og min kone ikke opfører sig ordentligt, kan jeg så ikke godt slå dem lidt alligevel?
Det var sådan et spørgsmål.
Og derfor er jeg utrolig glad for, at det her står i den her erklæring, for det giver anledning til netop at få den debat, der er vigtig, for også at oplyse om, hvad det er for et land, man kommer til, og hvilke rettigheder og pligter der hører med.
Hvis der skulle have været den mindste tvivl, kan hr. Søren Krarup være helt overbevist om, at det er jeg fuldt ud tilfreds med.
Noget af det, jeg er meget tilfreds med her, er, at det at deltage aktivt på arbejdsmarkedet er en stor del af integrationen, det synes jeg bestemt det er.
Men jeg er glad for, at vi nu står med to lovforslag, som netop kommer rundtomkring alt, hvad der har med integrationen at gøre, nemlig det hele liv, og at man får så mange gratis tilbud med, som man får, når man kommer her, og som samtidig også belyser, hvilket ansvar man har som fremtidig borger i det her samfund til også at leve op til at være en aktiv medspiller, selvfølgelig også på de betingelser, lovene foreskriver i Danmark.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Det, der er det korte af det lange, er, at der ligger et lovforslag, L 93, på bordet, og det er det, vi skal forholde os til.
Det er det, vi har gjort.
Så er det ærligt talt det, jeg synes Venstre skulle tage ad notam.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Man gør i det hele taget alt det rigtige, men alligevel kan man blive frataget sin kontanthjælp.
Nu snakker jeg ikke om noget af alt det her spidsfindige med matchgrupper, jeg snakker om kontanthjælpsmodtagere i almindelighed, som godt nok står til rådighed for arbejdsmarkedet, men det er jo ikke altid, at arbejdsmarkedet står til rådighed for dem.
Jeg har forstået, at det egentlig er noget, som Socialdemokraterne bakker op, men at man så alligevel tager kontanthjælpen fra dem.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Man skal ikke stille urimelige krav til mennesker, krav, som de ikke kan honorere.
Mennesker, som ikke kan imødekomme vores krav om at tage 300 timers beskæftigelse, skal ikke miste deres kontanthjælp.
Det er faktisk også det, der står i aftalen fra juni måned, som vi indgik med regeringen, og det er sådan set det, der er hele konflikten og hele brudfladen.
Det er på den baggrund, at vi er blevet smidt ud af integrationsaftalen, fordi vi insisterer og holder fast på den del af aftalen om, at det skal være arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, som skal være omfattet af de her regler, og at de skal kunne imødekomme de krav, som vi stiller til dem.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-15:
Jamen det her forløb begyndte jo, efter at ordføreren begyndte i Folketinget, og jeg går ud fra, at ordføreren må have været en del af den socialdemokratiske folketingsgruppe og dermed må kende det forhandlingsmandat, som Socialdemokratiets tidligere forhandler gik til forhandlingerne med.
Er den tidligere forhandler bare gået ud over mandatet, eller har man ændret holdning i den socialdemokratiske gruppe?