Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-14:
Enhedslisten er enig i formålet med det her lovforslag, som sikrer borgere og virksomheder fuld dækning for deres udgifter til sagkyndig bistand i sager, som de vinder fuldt ud eller i overvejende grad.
Vi er ikke i tvivl om, at de nuværende regler får borgere til at opgive at føre skattesager, fordi det ofte vil være en langvarig økonomisk og psykisk belastning for den enkelte, ligesom der er risiko for, at omkostningerne ved at få ret vil overstige den tilbagebetalte skat, man opnår.
I det hele taget er vi positive over for forslag, som kan styrke borgernes retssikkerhed over for det offentlige.
Vi ville foretrække, at der blev set lidt mere sammenhængende på denne her problemstilling, sådan at der også sker en række forbedringer af borgernes retssikkerhed f.eks. inden for det sociale område og på arbejdsmarkedsområdet.
Her er der ofte tale om borgere, som står i en sværere position over for systemet, end de personer, der fører sager mod skattevæsenet.
Det gælder de arbejdsløse, der administrativt bliver idømt en kæmpe bøde af staten for mindre forseelser.
Det gælder modtagere af kontanthjælp eller arbejdsløshedsdagpenge, som tvinges ud i det ene meningsløse tvangsaktiveringstilbud efter det andet.
Der kunne nævnes mange andre eksempler.
De er ikke på nogen måde sikrede advokatbistand eller andet i forhold til at køre sager over for systemet.
For os at se
er der ikke nogen tvivl om, at der er brug for en markant forbedring af borgernes mulighed for at kunne få fri proces og gratis retshjælp, samtidig med at vi skal fastholde, at myndighederne har pligt til at sikre, at borgerne til hverdag får det, de har ret til, og i øvrigt får en grundig instruktion i, hvordan og hvor de skal klage, hvis de er utilfredse med de afgørelser, som myndighederne kommer med. I den sammenhæng kan det selvfølgelig undre, at man sådan tager et enkelt område ud, og at det hives særligt frem og behandles på en særlig måde, og at det haster mere end alle andre områder, hvor vi ved, at borgernes retssikkerhed ikke er god nok.
Det ændrer dog ikke ved, at Enhedslisten i Folketinget stemmer for enhver forbedring, og det gør vi også i denne her sag, selv om der er flere partier i Folketinget, som finder, at det undrer dem en anelse.
Vi har ikke ønsket at tilslutte os ændringsforslag, som undtager selskaber, foreninger og selvejende institutioner, fonde m.v. fra de her rettigheder.
Det er for det første, fordi vi ønsker at fastholde et princip om lighed for loven, og for det andet, fordi vi sagtens kan forestille os, at f.eks. selvejende institutioner og foreninger kan komme i klemme i forhold til skattevæsenet på nøjagtig samme måde som en enkeltperson.
Vi har altså en anden opfattelse af, hvilken retssikkerhed også virksomheder skal have, end bl.a. SF og Socialdemokratiet.
Enhedslisten mener, det er meget vigtigt, at udviklingen på det her område følges meget nøje, så det ikke udvikler sig til et tagselvbord, og derfor er vi meget tilfredse med, at regeringen i sine ændringsforslag bl.a. har indføjet en revisionsbestemmelse og sikrer, at der bliver gennemført en løbende evaluering af ordningen.
Det kunne vi godt ønske os ville danne skole på andre områder.
Vi har set mange skatteforslag både fra den nuværende og den tidligere regeringer, hvor forventningerne til de provenumæssige konsekvenser har været endnu mere usikre, end de er i det her forslag, så det her må meget gerne danne skole på andre områder.