runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-10:
Fru Margrethe Auken spørger, om Det Konservative Folkeparti tror på, at det nu lykkes.
Jeg håber på, at det nu lykkes.
Til hr. Søren Kolstrup, der spørger: Hvor mange reviderede tidsplaner vil vi acceptere fra mit partis side?
Det er også svar til hr. Poul Andersen.
Som jeg nævnte i min tale, har vi i halvandet år nu været positive og kritiske.
Jeg synes, at vi har haft en god dialog i forligskredsen og følgegruppen, men ofte har man manglet den sidste implementering af nogle af de ting, vi i hvert fald fra K og V's side har bragt frem, og nogle af de kritiske ting, som vi ikke engang har bibragt offentligheden.
Jeg synes ikke, der har været nok styring på det her projekt; det vil jeg slet ikke lægge skjul på, det er hele Det Konservative Folkepartis opfattelse.
Omvendt er det så vigtigt et projekt for Danmark og for hovedstadsregionen, at vi må give projektet noget snor; det har været vores opfattelse.
Til spørgsmålet om Københavns Kommune: Jamen nu har Københavns Kommune jo ikke selv kunnet finde ud af at løfte sine kollektive trafikproblemer, beklageligvis, fordi kommunen for nogle år tilbage var gået fuldstændig i stå. Så påtog staten, samfundet sig en forpligtelse og et ansvar for at løfte den opgave.
Min holdning og mit partis holdning er, at vi har et ansvar for København, for det er vores alle sammens hovedstad.
Men det betyder selvfølgelig så også, at vi har
Så er det rigtigt, så må man jo i Københavns Kommune beslutte, hvad man selv vil.
Men fordi det danske samfund, den danske stat, de danske skatteydere er gået så voldsomt ind i det her projekt, har mit parti i hvert fald et ansvar
for, at det kommer til at forløbe på en ordentlig måde, og der anerkender vi ikke, at det er Københavns Kommune, der så har kompetencen til det
Det er lige så meget Folketinget, og der vil vi blive ved med at argumentere for vores sag, for, at der kommer en ordentlig økonomisk styring på det og en fremtidssikring af projektet, og vi håber på, at det lykkes denne her gang.
Margrete Auken (SF), 2000-05-10:
Først tak til hr. Brian Mikkelsen for et indlæg, som tyder på, at i hvert fald De Konservative prøver virkelig at spidse både øre og øjne i den her sag her og følge med i, hvad der foregår.
Og det er altså på den baggrund, jeg vil spørge hr. Brian Mikkelsen, altså på baggrund af respekt for det arbejde, der er gjort, om hr. Brian Mikkelsen også tror på - altså jeg håber, at det gør vi alle sammen, for jeg mener, at alt andet er jo for dyrt - men om han også tror på, at det kommer til at gå godt.
Jeg ved ikke, om hr. Brian Mikkelsen har studeret den tidsramme, man har givet Jernbanetilsynet.
Det er noget med ganske få måneder, hvis det overhovedet er noget, vi kan melde i flertal, til at godkende noget, der er højrisiko.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-10:
Ja, jeg skal takke hr. Brian Mikkelsen, fordi han i det mindste holdt en ædruelig tale omkring det her spørgsmål.
Jeg har to spørgsmål: Hvor mange reviderede tidsplaner vil hr. Brian Mikkelsen acceptere?
14, 15?
Det andet er: Hvis nu det viser sig ganske mod hr. Brian Mikkelsens ønsker, at der ikke kommer styr på ledelsen, for det har hr. Brian Mikkelsen jo ikke nogen styring på, kan vi konstatere, vil hr. Brian Mikkelsen så overveje at gå over til en mere let og elegant løsning og ikke binde sig til f.eks. førerløse tog?
Altså verden er jo stor og behøver ikke nødvendigvis at være bundet op på førerløse tog.
Der findes andre togtyper.
Poul Andersen (S), 2000-05-10:
Jeg opfatter hr. Brian Mikkelsens tale her i dag i forhold til ministerens redegørelse som værende den kritiske del, og det skal man selvfølgelig være.
Det er sådan, jeg opfatter det her.
Jeg skal da derfor også spørge hr. Brian Mikkelsen: Er det ikke opfattelsen, at der bliver lyttet, når vi har følgegruppemøder, til de kritikpunkter, som vi alle sammen mere eller mindre måtte have, at det også bliver taget ad notam, og at der bliver kigget på tingene?
Er det ikke korrekt, at der er strammet op? Men er det ikke lige så korrekt, at Københavns Kommune faktisk er den største aktør i det her?
Og det er her, jeg nok mener, man ligesom skal prøve at trække en grænse, så vi ikke går for vidt, for der ligger altså også et ansvar i Københavns Kommune ved Borgerrepræsentationen for at få kørt det her projekt igennem.
Det har nok manglet lidt i den diskussion, der har været igennem tiden, men jeg vil da godt lige have hr. Brian Mikkelsens kommentarer til det.
Margrete Auken (SF), 2000-05-10:
Ja, det er godt, at hr. Svend Heiselbergs hukommelse er så kort.
Da vi rejste debatten i sin tid, vidste hr. Svend Heiselberg også godt, at den slutløsning, vi får, jo bliver ringere end den, som hr. Svend Heiselberg var med til at arbejde for.
For det bliver den ultimative regnvejrsløsning.
Vi stod faktisk med en bedre slutløsning, som så på grund af de 200 mio. kr. blev skrottet.
Så vil jeg da i øvrigt gerne være med til at dele rosen til DSB, og vil jeg sige, at hvis ikke hr. Svend Heiselberg og hr. Brian Mikkelsen og hr. Arne Melchior og undertegnede havde sørget for, at der kom så meget totalstøj på inden, så tror jeg ikke, at DSB havde fået de optimale muligheder, de
nu har fået, for at lave det sådan
, så vi i hvert fald - og jeg håber, det bliver ved - ikke får mere kaos, end vi har fået. Og jeg vil godt bede om: Kan vi ikke få det ud af denne her forespørgsel, at i hvert fald musikken stoppes?
For den er rædselsfuld at høre på.
Og hvor den kom fra, ud over at det var en vrøvlesag?
Stop den!
Men derudover vil jeg godt sige til hr. Svend Heiselberg: Det dér med Nørreport er en dårlig løsning, men det er godt, det ikke er gået galt, og jeg takker for, at vi alle sammen har arbejdet for, at det ikke skulle ske.
For hvis ikke balladen havde været der, hvad så?
Og så lige en ting, og så skal jeg nok stoppe her
: Er hr. Heiselberg helt ubekymret med hensyn til økonomien? Er det, fordi det er hr. Henning Christophersen, der sidder derovre, at man tænker: Ham skal vi ikke genere?
Jeg vil lige sige, at når jeg talte om letbanen, var det, fordi hr. Poul Andersen tillod sig at påstå, at jeg ikke havde interesseret mig for, hvordan det hele blev til osv., og det er mildt sagt historievrøvl.
Det har jeg nemlig.
Fru Vibeke Peschardt har da ret i, at sådan som landet ligger nu, er det blevet bedre, men spørgsmålet er bare, om fru Vibeke Peschardt har ret i, at vi kan se en ende på elendighederne.
Det er det, jeg tillader mig at tvivle på, og der bekymrer det mig, at under debatten i dag har vi, bortset fra hr. Brian Mikkelsen og hr. Arne Melchior - nu er hr. Arne Melchior jo ikke forligspart - ikke hørt nogen give udtryk for noget, som kunne give en en vis tryghed for, at de mennesker, der følger projektet politisk og også bagefter skal stå til ansvar over for vælgerne, stiller de rigtige spørgsmål og f.eks. bekymrer sig om, hvilken situation man kommer i, hvis det er rigtigt, at Ansaldo skal sælges.
Jeg synes, det havde været gavnligt, hvis jeg havde hørt fru Vibeke Peschardt sige, at de ting også bekymrer De Radikale, i stedet for bare at sige: Nu tror vi nok, vi kan se, at det hele snart kommer til at køre.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-10:
Vi har her i dag fået en delvis status, vil jeg sige,
for metroprojektet, og det ser jo ikke helt så dårligt ud, som det har gjort. Jeg lader lige tankerne gå tilbage til juletid for omkring et par år siden, hvor de store chok jo rullede ind over alle partierne her i Folketinget, og hvor man i hvert fald dengang kunne sige, at der måske var noget om det, fru Margrete Auken ret kritisk har været efter flere gange.
Jeg har meget nøje for ganske nylig læst hr. Jørgen Estrups ordførertaler fra behandlingerne af lovforslaget i sin tid, og grunden til, at vi var modstandere, var jo, at vi dengang mente, at finansieringen af projektet lod meget tilbage at ønske.
Den sammenkobling, der var lavet mellem salget af grunde i Ørestaden, hang jo ikke sammen, i hvert fald sådan som vi vurderede projektet, og det har jo også vist sig, at der måtte førstehjælp til, for at projektet kunne hænge sammen.
Der er gravet 5 ud af 8 km af tunnelen, der skal ende på Nørreport Station.
Der er selvfølgelig ikke kommet alle de stationer, man havde håbet, men der er dog gravet huller, og de værste problemer er overstået.
Jeg har også forstået på trafikministeren, at man fra Trafikministeriets side har strammet voldsomt op omkring alle procedurerne, så der er betydelig mere styr på projektet og på metroselskabet, end der har været tidligere.
Så mangler vi lige at se, om det hele kan sikkerhedsgodkendes, og så tror jeg faktisk, at denne metro kommer til at køre.
Så kan man altid diskutere, om det var det projekt, vi skulle have vedtaget, eller om det skulle have været letbaner.
Vi nærmer os vejs ende, og det synes
jeg man skal kvittere for, selv om det altså blev statskassen og Københavns Kommune, der kom til at hænge på regningerne i den sidste ende.
Jeg vil sige, at jeg tror, denne debat er genereret af al den ballade, der var om Nørreport Station, og der var jo mange grunde til den ballade.
Der var bl.a. ønsker om, at der i trafikforliget, som blev lavet i forbindelse med finansloven, skulle indgå betydelig flere penge, end der egentlig var afsat til det samlede forlig, og det kunne også have været smukt at få en ordentlig Nørreport Station, for når man tænker på, at den bliver en af landets største, er den jo mildest talt noget, der nærmer sig en skamplet.
De 120.000 passagerer, der bliver tale om daglig, når metroen åbner, kunne godt fortjene nogle pænere omgivelser.
Når jeg selv står af på regionaltogperronen, kommer jeg op af det sorte hul, og jeg håber selvfølgelig, at der ved en eller anden lejlighed bliver mulighed for at skaffe nogle penge til at forbedre forholdene, når vi har fået de nye S-tog og højhastighedssystemet, som jeg tror, at København, Frederiksberg og brugerne kan være godt tjent med.
Jeg synes godt, man kan sige, at med nogen nølen har DSB gjort det fremragende, med eller uden musik, og jeg synes, vi bliver nødt til at se fremad på nuværende tidspunkt og så tage de uheldige ting, der også er i projektet, med.
Svend Heiselberg (V), 2000-05-10:
Jeg vil gerne sige trafikministeren tak for redegørelsen, som jeg kan tilslutte mig.
Den svarer til forventningerne om, at metroprojektet nu skrider planmæssigt frem, efter at Ørestadsselskabet fik ny formand.
Tidsfaktoren og økonomien skulle nu holde, så jeg er nærmest fru Margrete Auken taknemlig for, at vi har fået denne forespørgsel her i dag.
Jeg har bemærket, at ordlyden til forespørgslen har ændret karakter fra den første anmodning om forespørgslen til den, vi behandler i dag.
Vi må vel konstatere, at det ikke kom til at gå så galt med projekt Nørreport, som præsten og hendes disciple spåede: at der ville være store problemer for passagererne.
Det viste sig jo, at københavnerne godt kan gå i takt.
Som sagt: Jeg er tilfreds med, at vi ikke forringede projektet.
Vi fik det bedste projekt, og så sparede vi efter den tidligere trafikministers udsagn 200 mio. kr., og det er jo ikke så ringe endda.
Jeg vil også tro, at hr. Arne Melchior og også hr. Brian Mikkelsen har fået lidt mere ro i sjælen, men måske er lidt skamfulde over at gøre sig til talsmænd for fru Margrete Aukens spådomme.
Så vil jeg gerne rose DSB for, at de har gjort så store anstrengelser for, at arbejdet kan glide så fornuftigt, som tilfældet er.
Den eneste kritik, jeg har hørt, er, at der er meget beskidt på toiletterne på Nørreport Station, men det er jo en anden snak, og det vil jeg tro kan blive løst.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-10:
Ja, jeg kan blot konstatere, at hr. Poul Andersen åbenbart er indstillet på at trække pinen i langdrag; ikke blot er han en tålmodig sjæl - det er jo én ting - men han ser også eventuelt klart og lader ondt eventuelt blive værre, og han ønsker ikke at formulere en deadline for sig selv
, selv om det jo er rart somme tider at have lidt justits med sig selv.
Det er det ene.
Det andet, jeg kan konstatere, er, at hr. Poul Andersen ikke ønsker at gå ind i den økonomiske diskussion, men jeg venter så med den, til ministeren kommer.
Svend Auken (S), 2000-05-10:
Jeg tror allerede - det er et svar til hr. Christian Mejdahl
- jeg har sagt, at vi har en fælles kampagne, som jeg aftalte med landboorganisationerne sidste efterår; den kører i øjeblikket.
Og mit indtryk er, at der faktisk gøres en stor indsats.
Det er jo regler, der gælder allerede, og hvis ikke de bliver efterlevet, ved man, at vi er nødt til at stramme op på sanktionerne, altså håndhævelsen af dem.
Og den lovgivning vil i givet fald komme inden årets udgang, men det er jo ikke en lovgivning, jeg ønsker.
Jeg ønsker naturligvis, at den frivillige ordning vil virke, og at den vil have en betydelig effekt.
Men derudover kommer staldbyggeri, derudover kommer gødning, derudover kommer en lang række andre ting, som også forudsætter investeringer på området.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-10:
Jamen jeg kan da godt stå her og sige, at jeg er bekymret.
Men det ville jo ikke flytte noget som helst, for der er jo ikke nogen af os - i hvert fald ikke jeg - der ved, hvad der sker med Ansaldo.
Jeg har kun hørt, det skal sælges gennem det italienske finansministerium, og det er jo den type uforudsigeligheder, man kan komme ud for.
Det kunne jo også være, at f.eks. Siemens skulle fusioneres med et stort amerikansk selskab, eller hvad ved jeg, og alle den slags projekter af den størrelsesorden kan man jo ikke forudse.
Men jeg vil sige, at sådan som jeg ser det nu med gravearbejdet og alt det andet, er det værste i hvert fald overstået.
Vi kan også konstatere, at togene nu kommer, som jeg sagde før, i en lind strøm, og det, vi nu har til gode at se, er, om hele det højteknologiske system, der skal få togene til at køre førerløse, kommer til at virke.
Til det må jeg sige ligesom hr. Brian Mikkelsen, at nu er det godt nok udsat syv gange, men det samme skete jo på Storebælt, og man skal jo have en eller anden ekspertise, før man kan lave sådan noget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-10:
Jeg synes faktisk, ministerens svar er tilfredsstillende.
Hvis det virkelig er sådan - og det vil jeg da gerne bidrage til at holde ministeren fast på - at det her ikke er tilfredsstillende, så får vi en lovgivning på området.
Og jeg kan forstå på ministeren, at det både gælder i relation til de brede initiativer omkring selve produktionen, og at det gælder i forhold til flydelaget, det skal simpelt hen være alle steder.
Sådan har jeg forstået ministeren.
Og hvis det ikke er alle steder, så kommer der en lovgivning.
Og jeg har forstået ministeren, at der skal tages særlige initiativer i forhold til de sårbare områder.
Svend Auken (S), 2000-05-10:
Det, jeg har sagt, er i forbindelse med midtvejsvurderingen af Vandmiljøplan II, der fuldt gennemført virkelig vil hjælpe på det her problem.
Med en reduktion på 21 pct. af vores samlede ammoniakfordampning fuldt gennemført
vil vi komme med den handlingsplan på ammoniak, som jeg lovede.
Det vil være lige her omkring årsskiftet.
Så har jeg specifikt omkring flydelagene sagt, at dér kører vi en speciel kampagne i øjeblikket.
Den tror jeg på.
Skulle det vise sig, at de regler, der allerede er i gang, ikke bliver efterlevet, vil jeg komme med en lov - det kan jeg bekræfte over for hr. Søren Kolstrup - inden udgangen af indeværende kalenderår, som sikrer en bedre håndhævelse.
Men jeg håber, at vi kan klare det her med frivilligheden, og jeg må sige - det er altid noget, der skaber furore - at jeg faktisk har et ualmindelig godt samarbejde med landboorganisationerne om alle de her
spørgsmål
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål Spm. nr. S 2516
Villy Søvndal (SF), 2000-05-10:
Skriftlig begrundelse
Af tabel 5.8, side 164,
kan man læse, at ca. 26 pct. fra den brede marginalgruppe og ca. 16 pct. fra socialgruppen i 1996 var kommet i beskæftigelse i 1998.
Altså ca. 14.000, hvilket afhængig af bevægelsen mellem marginal- og socialgruppen m.v. må betyde, at i hvert tilfælde 50.000 personer ikke er kommet tilbage til arbejdsmarkedet efter 2 år.
Spørgeren ønsker med spørgsmålet at få belyst, hvor stor en del af de ca. 50.000 personer årligt, som ministeren forventer, kan være mål for en sådan indsats.
Margrete Auken (SF), 2000-05-10:
Denne her forespørgsel har jo haft en historie, der ville egne sig til en revy.
Først havde vi et flertal herinde for en fornuftig løsning på Nørreport, men så blev Venstre banket på plads og trak sig sammen med De Konservative.
De Konservative holdt ganske vist fanen en anelse i vejret, men det magiske ord forlig tvang os igen i knæ, uanset at de vilkår, forliget blev indgået på, ganske har ændret sig.
Og så trak de andre sig også, for hvorfor dog blive ved?
Vi ved jo godt, at det går skidt med minimetroen, og i øvrigt egner hele metrosagen sig til en revy.
Og når det snart er det eneste sjove ved den, er det lidt ærgerligt at give afkald.
Vi gør det alligevel.
Sagen er ret forfærdelig.
Milliarderne ruller til et projekt, hvis umulighed vi har advaret om længe i forespørgsler, høringer, spørgsmål osv.
Indtil videre oplever københavnerne kun generne fra de gigantiske byggepladser på centrale trafiksteder.
Men regningen kommer jo.
Den er der gang i.
Tidsplanerne er der også fremdrift i, de flytter sig.
Det har vi nu igen fået bekræftet efter mødet i går i Ørestadsselskabet med følgegruppen.
Nu har man fremrykket det hele til lige efter kommunevalget.
Det står der ikke, men vi kan jo se datoen.
Så er det således, at der er en ren gimmick
om, at togene nok skal komme til at køre i 2002.
Og mens alt dette sker, eller altså netop ikke sker, bliver den kollektive trafik i København stadig mere nødlidende.
Den sidder fast i trafikpropper og rammes af nedskæringer.
De nødvendige udbygninger af DSB udskydes eller skrottes helt, jf. København-Ringsted.
Kun den ende af det, SF har snor i gennem finanslovaftaler, pinsepakke ser ud til at virke.
Vi finder det ikke ligegyldigt, om der med jævne mellemrum kastes lidt lys ind over elendighederne.
Ellers ender det jo med, at københavnerne bare får at vide, at det er HT's og DSB's og så måske de grønne partiers skyld, at den kollektive trafik ikke virker.
Men hvis HT og DSB og vi, der ønsker en velfungerende kollektiv trafik,
ikke skal stå tilbage med skylden for ulykkerne for trafiksammenbruddet, må vi sørge for, at den åbne debat holdes i live.
Denne sag har ingen vindere.
Men det må ikke være de forkerte, der får skubbet ansvaret over på sig.
Derudover er der altid en demokratisk nødvendighed om mest mulig åbenhed om sager som denne, også selv om det ender i den sørgmodige konstatering: Hvad sagde jeg?
Jeg kan ikke sige, at jeg er spændt på ministerens svar.
Det kommer givetvis til at handle om, at selv om der nu igen er flyttet lidt på et par tidsterminer på nogle tekniske detaljer, så har ministeren tillid til, at metroen kommer til at køre i 2002 som planlagt, og at der altså ikke er nogen grund til at foretage sig noget særligt.
Og så har jeg selvfølgelig et lille håb om, at jeg ikke efter ministerens tale skal op og sige, hvad sagde jeg, nu forsøger man sig igen med gulvtæppet, men takke for, at der virkelig er kommet fut i fejemøget i denne sag.
Besvarelse
Poul Andersen (S), 2000-05-10:
Jeg mener da ikke, jeg kommer med en undermålerkritik.
Jeg kommer med en kritik eller et signal set fra den stol, jeg sidder på, set fra den måde, som jeg mener fru Margrete Auken har ageret på i den her proces.
Den er vel lige så legal som den, fru Margrete Auken redegør for her, hvor hun mener, at det har været en revyforestilling.
Jeg vil gerne sige, at fru Margrete Aukens ageren kan jo selvfølgelig også forstås på den måde, at når man står uden for en aftale, så kan man måske agere på en anden måde.
Socialdemokratiet er med i en aftale om det her projekt.
Det er vores helt klare målsætning, at det projekt skal køres igennem.
Vi er kritiske over for tingene.
Ministeren og den foregående minister har strammet op på styringen, så vi er fortrøstningsfulde, også med den redegørelse, der er blevet givet her i dag.
Poul Andersen (S), 2000-05-10:
Jeg kan ikke rigtig følge fru Margrete Auken i, at det skulle være en revy.
Så må jeg da i hvert fald konstatere, at revyholdet har indskrænket sig. Jeg vil gerne takke for redegørelsen, og jeg vil også gerne konstatere, at ministerens redegørelse hænger utrolig godt sammen med de svar, der er afgivet til spørgsmålene 142-144 og også 281.
Det følger også den orientering, som vi har fået i følgegruppen, for der er jo nogle partier, der står bag ved det her og også følger det her kritisk for at få det her projekt på plads.
Det er jo en ændret forespørgsel, vi har i dag i forhold til den, der blev stillet den 19. januar 2000, da var der andre elementer i, sådan er det, sådan er det med den type projekter.
Jeg mener, jeg bedst kan sammenligne metroprojektet med det, der er foregået omkring Storebælt.
I nye store projekter vil der fremstå nogle ting, man ikke har kunnet forudse.
Men det, der aldrig bliver fremhævet, når det er, man er kritisk og gerne vil have en forespørgsel eller en redegørelse omkring de her ting, er egentlig baggrunden for, hvorfor det her projekt er sat i gang.
Og derfor vil jeg da gerne trække de linjer frem her i dag og også gerne rose de partier og de personer, som har skabt det her visionære projekt, ikke alene kun i forhold til at få det økonomisk til at nå sammen i forhold til hele projektet omkring Ørestaden, men også som det element, der skal være med til at sammenbygge den kollektive trafik i hovedstaden på den helt rigtige måde.
Det er godt set.
Jeg vil også gerne rose ministeren for præciseringen
af ansvaret her.
Selvfølgelig er ministeren overansvarlig for tingene, men der er altså en bestyrelse, og jeg mener også, at det klart er signaleret her i dag fra ministerens side, at det er blevet præciseret, at der er blevet strammet op på tingene, og det var der for øvrigt også gjort af tidligere trafikministre.
Vi tager de tre ændringer af økonomien til efterretning, som er det faktuelle, der er sket siden 1999.
Det er ikke alt, der kan forudses, må jeg sige til fru Margrete Auken.
Vi tager gerne del i det ansvar.
Jeg vil også her i dag sige, at der vil komme nogle nye situationer, som skal løses.
Det projekt skal vi have på plads.
Jeg vil også gerne sige, at jeg som provinsbo glæder mig meget over det store løft, som vi er med til at give København i de år her.
Det er trods alt alle danskeres hovedstad.
Får vi givet København det rigtige løft, får vi også trukket Danmark videre ud i fremtiden, og det er jo det, det hele handler om.
Margrete Auken (SF), 2000-05-10:
Nederst i mit manuskript står der - det fik jeg ikke læst - at skulle det være Ørestaden og minimetroen, der skulle kickstarte vidensamfundet, så synes jeg, man har anbragt sparket et noget uhensigtsmæssigt sted.
Det går rask væk den forkerte vej i det her foretagende.
Jeg vil meget gerne drøfte med hr. Poul Andersen, hvad baggrunden var for, at det her projekt blev vedtaget.
Jeg ved faktisk meget om det, og det er ikke rigtigt, når hr. Poul Andersen siger, at jeg ikke har interesseret mig for det.
Jeg tror ikke, hr. Poul Andersen har interesseret sig for, hvordan debatten er forløbet.
Jeg har interesseret mig meget for det.
Jeg har fordybet mig i det.
Vi har spurgt til det.
Vi har haft høringer om det.
Vi har haft forespørgsel på forespørgsel på forespørgsel, hvor vi også har været nede i den ende af sagen.
Så bestemt jo.
Vi var meget begejstrede for, at man ville lave et godt kollektivt trafiksystem.
Vi havde satset på den letbane, når vi går tilbage nu til 1991-1992, hvornår det nu var, og så står vi pludselig med en metro - en minimetro, førerløs endda, det skulle være særlig sexet - og så viser det sig, efterhånden som vi får boret os ned i det, at der er noget galt.
Det har vi fordybet os meget i, det vil jeg sige
- desværre for forligspartierne - det er godt belyst, hvad det er, der er gået galt. Jeg vil da egentlig godt spørge hr. Poul Andersen, om han selv er villig til at komme op her og forklare, hvor det her system er så utrolig fremragende i forhold til, at vi havde fået en letbane, som vi ville have haft nu, hvis vi havde satset på den.