runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-12-04:
Vi mener altså, at det er godt, at der lægges op til andre lån end bare indekslånene.
Vi synes også, det er fint, at der bliver indført en overgangsordning.
Vi er dog positive over for det, men vi vil meget gerne have lov til at arbejde med det i udvalget.
Så kan vi også få et bedre beslutningsgrundlag, og alt andet lige giver et bedre beslutningsgrundlag også en bedre kvalitet i lovene her fra Folketinget.
Så CD er positivt indstillet over for forslaget.
Egil Møller (DF), 1998-12-04:
Dette lovforslag er en opfølgning af L 46 om ændrede finansieringsforhold for støttede private andelsboliger med tilsagn fra den 1. januar 1999.
Der bliver nu tale om et 30-årigt realkreditlån i forhold til de nuværende 40-årige lån.
Beboerbetalingen hæves til 4,48 pct. af anskaffelsessummen.
Dansk Folkeparti vil i lighed med støtten til L 46 også kunne støtte dette lovforslag.
Erik Larsen (V), 1998-12-04:
Af hensyn til hr. Villy Søvndal skal jeg gerne gentage, hvad jeg sagde. Jeg sagde, at der i de sociale love, som trådte i kraft 1. juli 1998, er en lang række forbedringer for de personer, som vi nu taler om, nemlig pensionister, førtidspensionister og andre grupper, og jeg sagde, at hvis hr. Frank Åaen var i tvivl om, hvad det var for nogle områder, så vil jeg gerne bidrage med et notat om det. Det, jeg sagde, havde ikke nogen relation til den foreliggende finanslov.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-04:
Hr. Erik Larsen sagde som sin sidste sætning, at han gerne ville redegøre for de forbedringer, der var i det indgåede finanslovforlig, hvorefter talen sluttede. Det forstår jeg godt, for de eksisterer ikke.
De eksisterer for private virksomhedesejere, ja, for de stakler, der ejer aktier, men på hele det sociale område, altså dér, hvor mennesker sådan i virkeligheden lider nød, der eksisterer ikke en eneste forbedring.
Jeg tror, det var derfor, hr. Erik Larsen med omhu valgte som sin sidste sætning, at han gerne ville redegøre for det, for derefter ikke at redegøre for det, men det kan være vi får mulighed for at høre det nu.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Den eneste forbedring af folkepensionisternes pension, der er sket i nyere tid, var den, vi vedtog så sent som i går
Jeg tager fat i det, fordi Venstre jo har sloganet
»Venstre ved man, hvor man har«, og i august måned sagde hr. Thor Pedersen, at forudsætningen for, at Venstre i forbindelse med finanslovaftalen i dette efterår, den, som nu er indgået, ville røre ved Den Sociale Pensionsfond, sådan som man foreslår at gøre nu, var, at landets pensionister og andre svagt stillede skulle have forbedringer.
Det blev ikke forbedringer, det blev forringelser.
Erik Larsen (V), 1998-12-04:
Jeg kan ikke bekræfte hr. Tom Behnkes udlægning af intentionerne bag, at der nu lovgives om Den Sociale Pensionsfonds midlers anvendelse.
Så vil jeg gerne sige til hr. Frank Aaen, at det er mærkeligt i politik.
Vi har jo alle sammen en fortid, men det, vi politikere kæmper for, er også at have en fremtid.
Jeg blev spurgt direkte af hr. Frank Aaen: Kan Venstre nævne et eneste eksempel, hvor det har bidraget til at forbedre vilkårene for pensionister?
Så tillod jeg mig at nævne de sociale love, hvor Venstre i modsætning til Enhedslisten var et af de partier, som tog et medansvar for de forbedringer, der også ligger i de love.
fremover, og de finansieres faktisk i vid udstrækning i den kommende finanslov, så dér skal tallene altså hænge sammen. Hvis hr. Frank Aaen er i tvivl om, hvilke forbedringer der ligger i de nye sociale love, skal jeg meget gerne sørge for at sende en kopi af dem til hr. Frank Aaen.
Tom Behnke (FP), 1998-12-04:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Erik Larsen på den korte tid, der er til rådighed, ikke kan nå at svare på alle spørgsmål, og jeg skal derfor gentage mit spørgsmål: Er det ikke korrekt, at den eneste grund til, at man nu er nødt til at lave en egentlig lov, er, at man ønsker at bruge pengene til noget andet end det, der var meningen med Den Sociale Pensionsfond?
Rigsrevisionen har kritiseret, at den måde man bruger pengene fra Den Sociale Pensionsfond på - det er sket ved tekstanmærkning i finansloven - ikke er holdbar.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-04:
Det er en fortsættelse af diskussionen om, hvem der i Venstres optik er den lille mand.
Det har man helt tydeligt i hvert fald efter min verdensopfattelse ikke forstået noget som helst af under de finanslovforhandlinger, der nu er afsluttet.
Jeg synes, det er den folkepensionist, der alene lever af folkepensionen og pensionstillægget og i en gennemsnitskommune har godt 5.000 kr. tilbage om måneden efter skat at leve for.
Jeg synes, det er den bistandsklient under 25 år, der, hvis han er hjemmeboende, har 2.119 kr. om måneden at leve for, og hvis han er udeboende, har 4.489 kr. at leve for. Fælles for de tre grupper er, at Venstre er med til at plyndre dem alle tre i det her finanslovforlig.
Man kunne efter SF's opfattelse simpelt hen ikke have ramt den lille mand mere præcist, end Venstre her har gjort.
Jeg spørger så bare: Kan man fastholde tesen om den lille mands parti?
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Jeg skal undlade at rive op i Venstres fortid, det kunne ellers være meget interessant, og bare nøjes med at sige, hvad Venstre har sagt så sent som for 3 måneder siden.
Efter de påståede forbedringer i den sociale lovgivning siger hr. Thor Pedersen ordret: »Hvis Venstre skal være med til noget af det, som ligger i den lov, vi har til behandling i dag, så skal der komme forbedringer til pensionister og andre
svagt stillede.«
Jeg spørger bare: Hvor er de forbedringer?
Jeg vil gerne skærpe det lidt.
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at det, der nu foreligger, ikke er forbedringer, men forringelser, at ca. 150.000 pensionister pr. 1. januar vil opleve, at de får mindre i boligydelse, end de gør i dag?
Alle de pensionister, der bor i kommuner med en høj skatteprocent, Ballerup osv.,
vil mærke, at de mister det tillæg, de indtil nu har fået som kompensation for den høje kommuneskat.
Det er jo forringelser for pensionister, der står på dagsordenen, det er ikke
forbedringer.
Man er kommet til at vende tegnet om fra et plus til et minus.
var falsk reklame?
Erik Larsen (V), 1998-12-04:
Jeg vil starte med at sige til hr. Villy Søvndal, at jeg tror, det nu er tredje gang her i Folketingssalen, at hr. Villy Søvndal bekymrer sig om Venstre kontra den lille mand.
Det har fået mig til at tænke på min skoletid, hvor jeg havde en kammerat, jeg var utrolig glad for, men som blev meget sur, da jeg begyndte at lege med en anden i klassen.
Er det sådan, at hr. Villy Søvndal gennem gentagne udtalelser her om Venstre og den lille mand vil have patent på, hvad der er en lille mand, og at hr. Villy Søvndal nok alene skal varetage interesserne for de mennesker, der efter hr. Villy Søvndals opfattelse er den lille mand? Hr. Villy Søvndal siger, at vi forbedrer sygedagpengene for de selvstændige, og spørger, om de har særlige sociale behov.
Jeg kan henvise hr. Villy Søvndal til mange mindre selvstændige - handlende, håndværkere, mindre landbrug osv. - der har indtægter, som ligger på niveau med det, som hr. Villy Søvndal normalt taler om er under det, der er rimeligt her i samfundet.
Så der er altså også mennesker iblandt dem, som får gavn af det her, der har lave indkomster.
Så til spørgsmålet om Den Sociale Pensionsfond.
Det er rigtigt, at vi har nogle specielle formål for midlernes anvendelse, og jeg vil sige, at hvis ikke hr. Frank Aaen sådan har mistet hukommelsen helt, så ved han, at Venstre i den sociale lovgivning, som trådte i kraft her den 1. juli i år, faktisk har bidraget til at skaffe forbedringer på en lang række områder for handicappede og pensionister.
Tom Behnke (FP), 1998-12-04:
Nu hørte vi jo tidligere, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Jørn Pedersens, hukommelse ikke slog helt til med hensyn til, hvad formålet var med Den Sociale Pensionsfond.
Jeg vil derfor godt spørge hr. Erik Larsen, om hr. Erik Larsen kan huske, hvad formålet var med Den Sociale Pensionsfond.
Var der ikke netop tale om, at man lavede den, for at man skulle kunne give et tillæg til pensionen?
Så er det jo rigtigt, som hr. Erik Larsen siger, at det er ikke hensigtsmæssigt, at man sådan år efter år har levet med tekstanmærkninger i finansloven.
Det er da også rigtigt, at det da er relevant, at man nu får en lov, hvor det sådan ligesom bliver lovfæstet, hvad pengene skal bruges til, hvis pengene vel at mærke skal bruges til noget andet end det, der var meningen med Den Sociale Pensionsfond.
Men hvis man bare fortsætter med at ville bruge pengene til det, der var meningen, så er der ingen grund til, at vi lovgiver. Lovgivning kræves netop, fordi man ønsker at gøre noget andet
end det, der oprindelig var meningen
Er det ikke korrekt?
Villy Søvndal (SF), 1998-12-04:
Jeg lyttede med interesse til hr. Erik Larsen, fordi jeg forstod på de offentlige udmeldinger, at Venstre opfatter sig selv som den lille mands parti.
Det gør, at man så i stigende grad lytter efter, om der kommer nogle bud, der tilgodeser
den lille mand, om man så må sige, og det var der jo.
Jeg synes i øvrigt, der var en bemærkelsesværdig forskel på hr. Erik Larsens ordførerindlæg og Socialdemokratiets indlæg.
Jeg synes, det var præget af en langt større glæde over resultaterne, og det er måske forståeligt.
Var det over de 21 mio. kr. til de selvstændige?
Er Venstre den lille mands parti, fordi det er dér, vi har den lille mand?
Så har jeg en efterlysning.
Hvor er der i øvrigt set fra Venstres side forbedringer i det her for førtidspensionister og for folkepensionister?
Begge grupper kommer til at betale for det finanslovforlig, der foreligger.
Så siger hr. Erik Larsen om det dér med omlægning af refusionen, at det kun får minimale konsekvenser.
Dér er hr. Erik Larsen langt klogere end de folk, der sidder ude i det virkelige liv i kommunerne. De er af den stik modsatte opfattelse, nemlig at det her får dramatiske konsekvenser.
Hvordan kan det være, at Venstres folk i Folketinget er så meget klogere end de folk, Venstre har siddende ude i kommunerne?
Er det ikke imponerende, at de er så kloge herinde i Folketinget?
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Det er jo rørende at høre hr. Heimburger sige, at de så gerne ville have nedbragt skattetrykket for pensionisterne.
Hvem har De Konservative prioriteret at nedsætte skattetrykket for?
Det er jo ikke, fordi man ikke kunne finde penge.
Man har jo hugget en masse, og 4 mia. kr. af dem bruger man til at strø ud med let hånd til alle, der ejer en aktie, til enhver erhvervsvirksomhed og til tusindvis af landmænd.
Man har altså prioriteret skattelettelse til dem, der har penge i forvejen, og så stiller man sig op her og siger, man sådan set gerne ville have sænket skattetrykket for pensionisterne.
Jeg synes, det er noget hykleri.
Når jeg tog ordet, var det også bare, fordi De Konservative var enige med Venstre om, at forudsætningen for, at man skulle røre ved Den Sociale Pensionsfond, var, at pensionister og andre svage grupper skulle have en lettelse, skulle have penge ud af det. Vil hr. Heimburger bekræfte, at det har de ikke fået?
Tværtom stjæler man fra landets pensionister.
Man har forringet boligydelsen, man stjæler fra pensionister i de kommuner, der har høj kommuneskat, og pengene giver man til erhvervslivet.
Hr. Erik Larsen har jo helt ret i spørgsmålet om Den Sociale Pensionsfond.
Det har været et højprofilemne for Venstre i årevis, men de har også, hver eneste gang de har ført sig frem, givet indtryk af, at det, der var meningen, var at sikre, at pengene blev brugt til fordel for pensionisterne.
Hr. Thor Pedersen, som har været Venstres ordfører på området, sagde så sent som den 28. august i år til Politiken, at hvis man skulle lave den her lov om, som det nu blev foreslået, skulle der bruges penge til at gøre noget ekstra for pensionister fra andre svage grupper.
Hvor har Venstre foreslået, at der i forbindelse med denne de facto-nedlæggelse af Den Sociale Pensionsfond skal bruges penge til at gøre noget for pensionister og andre svagt stillede?
Venstre bedes komme med et enkelt eksempel.
Jørn Pedersen (S), 1998-12-04:
Dér er jeg svar skyldig.
Men jeg vil tro, at biblioteket kan afsløre, hvad den debat egentlig gik på på daværende tidspunkt.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Så vil jeg bare spørge fuldstændig konkret: Er det ikke korrekt, at da man vedtog, at man skulle oprette den sociale pensionsfond, så var det med det øremærkede formål, at det skulle være til en tillægspension til alle folkepensionister?
Var det ikke formålet med den?
Var det ikke det, man lovede folk på det tidspunkt?
Jørn Pedersen (S), 1998-12-04:
Ja, det sidste indlæg illustrerer jo, at jeg faktisk havde ret i mit første indlæg, for hr. Villy Søvndal er jo alligevel lidt ked af det.
Det afsløres jo nu her, at hr. Villy Søvndal synes, at det var bedre, om han havde været med, for han siger, at så havde det fået et andet sigte.
Men det er jo den politiske del.
Her vil jeg gerne sige til fru Jette Gottlieb: Det, vi gør nu, er ualmindelig redeligt.
Det er ualmindelig redeligt over for de mennesker, der har indbetalt penge til den sociale pensionsfond, og jeg siger altid os, fordi man taler, som om det er en fjern pensionistgruppe, men det er rent faktisk alle, der havde alderen til det.
Loven - og det er til hr. Tom Behnke - blev faktisk lavet under en anden regering.
Dér kneb det lidt med historien.
Jeg skal nok lade være med at nævne navne, for det er en nu afdød konservativ, der faktisk stod model til det, så det holder vi os fra.
Jeg vil godt sige til hr. Villy Søvndal, at vi er i Socialdemokratiet samfundsmæssigt meget interesseret i, at når man skal spare også på det sociale område, så skal man finde nogle af de steder, hvor det gør mindst ondt - mindst ondt - og jeg vil da godt sige, at de tekniske ting, hvor man ændrer et udbetalingstidspunkt, uden nogen skal lide noget ved det, så man fjerner en dobbeltforsørgelse, synes jeg ikke er særlig asocialt.
Jeg kunne nævne mange ting, som vi heldigvis ikke skal ud at gøre nu, og det er vel egentlig ikke så ringe endda.
Jeg synes faktisk, at det er godt, at vi får åbenhed omkring den sociale pensionsfond, så enhver borger i Danmark kan se, at det og det bruger vi af renterne, og det og det bruger vi af grundkapitalen.
Man kan se, at der til de ting, som politikerne har sagt, at beløbene skulle gå til, bliver brugt de og de midler.
Det er vel egentlig ikke så dårligt.
Og så vil jeg med hensyn til efterlønsdebatten - som en rejste tidligere - sige, at jeg har bemærket, at den kommer også til debat her i dag i salen.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-04:
Jeg er ked af, hvis det kan lyde, som om vi angriber Socialdemokratiet lidt hårdt, men det er jo, fordi jeg i hvert tilfælde ikke forstår det.
Jeg forstår ikke, at man med et argument, der hedder »af hensyn til samfundsøkonomien« - det var hr. Jørn Pedersens argument - kan beskære følsomme sociale områder, hvor meget brede grupper, førtidspensionister og ældre pensionister, alle kommer til at deltage i det her, samtidig med at man i et forlig har råd til at føje penge til virksomhedsejere, til aktieindehavere.
Det er jo den skævhed, vi protesterer imod, og ikke, at samfundsøkonomien skal hænge sammen.
Jeg vil godt bede hr. Jørn Pedersen bekræfte, at de her aftaler betyder et trecifret millionbeløb sparet på førtidspensioner og alderspensionister.
Så vil jeg sige, at det her illustrerer meget tydeligt forskellen på, da vi stod her for et år siden, og så i dag.
vi i år?
Nedskæring på nedskæring på nedskæring.
Det er en fundamental forskel på højre og venstre i dansk politik.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Nu har vi jo netop eksemplet på selve skandalen i måden, de her ting bliver behandlet på, hvor vi får en debat, der springer hid og did mellem mange forskellige ting.
pensionsfond.
Jeg vil spørge: Når det i loven, som den er i øjeblikket, er fastholdt, at det, man kan bruge af den - altså det som politikerne kan disponere over - er det præcise afkast af den pågældende formue, er det så ikke, fordi det var hensigten med loven, og det var det, man lovede folk, dengang den blev vedtaget i 1970?
Er problemet så ikke, når man nu går ind og siger, at man altså også vil forgribe sig på selve kapitalen, at man har tænkt at tage de penge fra de folk i modstrid med det, man lovede, da man lavede loven i 1970?
Hvad er ellers årsagen til, at man skulle være nødt til at ændre loven?
Jørn Pedersen (S), 1998-12-04:
Ja, jeg må jo tage dem lidt i klumper.
Jeg vil til fru Jette Gottliebs spørgsmål omkring ændringsforslaget sige, at det er en teknisk fejl, at det ser sådan ud.
Det har ikke noget med substansen at gøre.
Man vil se det i et andet forslag.
Så er der den sociale pensionsfond.
Nu er jeg ikke så sikker på, at hr. Tom Behnke har ret med hensyn til historien.
Jeg tror godt, at man kunne finde en anden ophavsmand.
Men det er sådan set ligegyldigt.
Det, der er essensen i den her sag, er ene og alene, at årevis tovtrækkeri omkring den sociale pensionsfond og diskussionen om, om pengene bliver brugt eller ikke bliver brugt, nu kan stoppe; nu kan man i hvert fald se helt nøjagtigt, hvad pengene går til.
Og det vil jeg godt sige er sådan godt gammeldags almindeligt købmandskab, hvis nogen skulle være i tvivl om det.
Så er jeg i forhold til hr. Villy Søvndal glad for, at sorg blev til glæde vendt; at man her i julemåneden kan sige, at hr. Villy Søvndal er glad for, at han ikke er med.
Jeg vil godt sige til det om udkantsområderne, at jeg erindrer andre politiske forlig her i dette Ting, vel egentlig også med SF's medvirken, hvor man, når man ikke havde en konkret model på banen, lavede en hensigtserklæring.
Og jeg vil da gerne minde hr. Villy Søvndal om, at det er faktisk noget, som hr. Villy Søvndal ofte bruger
: Hvis vi ikke lige her og nu kan løse problemet, så laver vi en hensigtserklæring om, at vi vil gøre det.
Så jeg er faktisk ret overbevist om, at forligspartierne bag aftalen om udkantsområderne, for netop ikke at få hr. Villy Søvndals konklusion på førtidspensionsspørgsmålet, vedstår sig det ansvar og siger: Jamen der er nogle, der kommer skævt op at køre - hvis man kan bruge det udtryk - og vi er villige til at kigge på, hvordan vi kan løse nogle af de problemer. Jeg hørte da også stor forståelse for det i Socialudvalget, da vi havde besøg af nogle borgmestre fra sådanne områder, som mente, at det her ville ramme dem.
Det er vi villige til at se på og gøre noget ved.
Tom Behnke (FP), 1998-12-04:
Ja, vi var jo nogle, der gerne ville have været med til det sidste i forhold til finanslovforhandlingerne, men det fik vi jo ikke lov til, og det kan man jo så tydeligt se af det forlig, som er blevet skruet sammen.
Men jeg vil gerne direkte spørge hr. Jørn Pedersen om den sociale pensionsfond, for jeg vil gerne høre, om hr. Jørn Pedersen kan bekræfte, at det i sin tid var en socialdemokratisk statsminister, nemlig Anker Jørgensen, som indførte den sociale pensionsfond, og som slog ud med armene og sagde, at hvis bare man indbetaler til den her ordning, så skal vi nok sikre, at der bliver nogle store løft i forhold til pensionisterne osv., en forbedring af pensionen m.v., og at meningen var, at pengene skulle bruges til det.
Nu går man ind og siger, at der ikke engang er nok i renterne, nu begynder man at suge af kapitalen også.
Og så vil jeg høre, om hr. Jørn Pedersen kan bekræfte, at det forløb, der har været i forhold til den sociale pensionsfond, ikke allerede på nuværende tidspunkt tegner til at blive det samme forløb, som vi har set i forhold til efterlønsordningen.
Dér slår man jo også ud med armene og siger, at efterlønsordningen er en garanti og den ikke skal udhules, ikke skal forringes osv..
Det bliver den.
Nu vil man lave en separat indbetaling.
Vil man ikke også nemt kunne risikere, at det bliver det samme med efterlønsordningen, som det er blevet med den sociale pensionsfond?
Villy Søvndal (SF), 1998-12-04:
Jeg har tidligere hørt en mere stolt socialpolitisk ordfører
fra Socialdemokratiet fremlægge et forslag.
Det må jeg sige at jeg godt kan forstå.
Hr. Jørn Pedersen sagde, at nogle nok ville udtrykke skuffelse over ikke at deltage.
Jeg vil udtrykke glæde over ikke at deltage.
Der er intet socialpolitisk fremskridt i det her - ikke et.
Det er nedskæring på nedskæring på nedskæring; det er tilbagegang på tilbagegang på tilbagegang, og hvem rammer det?
Der ligger samlede besparelser på pensionen, både på
førtidspension og på alderspension, og det
Der ligger derudover med sikkerhed, at førtidspensionister fremover får sværere ved at få deres pension.
Vi vil få endnu flere opringninger fra mennesker, der har ondt i sjælen, som har ondt i kroppen, men som ikke kan få den pension, de gerne ville have. Så ligger der en garanti, siger hr. Jørn Pedersen, på, at hvis det udvikler sig skævt regionalt - altså hvis de fattige udkantsområder taber - så bliver de hjulpet.
Der ligger ikke nogen som helst garanti.
Der ligger det, at man vil se på det.
Så summa summarum: Jeg er ikke skuffet over, at SF ikke deltager.
Jeg er glad for det.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Jeg skal overhovedet ikke beklage, at man følger de aftaler, man har indgået.
Men jeg vil gerne stille to konkrete spørgsmål:
For det første: Hvordan vil den socialdemokratiske ordfører forklare, at vi nu skal behandle forslaget om den sociale pensionsfond, som substantielt intet har med den øvrige lovgivning at gøre, i en klump, så der ikke kommer en ordentlig diskussion af det ret omfattende forslag, der ligger i, at man har tænkt sig at ekspropriere den sociale pensionsfond?
Det andet spørgsmål er, om den socialdemokratiske ordfører kan redegøre for konsekvenserne af det ændringsforslag, som vi fik omdelt i salen for få minutter siden.
Hvilke konsekvenser har det for behandlingen af lovforslag nr. L 111?
Jeg forstår det nemlig ikke.
Jeg kan ikke mere finde ud af, om der er tale om, at sygedagpengeudgifterne efter den 52. uge vil få statsbidrag, eller om de ikke vil.
Hvad er konsekvenserne af den ændring, som vi har fået delt om for fem minutter siden?
Jens Heimburger (KF), 1998-12-04:
Ja, altså i modsætning til hr. Frank Aaen mener vi, at lokomotivet en gang imellem også skal have en spand kul, og lokomotivet, det er altså bl.a. de private virksomheder.
Vi står gerne ved, at vi mener, at et lokomotiv skal kunne trække en masse vogne, også vogne, som det en gang imellem lykkes hr. Frank Aaen at hæfte på lokomotivet.
Jamen der skal en gang imellem noget ekstra krudt til.
Vi har det ikke dårligt med finanslovforliget.
Vi har tilladt os at sige, at vi f.eks. prioriterer sundhedsområdet, frem for at endnu flere hundredtusinder måske får boligstøtte.
Vi er endda gået så vidt, at vi også har accepteret en boligstøttereform, hvor man kigger på formuen, hvor vi måske godt kunne sige, om det nu skal gøres til et problem, at man sparer lidt op.
Vi kan stå ved det her forlig, og jeg synes egentlig ikke, der er så meget at være ked af.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Jamen jeg prøver bare at holde V og K fast på tilsagn, der kom så sent som for 3 måneder siden, selv om jeg godt ved, de heller ikke dengang var alvorligt ment, men var et forsøg på at sælge sig til landets pensionister med, at man gjorde noget for dem, ligesom man står her og siger, at man gerne vil gøre noget mere for pensionisterne, mens man gør det modsatte.
Fakta er, at man med denne finanslovaftale gør det modsatte af at gøre noget godt for landets pensionister.
Man tager fra dem, der får boligydelse, man tager fra dem, der får tilskud i dag på grund af høj kommuneskat.
Det fjerner man simpelt hen, man stjæler med arme og ben, og så stiller man sig her og siger, at man prioriterede sundhedsområdet.
Jamen det er næsten ikke til at holde ud at høre på.
Hvordan prioriterede man sundhedsområdet?
Er der kommet én ekstra krone til sundhedsområdet i det finanslovforlig?
Nej, ikke én eneste krone.
Det eneste, man kan bryste sig af, er, at man har åbnet for, at folk i højere grad skal bruge privathospitaler.
Det er det, V og K har fået på sundhedsområdet.
Ikke andet.
Jens Heimburger (KF), 1998-12-04:
Jeg er meget glad for at konstatere, at hr. Frank Aaen ser sund og rask ud, men jeg kan love for, at ikke mindst når man er gammel, er det ikke sjovt at være på venteliste.
Det er vi optaget af, og det får vi gjort noget ved, desværre ikke nok, men vi er optaget af det.