runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2006-05-02:
Det er jo fuldstændig korrekt.
Jeg er enig i, at det var forkert at sige, at fordi Sovjet fik dominans i et land, så havde det ret til at bevare den og undertrykke befolkningen.
Det samme skete jo i Tjekkoslovakiet i 1968, i Ungarn i 1956, og det var jo alt sammen forkert.
Jeg vil hellere føre det op til, at der jo også var nogle socialdemokratiske politikere, der omkring 1989-90 skrev kronikker i Politiken, hvor de advarede de baltiske lande imod at søge deres frihed, fordi Sovjetunionen så ville blive nervøs og blive truet, og så ville man risikere, at de præcis som truede dyr begyndte at gå til angreb.
Det vil sige, at også socialdemokrater på det tidspunkt vurderede, at Sovjetunionen kunne være en militær trussel, og derfor sagde de jo til balterne: Lad nu være.
Jeg skrev en artikel, hvor jeg sagde, at man da ikke kan sige til en mand, der sidder i fængsel, og fængselsdøren åbner sig: Bliv nu siddende for min skyld.
Det kan man jo ikke, men sådan var stemningen, og dér var altså fronterne.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Jeg kender udenrigsministeren som en klog mand, dr.phil., ved meget om moral og etik og har også skrevet nogle fremragende bøger om det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, om udenrigsministeren kunne sige nogle kloge ting om den holdning, som hr. Holger K. Nielsen kom for skade at udtrykke, nærmest at det var i orden, at der fandt undertrykkelse sted i Polen, for det var jo en vasalstat under Sovjetunionen, hvorimod vi jo ikke behøvede at frygte noget, for vi tilhørte den vestlige interessesfære.
Jeg ved, at udenrigsministeren ved noget om den slags, så jeg kunne godt tænke mig, om han kunne forklare noget om de forskelle, netop det synspunkt trækker op, og om udenrigsministeren ikke kunne bekræfte, at det, lederen af den vestlige verden på daværende tidspunkt ønskede med sin politik, var en fri verden, hvor der netop ikke fandtes vasalstater.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-02:
Jeg konstaterer, at hr. Holger K. Nielsen er ganske enig i, at Poul Schlüter tog til Østtyskland, for hr. Holger K. Nielsen gik jo ind for en politik, hvor man skulle tale sammen, så det er jo mærkeligt at anføre det kritisk her.
Omkring vasalstaten kan jeg kun sige til hr. Holger K. Nielsen, som løber og løber og løber fra alt det, han gjorde i 1980'erne, at man med den politik, hr. Holger K. Nielsen førte i 1980'erne, kun forlængede Sovjetunionens muligheder for at behandle de lande, der var kommet under dets hæl, som det ville.
Men jeg er da glad for, at hr. Holger K. Nielsen var imod, at de kunne, men han gjorde ikke noget for at forhindre, at de kunne komme til det.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Men i min ordførertale sagde jeg, at et af de positive elementer i det her bl.a. var, at specialpædagogik og dansk som andetsprog er linjefag, som kommer i læreruddannelsen.
Så det kan jeg sagtens anerkende.
Det sagde jeg i ordførertalen, og det gentager jeg gerne her og nu.
Så kan folk jo godt sige, at det kunne være værre, og det kunne det såmænd også godt, men det kunne bestemt også godt være bedre.
Det er da et centralt punkt, at man faktisk her har en læreruddannelse, hvor man lægger op til, at nogle lærere kan komme ud og ikke undervise i det, de er uddannet i.
Det sænker fagligheden i folkeskolen, og det bekymrer SF.
Men der er da også andre ting.
Der er netop det, at hele den fælles kerne i læreruddannelsen bliver mindre.
Jeg sagde også i min ordførertale, at i stedet for de her 0,7, som man fra SF's synes var for lidt sidste gang, havde vi gerne set, at man øgede den fælles kerne, at man øgede hele det, at man også blev eksperter i at undervise i stedet for kun eksperter i det fag, man underviser i.
Den del mener vi i SF også er et stort, stort problem i det, der ligger her.
Endelig er der jo hele finansieringsdelen, som flere også har gjort opmærksom på her i dag.
I SF er vi faktisk villige til at investere i læreruddannelsen, til at investere i folkeskolen, til at investere i uddannelse generelt.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Tak for alle de mange bemærkninger, mest positive.
Jeg er meget glad for SF's positive bemærkninger, at SF ganske rigtigt siger, som jeg også mener er tilfældet, at det her forslag ikke er noget centralistisk forslag.
Det er detaljeret måske og lidt nuanceret, men det er bestemt ikke centralistisk.
Jeg takker også for alle de andre bemærkninger.
Jeg havde dog forventet lidt flere positive bemærkninger, det må jeg sige, for der er tale om et forsøg.
Der er tale om, at vi kunne prøve at udvikle, lave forsøg med folkeoplysning på EU-plan.
Det var det, det handlede om.
Forsøget er egentlig beskrevet af Margot Wallström, EU-kommissæren, i den hvidbog, hun kom med i februar, hvor hun beskriver, at det handler om kommunikation imellem EUborgere.
I de anbefalinger, hun har i hvidbogen, bruger hun et udtryk, meeting places, og med den måde, hun beskriver de meeting places på, kunne vi lige så godt sige folkehøjskoler i Danmark.
Og derfor kan det bruges i den her sammenhæng til at få EU-borgere sammen omkring sprog, historie, kultur, altså mødesteder.
Det er det, der er i det lille forslag, vi har fremsat fra Det Radikale Venstres side.
Jeg havde forventet, at der var lidt flere, der havde snakket lidt mere positivt om det, men jeg tager til efterretning, at sådan forholder det sig altså.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Der har været forskellige bemærkninger om, hvad prisen nu vil være pr. kursus.
Der har været forskellige bemærkninger om, hvor centralistisk styrende det her forslag er.
For SF's vedkommende er det ikke prisen, der er afgørende, men princippet, at det er det her, vi vil arbejde med.
Med hensyn til det centralistiske synes jeg, vi skal lægge mærke til, at vi faktisk snakkede om et forsøg.
Der er tale om, at man skal udvikle et område.
Så kan man spørge: Jamen hvorfor skal vi udvikle det her område?
Det skal vi, fordi der er et behov.
Man kan godt sige, at det godt kan lade sig gøre med højskole, som ministeren nævnte.
Men der er behov for, at vi udvikler alt, hvad der hedder udsyn, at vi udvikler alt, hvad der hedder samarbejde, alt, hvad der hedder idé, erfaringsudveksling, også uden for landets grænser.
Det kan jo ikke undre, at Dansk Folkeparti synes, det er helt forkert, men det kan godt undre lidt, at andre partier med bare en smule mere udsyn end Dansk Folkeparti på den måde kan tage afstand fra det her forslag.
Der er et klart behov, både i europæisk kontekst og også uden for, for, at vi mødes, at vi snakker demokrati, at vi snakker alt, hvad der hedder folkelig oplysning og dannelse.
Vi mener faktisk i SF, at det her forslag kommer med nogle gode ideer til, hvordan man kunne arbejde med det, og det vil vi gerne se positivt på.
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
I Det Konservative Folkeparti ser vi meget positivt på, at højskolerne udvikler sig, også gerne i en international sammenhæng, og derfor er vi også tilfredse med, at vores højskoler allerede i dag har gode muligheder for at tilrettelægge kurser med internationale perspektiver, og at mange af dem også gør det.
Mulighederne for det er endda ret gunstige, eftersom udenlandske elever i dag udløser samme tilskud som danske elever.
Det eneste krav er, at der skal være et flertal af danskere på kurserne.
Højskoleloven er netop udformet for at give støtte til højskoleophold og ikke for at støtte afholdelse af alle mulige kurser.
Men faktisk kan enhver højskole i dag frit tilbyde kurser uden for højskoleloven, dvs. kurser, hvor deltagerne selv betaler alle udgifter, og højskolerne kan netop søge tilskud til sådan nogle aktiviteter i f.eks. EU.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optagede af at styrke vores højskoler.
Det mener vi bare ikke at det her beslutningsforslag vil bidrage til, snarere tværtimod.
hed, som efter vores opfattelse kun kan komme til at virke som en konkurrent til de højskoler, som i dag har kurser med et internationalt perspektiv
Her vil blive tale om en slags statslig højskole, som vil være underlagt nogle helt andre og mere gunstige regler end dem, som højskolerne er underlagt.
Eksempelvis vil en sådan ny kursusvirksomhed ikke være bundet af, at mindst halvdelen af eleverne skal være danske eller kunne sidestilles med danske statsborgere, og med det budget, der foreslås, vil kursusvirksomheden desuden få et tilskud, der er dobbelt så stort som højskolekurserne.
Den form for konkurrence er vist langt fra, hvad vores højskoler har brug for.
Vi ønsker heller ikke, som forslaget lægger op til, at bryde med princippet om, at højskolerne som udgangspunkt er frie skoler, skabt på privat initiativ, og at det er højskolerne selv, der bestemmer og fastlægger deres værdier, mål og undervisningsemner.
Vi vil også i fremtiden støtte de højskoler, som ønsker at udvikle og arbejde med en europæisk dimension, men vi synes, at initiativet skal komme fra højskolerne selv, ikke fra staten.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget, og jeg må også sige ligesom nogle af de øvrige ordførere, at vi er temmelig forundrede over, at sådant et meget centralistisk forslag kommer fra netop Det Radikale Venstre.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
De Radikale vil EU-gøre de danske højskoler.
Man fornemmer den sædvanlige foragt for nationalstaten, og man fornemmer et ønske hos De Radikale om at tage hele højskolestrukturen som gidsel i en usympatisk EU-politik og -dagsorden.
Sandheden er jo, at højskolerne i dag kan have et internationalt perspektiv, hvis de ønsker det, og altså også et EU-perspektiv – hvis der er noget perspektiv i dét.
Det er egentlig fint nok, synes jeg, med et internationalt perspektiv og et samspil mellem dansk kultur og andre.
Men jeg synes, at man skal kende sig selv og sin egen historie, før det går hen og bliver internationalt.
De Radikale vil også gerne i fremtiden lægge højskolerne ind under EU-politikken og dermed væk fra nationalstaten, sådan forstår jeg hensigten med dette forslag.
Og man kan spørge, om De Radikale overhovedet kan tilslutte sig, at højskolerne har folkeoplysning som en del af deres grundlag.
I folkeoplysningen indgår jo også forholdet mellem folk og nationalstaten, men det skal måske være forholdet mellem befolkningerne i Europa og så EU-staten.
Men sådan er der nu så meget.
Jeg opfatter det som et kulturradikalt forsøg på at skabe en kunstig europæisk offentlighed.
Den kommer ikke naturligt, den falder ikke naturligt for de europæiske befolkninger, men så kan vi jo bare oprette EU-kurser.
Det er en kunstig tanke, som Dansk Folkeparti tager afstand fra.
Dansk Folkeparti kan naturligvis ikke støtte forslaget og har ingen intentioner om at tage højskolerne som gidsel i EU-debatten, så det bliver et pænt nej tak.
Kim Mortensen (S), 2006-05-02:
Socialdemokratiet mener ligesom forslagsstillerne og nu også undervisningsministeren og Venstres ordfører, at det er helt afgørende, at folkehøjskolerne får en central rolle i forbindelse med at formidle en kontakt EU og de europæiske borgere imellem.
Bl.a. skal der som forsøg etableres en såkaldt europæisk højskole, hvis målgruppe er borgere i ulandene.
Socialdemokratiet ønsker at styrke elevgrundlaget på de danske højskoler og har derfor fremsat en række forslag, der skal være med til at styrke den danske højskolebevægelse, også gennem mere fleksible muligheder for at etablere højskoleforløb.
Men vi mener sådan set, at man meget enkelt kunne være med til at give højskolerne en international dimension, nemlig som foreslået i Foreningen af Folkehøjskolers høringssvar, hvis ministeren med en ændring i bekendtgørelsen gav mulighed for i f.eks. 2 uger om året at lave højskoleforløb, der afviger fra reglen om, at et flertal af deltagerne skal være danske.
Som undervisningsministeren nævnte, så lavede en række højskoler i 2002 netop på dispensation fra undervisningsministeren et forløb for unge europæere, det såkaldte Youth 2002.
I alt 1.000 europæere gæstede de danske højskoler med det formål at drøfte EU's og Europas fremtid.
Der er også ved andre lejligheder givet tilsvarende dispensationer, der har gjort det muligt at gennemføre forløb for europæere på danske højskoler.
Der er mange positive elementer i forslaget, men som sagt mener vi i Socialdemokratiet, at der med lidt smidighed fra undervisningsministeren samt lidt hjælp fra de mange EU-midler, der findes til samme formål, kan etableres mange europæiske aktiviteter på de danske højskoler.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget.
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Et af de områder, folkehøjskolerne virkelig burde dyrke langt mere også i de kommende år, er den europæiske dimension.
Højskole betyder møde, møde mellem forskellige mennesker og derfor også møde mellem forskellige nationaliteter og møde mellem forskellige kulturer.
Kan der være mere remtræk til virkeligheden?
Det er blevet en helt naturlig og vigtig del af dagligdagen, f.eks. på Højskolen Østersøen, på højskolen i Løgumkloster og på Højskolen på Helnæs på Fyn, for bare at nævne nogle af dem, for hvem åbenheden betyder inspiration og fremtidstro.
Derfor må jeg helt oprigtigt sige, at vi i Venstre blev meget forbavsede over dette forslag fra De Radikale.
Jeg har svært ved at opfatte det på anden måde, end at man her går ind og blander sig i det arbejde, højskolerne netop bør se som en fremtidsmulighed: europæiske elever, der kommer her og lærer om dansk demokrati, kultur og historie; danskere, der kommer ud og møder andre europæere; danske lærere, der tager ud og er gæstelærere; og gæstelærere, der hentes ude fra Europa og ind – ude fra Europa, ja, fra hele verden for at give den danske folkehøjskole det nødvendige pift og eleverne den nødvendige inspiration udefra.
Midt i dette arbejde kommer så dette forslag, som nemt kan blive en konkurrent til den højskole, jeg da ved De Radikale bryster sig af gerne at ville bevare.
Højskolerne har mange gode muligheder, som undervisningsministeren lige har sagt, for at tilrettelægge kurser med internationalt perspektiv, ligesom man uden for højskoleloven kan lave specialprojekter og søge EU-midler til det.
I Venstre kan vi simpelt hen ikke forstå, at man ikke fra radikal side overlader det til højskolerne at udvikle disse tætte kontakter, som er i gang, ud af højskolen og understøtter alt det, der er ved at blive etableret, i stedet for at komme med sådan en slags statsmonopolkursus.
Jeg forstår faktisk ikke, hvorfor de radikale forslagsstillere vil gå ind og blande sig i den idéproces, der nødvendigvis må være på hver enkelt højskole, hvis store styrke netop er, at den er en fri skole, også til ganske uden Folketingets indblanding at etablere de europæiske samarbejder og netværk, som ganske rigtigt er en af nøglerne til en blomstrende mulighed for den danske højskoleverden i fremtiden.
Vi afviser fra Venstres side forslaget, men anbefaler umådelig stærkt højskolerne at intensivere deres internationale arbejde, for der ligger en del af fremtidsmulighederne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
Da vores ordfører ikke er blevet rask siden det forrige punkt på dagsordenen, skal jeg oplæse følgende: Enhedslisten er bekymret over den nyttetænkning, der gennemsyrer uddannelsespolitikken under denne regering.
Al menneskelig dannelse og alt socialt samvær skal øjensynligt nyttemaksimeres eller afvikles, og i dette tilfælde er det højskolerne, der, som det hedder, skal moderniseres ved at kunne udbyde kompetencegivende uddannelser.
Som folkehøjskoleforeningen gør opmærksom på i sit høringssvar, hænger folkehøjskolernes krise sammen med, at de unge i dag udsættes for et enormt pres for at komme hurtigt igennem uddannelsessystemet og komme hurtigt ud på arbejdsmarkedet uden for mange svinkeærinder.
Det går imidlertid ud over de grundlæggende dannelseselementer, som tager tid og kræver refleksion.
Når regeringen svinger pisken over de unge – og det lægger den op til at gøre i endnu højere grad med sit såkaldte velfærdsudspil – går det bl.a. ud over højskolerne, og for at overleve er højskolerne nødt til at gå ind på til en vis grad at blive en del af det etablerede uddannelsessystem ved at udbyde kompetencegivende uddannelsesforløb.
Vi synes, det er en tanke værd, om uddannelsesforløb, dannelse og møder mellem mennesker kun har værdi, når det kan måles og vejes.
I dag er der i høj grad brug for, at mennesker kan mødes og udveksle synspunkter, tænke kritisk og få større forståelse for hinanden, og derfor skulle der laves en mere visionær plan for at bevare og styrke højskolerne.
Vi ærgrer os derfor over, at der ikke har kunnet findes flertal for de forslag, som folkehøjskoleforeningen har stillet, bl.a. om en elevstøtteordning.
Når det gælder de etablerede uddannelsesforløb, har det vist sig, at højskoleophold mindsker antallet af studieskift og frafaldsprocenten, men mindst lige så vigtigt er det, at folk får mulighed for at mødes med andre i nye rammer, tænke nye tanker sammen med andre og få nye perspektiver for sig selv
og samfundet. Enhedslisten havde derfor hellere set et mere visionært udspil på højskoleområdet frem for at tilnærme vores unikke højskoler til det ordinære uddannelsessystem.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
SF er i høj grad tilhænger af det arbejde, folkehøjskolerne udfører i dag, og synes, det er helt nødvendigt og meget vigtigt, at der også er plads til det, man kan kalde almen dannelse og personlig udvikling, uden en eller anden form for målsætning om nogle faglige mål.
Men det går ikke så godt for folkehøjskolerne i øjeblikket, og det er baggrunden for, at regeringen nedsatte Højskoleudvalget.
Hvis man ser på høringssvarene fra folkehøjskolernes organisationer, forklarer de med en række eksempler, at det ikke kun er et spørgsmål om stemningen ude i verden, men at der faktisk også er en række konkrete ting, der er skyld i nedgangen i elevantallet.
Hvorfor er det SF og den øvrige opposition, der skal stå her og kæmpe for at få gennemført forslag fra ministerens eget Højskoleudvalg?
Det virker meget pudsigt, synes jeg.
Handler det i virkeligheden i bund og grund om, at regeringens politik om at haste unge igennem uddannelserne vejer væsentlig tungere end højskolernes ve og vel?
Det kan jeg godt frygte.
Jeg håber ikke, jeg har ret, men jeg må alligevel sige, at anbefalingen af at beskære SU'en efter 2 år peger i en uheldig retning og giver grund til at spørge, om regeringen overhovedet ønsker den almendannelse og de andre ting, som gives på folkehøjskolerne.
Konkret kan vi fra SF's side sige om de ting, der ligger i lovforslaget, at det er fint nok med det ændrede hovedsigte og fint nok, at der bliver mulighed for at udbyde nogle kompetencegivende kurser.
Der skal stadig væk være plads til netop det personligt udviklende og det ikkekompetencegivende, og folkehøjskolerne skal stadig have mulighed for at overleve med den type undervisning.
Men hvad er det helt konkret, der mangler?
Hvad er det for ting, der kan gøres bedre?
Jeg synes, vejledning er et af de områder, hvor højskolerne virkelig kunne have kompetence og virkelig kunne have noget at byde på.
På højskolerne kan man komme tæt ind på huden af de unge, som lever og bor der, og det skulle give alle muligheder for, at de kan få en ordentlig afklaring af deres kompetencer og en ordentlig vejledning om deres videre uddannelse.
Det, der har været nævnt om integration, er bestemt også noget, som folkehøjskolerne skal tage op, og det, vi kommer til senere i dag om international udveksling, holdninger og ideer, er også ting, som højskolerne efter SF's opfattelse bør arbejde videre med i fremtiden.
De ting, der er nævnt i forslaget, løser bestemt ikke den krise, højskolerne er i.
Men forslaget kunne også være værre, og fra SF's side vil vi arbejde for, at det kun bliver fase 1, og at der kommer en fase 2 med mere kød på, som reelt kan løse nogle af problemerne, reelt kan give højskolerne de folkelige oplysningsmuligheder som en god ballast for at leve videre og kunne give unge danskere noget helt specielt, så de bliver stærke mennesker, som kan klare sig i den globale udfordring, vi også står over for.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Det er selvfølgelig vigtigt for Det Radikale Venstre, at højskoler skal være for alle; det er helt klart vores holdning.
Men netop fordi højskoler er for hele befolkningen, skal der være specielle muligheder for nogle, der har specielle behov, og Højskoleudvalget anbefaler det jo som en mulighed for op til 15 pct. af årseleverne.
Jeg mener også, det kun skal være en ganske lille procentdel, det skal være muligt at give dette specielle tilbud.
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Men spørgsmålet er jo, om disse lukkede kurser er fremtiden for højskolerne, som netop har stået for alsidigheden.
Jeg synes, det er meget svært at forstå det, for jeg synes netop, det kunne være en fordel for en handicappet og en, der ikke er handicappet, og for en, der har en uddannelse, og en, der ikke har en uddannelse osv., at møde hinanden, i stedet for at vi også på højskolerne lukker hinanden ind i nogle lukkede grupper.
Det må vist være imod højskoleånden.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Eksempelvis er der i høringssvarene fra De Samvirkende Invalideorganisationer forslag om, at der kunne være kurser, som var målrettet personer med forskellige handicap, altså mennesker med forskellige behov.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Kan man forstå det her forslag sådan, at De Radikale ønsker, at man med tiden skal proppe de danske folkehøjskoler ind under EU?
Sådan forstår jeg forslaget, altså at de danske folkehøjskoler og lovgivningen om dem med tiden skal være et EU-anliggende og ikke et nationalt anliggende.
Kan man godt tolke forslaget sådan?
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Nej, det er ikke meningen med forslaget.
Meningen er, at vi kunne bruge de mødesteder, vi har rent fysisk i de højskolebygninger, og højskolekonceptet, som vi har.
Det er ikke tanken, at vi skal have de danske folkehøjskoler til at være EU-højskoler.
Det er ikke det, der ligger i forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Der står i beslutningsforslaget under finansiering: Indtil EU har etableret en konto med det formål at finansiere folkehøjskoler i EU, så må de enkelte EU-lande finansiere forsøgsprojekterne.
Hvis man vil flytte økonomien over til EU, så skal politikken vel også følge med, kunne jeg forestille mig.
Men er det her i realiteten ikke en erkendelse fra De Radikales side – hvis det overhovedet er radikal politik, for jeg kan forstå, at det er noget, som EU har foreslået, og som De Radikale sådan set bare har taget op – af, at når man taler om den europæiske offentlighed og man skal have en europæisk offentlighed, så er det egentlig en kunstig tale?
Man kan godt se, at den sådan set ikke kommer ad frivillighedens vej, så derfor vil man oprette sådan noget her og bruge skatteborgernes penge på at skabe noget, som vil være kunstigt, og som de fleste europæere har svært ved at forholde sig til – og af gode grunde, fordi den europæiske offentlighed jo altid kun vil være kunstig.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Da hun ikke i EU-sammenhæng har midler til dette formål, opfordrer hun de forskellige nationalstater, Danmark og alle de andre, til at lave forsøg inden for de nationale rammer.
Jeg forestiller mig, at sådan et forsøg, hvis det var vellykket, når man evaluerede det efter 3 år, var et godt argument over for EU til at etablere konti i EU-sammenhænge.
Vi skulle bruge det her forsøg, hvis ellers det havde fået medvind, til om 3 år at kunne argumentere over for EU for, at der skulle afsættes penge til sådanne meeting places, mødepladser i EU.