Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Alle er enige om, at det er vigtigt at gøre noget for at forebygge og bekæmpe terrorisme, og at det også er vigtigt, når teknologien udvikler sig, at se på, om man så også skal sikre nye redskaber for politi og efterretningstjeneste.
Men så det er jo vigtigt at se på, om de redskaber, man overvejer, overhovedet kan anvendes, om det kan lade sig gøre i praksis.
Det er også vigtigt at se på, hvad det vil have af betydning, hvad angår den positive virkning, man ønsker at få af den nye teknologi, og om de redskaber, man overvejer at anvende, reelt vil betyde, at man kan gøre noget for at bekæmpe terrorister.
Der er det jo vigtigt, synes jeg, at lære af erfaringerne vedrørende logning og det, man indførte med terrorpakken i 2002, hvor man indførte nogle regler på trods af mange advarsler, regler, som man endnu ikke har været i stand til at gennemføre i praksis, fordi det jo viste sig, at dem, der advarede om, at det ikke kunne lade sig gøre, havde ret, plus at man har lavet nogle regler, som enhver kan se er så hullede som en si.
De er så hullede, at terroristerne sagtens vil kunne omgå dem, for det er nemt at gå hen og bruge computere på netcafeer, på biblioteker, hos sin arbejdsgiver, på universiteter og alle mulige andre steder, og dermed kan man ikke spore, hvem det er, der har brugt computeren.
Det samme kan man sige med hensyn til forslaget i dag, som jo pålægger industrien at gøre en hel masse ting i forbindelse med deres udstyr, der kan gøre det muligt at lave logning, foretage aflytning osv.
Spørgsmålet er så: Har industrien ret, når de siger, det ikke kan lade sig gøre?
Det bør jo være afklaret, om det overhovedet kan lade sig gøre i praksis at være bedre afklaret end man var, dengang man fik vedtaget logningsreglerne, som man endnu ikke har været i stand til at gennemføre, før man fra regeringens side fremsætter et lovforslag.
Jeg synes også, det er vigtigt at gøre sig overvejelsen om, hvad det kommer til at betyde for det, man i øvrigt ønsker, at borgerne skal bruge internettet til.
Hvis vi skal se på en anden teknologi, der var ny engang, nemlig bilkørsel, så medfører den jo også en række farer for menneskeliv.
Man kan sige, at der kunne man jo også vælge at sige, at man pålægger bilindustrien at sikre, at ingen biler kan køre over 20 km/t.
Det ville spare ret mange menneskeliv og afværge ret mange skader.
Men der har man så valgt at sige, at det synes man ville være for indgribende over for de positive effekter, man mener, der kan være af bilkørsel.
Tilsvarende mener jeg, man må se på de alvorlige indvendinger, der kommer fra mange vedrørende hele spørgsmålet om, hvordan vi bruger internettet, hvor det er vigtigt, at borgerne har en stor tillid til nettet og har en stor tillid til, at de kan bruge det, uden at andre kan kigge med over skulderen, at de kan have tillid til digital signatur, til kryptering osv.
Når myndighederne i stigende omfang siger, at de skal kunne kigge borgeren over skulderen, risikerer vi at undergrave borgernes tillid til, at de rent faktisk kan bruge nettet sikkert.
Det synes jeg man bør have med i overvejelserne.
Dertil kommer så, at det her er et led i regeringens terrorpakke og er hængt op på den terrorbestemmelse, som blev vedtaget i 2002, og som så bliver udvidet nu.
Den er utrolig vag og meget omfattende, og dermed risikeres også, at den omfatter en lang række handlinger, som mange af os ikke ville mene havde noget med terror at gøre.
Efter de nye bestemmelser vil man oven i købet også kunne medtage hærværk på en diplomats bil, flagafbrænding og andet.
Og selv om jeg mener, at det er handlinger, man skal afstå fra, så mener jeg altså, at det er meget vidtgående at kunne gå ind og foretage den type indgreb, som man lægger op til her også i forhold til den slags forbrydelser.
Og også derfor er vi imod.
Så til sidst vil jeg altså ikke undlade at bemærke, at jeg synes, at den er meget kritisabel, den måde, man har fremsat sine terrorlovforslag på.
Man har ikke overholdt regeringens løfte om at komme med en samlet terrorpakke, men er tværtimod kommet med det drypvist.
Som nogle af høringsorganisationerne gør opmærksom på, så gør det, ud over den alt for korte høringsfrist, der har været, det ekstra svært, når man ikke får en samlet terrorpakke at forholde sig til, men får det drypvist, så man ikke kan se tingene i sammenhæng.