runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Men nu er Det Radikale Venstre jo et parti, som er kendt for at lægge utrolig meget tillid i det europæiske samarbejde, at tro meget på de europæiske institutioner, som nu er oprettet.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ikke det gør indtryk på fru Lone Dybkjær, når f.eks. Europol har advaret imod at optage Bulgarien, fordi man ganske enkelt er ængstelig ved den håndtering af fortrolige oplysninger, som det bulgarske embedsapparat så vil få adgang til, netop på grund af den enorme korruption, som præger det land.
Allan Niebuhr (KF), 2006-05-16:
jeg er af den opfattelse, og det hørte jeg også justitsministeren sige, at lovgivningsmæssigt er vi jo allerede der, at der skal være en sygesti til rådighed.
Så jeg kan ikke rigtig forstå det der med, at der ikke skulle være sygestier i enhver lovlig stald.
Efter den lovgivning, der gælder i dag, skal der være en sygesti til rådighed, hvor dyrene kan bringes hen, så de kan få ro i stedet for at blive mobbet i den stald, de i forvejen går i.
Ole Glahn (RV), 2006-05-16:
Jeg vil takke hr. Allan Niebuhr for indlægget og det positive, han sagde om dyrevelfærd.
Men hr. Allan Niebuhr sagde også i sit indlæg – og det blev jeg sådan lidt overrasket over – at man kunne få den opfattelse, at landmænd var sådan nogle, der ville mishandle dyrene.
Den opfattelse har vi fra radikal side på ingen måde.
F.eks. havde vi jo en periode, hvor søer stod bundet stort set alle sammen.
Hvis ikke vi havde skredet ind og havde gjort noget, tror hr. Allan Niebuhr så, at der var kommet nogen forbedringer af dyrevelfærden på det område?
Er det ikke vores forpligtelse som politikere at gå ind og sige, at her er grænserne for de erhverv, som vi har, i det her tilfælde landbrugserhvervet?
Kristen Touborg (SF), 2006-05-16:
Jeg vil godt spørge hr. Niebuhr, hvornår De Konservative agter at gøre noget ved det gamle problem, der stadig er i svinestierne i forbindelse med halekupering.
Vi har vel de sidste 15-20 år haft det problem, uden at der er gjort meget ved det.
Når der alligevel er 98 pct. af svinene, der er halekuperet, synes Det Konservative Folkeparti så, det er en rimelig måde at følge loven på?
Altså, spørgsmålet er: Er det nok, at man udarbejder en lovgivning, som man teoretisk skal følge, men som man ikke behøver at følge i praksis, når det kommer til stykket?
Allan Niebuhr (KF), 2006-05-16:
Jeg synes jo, det her minder en lille smule om, at nu skal det her føres frem en gang til.
Altså, da vi havde det fremme sidste år i juni måned, sagde justitsministeren, at hun ville nedsætte et udvalg, der skulle komme med et oplæg i slutningen af 2006.
Så kommer man med forslaget nu igen inden den frist, som justitsministeren dengang satte for det udvalgs arbejde.
Nu siger man så det med sygestierne.
Lovgivningen siger, at der skal være sygestier til rådighed til syge dyr, og nu vil man have, at der skal stilles krav om det samme, som lovgivningen siger.
Jeg forstår ikke rigtig, hvad meningen er.
hvad er så problemet, og hvorfra kommer den holdning, at nu skal man håndhæve en i forvejen given lovgivning omkring sygestier?
Jeg forstår det ikke.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-16:
De nuværende regler – og der er masser af gode regler – siger, at søerne skal have tilstrækkeligt med halm, og det bliver altså fortolket: ned til 60 g.
Den nuværende lovgivning siger faktisk også, at der kun må halekuperes i ganske særlige tilfælde, hvor der er dokumentation for, at der er behov for det, men ganske særlige tilfælde betyder, at hovsa: mellem 90 og 95 pct. af samtlige danske smågrise får halekupering.
Det er for mig bare nogle fuldstændig klare tegn på, at det ikke er nok, at vi bare siger, at det skal være tilstrækkeligt.
For det er jo ikke nok, det bliver jo ikke gjort.
Så spørger ordføreren, hvorfor vi ikke vil vente på udvalgsarbejdet.
Vi vil gerne vente på et udvalgsarbejde, men vi ved også, at det fik vi også at vide at vi skulle sidste år.
Hver eneste gang jeg står i salen og drøfter dyrevelfærd med ministeren, så får jeg at vide, at jeg skal vente, udvalgsarbejdet skal vi vente på, og når udvalgsarbejdet er færdigt, skal vi vente på en arbejdsgruppe.
Det er ikke tilstrækkeligt.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-16:
Jeg tror, Dansk Folkeparti har misforstået forslaget lidt, når Dansk Folkeparti mener, at vi kun interesserer os for de store produktioner.
Det eneste sted, hvor man kan få anledning til at misforstå det, er vel der, hvor vi siger, at for besætninger med over 300 søer skal der være separate sygeafsnit.
Men der står jo faktisk i bemærkningerne, at vi vil have, at der skal være sygestier til rådighed for 5 pct. af dyrene i alle besætninger.
Og det er jo, fordi, som lovgivningen er nu, der står, at der skal være én sygesti til rådighed.
Der er problemet, at det kan man for det første ikke være sikker på, at der er – der kunne jo også være flere søer, der blev syge på en gang – og for det andet bliver der ikke holdt kontrol med det.
Derfor vil vi have en sikkerhed for det med de 5 pct.
Der vil jeg godt høre Dansk Folkeparti, om ikke Dansk Folkeparti er enig i, at det er en god idé.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-16:
Jamen som jeg forstår det med en sygesti, så er det jo sådan, at også selv om der er et svin, der bliver sygt, skal der stadig væk være en sygesti til rådighed.
Så jeg vil sige, at det man har lagt op til som punkt 3, hvor der står, at sygestier altid skal være tilgængelige for syge og tilskadekomne søer, og det er allerede en del af det lovgrundlag, som ligger her i dag.
Sådan har jeg opfattet loven.
Derfor må jeg jo bare sige, at når vi kigger på punkt 10, så er det jo specifikt nævnt, at det er sygestier til syge og tilskadekomne dyr, som skal etableres i et separat afsnit ved en produktion på mere end 300 søer.
Og der er det bare jeg siger: Hvorfor skal der være den her forskel?
Hvis der skulle være en eller anden begrundelse for, at det skal være i separate afsnit, når vi har over 300 søer, kunne jeg sagtens forestille mig, at det også kunne gælde, hvis der var en landmand, der kun havde 10 søer.
Det tror jeg ikke der er så mange der har, men hvorfor skulle han ikke også stilles de samme krav, når det er dyrenes vel, vi taler her om?
Kristen Touborg (SF), 2006-05-16:
Problemet med det med én sygesti er, at ingen kontrol kommer ud og ser på det.
Der går i gennemsnit 20 år imellem, at staten kommer og kigger efter, om man overholder reglerne.
Derfor er der et problem i det.
Men jeg vil i øvrigt gerne i forbindelse med forslaget spørge Dansk Folkepartis ordfører om det, at vi laver en beretning her: Jeg forstår, at Dansk Folkeparti har en aftale med regeringen om, at arbejdsgruppen her barsler med en rapport inden nytår.
Vil det sige, at jeg kan få et tilsagn fra Dansk Folkeparti om, at vi fra nu af og så hen til nytår arbejder på at sikre, at vi får lavet en beretning, som så håndfast sikrer dyrevelfærden for søer og smågrise fra det tidspunkt, altså fra nytår?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-16:
Jeg vil godt tilbage til også at svare lidt på det om sygestier, for der blev det nævnt, om det skulle være de 5 pct., der skulle være tallet i den gyldne regel for, hvor mange procent der skulle være til rådighed.
Det er jo heller ikke en løsning, som er holdbar.
Det kunne være, at der en dag var over 5 pct. syge dyr, som skulle have en sti – lad os sige, det var 6 pct.
Det vil altså sige, at det heller ingen garanti er for, at der er en sti til rådighed.
Derfor mener jeg, at den formulering, som vi kender i dag, at der altså skal være en sygesti til rådighed, jo er lige så god som den, som hr. Kristen Touborg foreslår.
Men jeg synes jo, at det vigtige er, at der er sygestier til rådighed.
Hvis man skulle være så uheldig, at der skulle være nogle syge dyr, skal der også være mulighed for, at de ligesom har det rette sted til at kunne blive helbredt.
Ole Glahn (RV), 2006-05-16:
Jeg vil gerne takke hr. Jørn Dohrmann for hans ordførertale her.
Jeg tolker den sådan, at Dansk Folkeparti er enig med forslagsstillerne bag beslutningsforslaget om, at vi skal gøre en indsats for det her.
Jeg vil sådan set gerne gentage det spørgsmål, som hr. Kristen Touborg stillede, men som vi ikke fik svar på: Kan vi opfatte det sådan, måske lidt bortset fra det med sygestierne, hvor der er nogle detaljer, man kan være lidt uenige om, at på alle de andre punkter er Dansk Folkeparti sådan set enige med oppositionen, der har fremsat det her forslag, og at det vil sige, at vi kan arbejde sammen om en beretning, som vi kan lave i efteråret, og at når vi har fået de her ekspertud sagn, så kan vi handle i 2007?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-16:
RV kan sagtens regne med, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at skrive en beretning på det her område, fordi det er et vigtigt område ligesom at få sat virkelig fokus på.
Derfor er jeg også glad for, og det nævnte jeg også i starten af min ordførertale, at vi nu igen får mulighed for ligesom at tale om de her problemer.
Det er jo vigtigt, at vi, når vi kender rapporten, når vi har den færdige rapport, kan iværksætte nogle tiltag på det område her.
Men derfor skal vi jo ikke afholde os fra at lave en beretning om, hvad det er, vi gerne vil opnå på området, og det kan vi egentlig gøre, inden rapporten ligger der.
Vi har nogle klare intentioner om, at vi gerne vil tage hensyn til søer og pattegrise i svineproduktionen; det vil vi meget gerne være med til.
Men derfor så at sige, at hvis man ikke får alle de ting, som står i beslutningsforslaget her, opfyldt, så duer det slet ikke, ville jeg sige er at gå for vidt.
Ole Glahn (RV), 2006-05-16:
For at der nu ikke skal være nogen misforståelser om Dansk Folkepartis holdning i denne sag, vil jeg gerne høre: Om de punkter, som er opstillet her i beslutningsforslaget, har jeg forstået, at hr. Jørn Dohrmann er enig i langt de fleste af dem.
Vil det sige, at vi kan regne med, at Dansk Folkeparti vil arbejde ud fra punkterne 1, 2 og 3 osv. i den beretning, når vi skal arbejde med det her i efteråret, at vi så ser, hvad de kloge folk siger, og at det så kan udmønte sig i noget til foråret?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Allan Niebuhr (KF), 2006-05-16:
Jeg synes, det er dybt betænkeligt, at der er tale om halekupering i den størrelsesorden.
Det er selvfølgelig noget, der skal gøres noget ved, og jeg går også ud fra, at det er noget af det, som udvalget har taget meget hånd om, for der er det i hvert fald også et spørgsmål om at se indad og finde ud af, hvad årsagen er til, at man åbenbart har så svært ved at overholde de bestemmelser, der er i forbindelse med halekupering.
Jeg vil ikke herfra på nogen som helst måde stå og bortforklare, at de her tal er helt uacceptable.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-16:
Det, man skal forstå ved det, jeg har sagt indtil nu, er, at vi gerne vil være med til at lave en beretning på området her.
Vi har ikke sagt, at vi går ind for alle punkter i den formulering, der er lagt frem her, men vi har sagt, at det er vigtigt for os, at vi sætter fokus på hele velfærden i forbindelse med søer og pattegriseproduktionen i Danmark her, og derfor er der mange af de her elementer, som er nævnt i forslaget, som vi har stor sympati for.
Vi siger bare, at lige den ordformulering, som er valgt og lagt frem her – og det er bl.a. det, jeg så nævnte om det med sygestierne og det, at man kun tager de store besætninger – er vi bare ikke enige i.
Derfor vil vi gerne ligesom ind og diskutere det i form af en beretning, og jeg tror, at man kan finde en bred opbakning til at få en god politik på det område, som gør, at man får god velfærd for søer og pattegrise i svineproduktionen.
Hvis man nu har lyttet til hele denne debat, som vi allerede har haft på nuværende tidspunkt, vil man vide, at vi også var inde på punkt 3 – det er måske gledet helt ud.
Jeg synes bare, at det er vigtigt at sige, at der er mange af de her elementer, som vi synes er rigtig gode, og som vi mener at der skal meget mere fokus på, hvilket der ikke har været det sidste års tid ud over, at der har siddet en arbejdsgruppe, som har arbejdet med de her problemer.
Men om det, som jeg tidligere har sagt også om punkt 6, den her uvildige dyrlæge, som bl.a. skal forhåndsgodkende nye tilbygninger, mener vi, at det jo også skal indarbejdes i den miljøgodkendelse, man skal have, når man skal udvide sin produktion.
Når man skal have tilladelse til at etablere nye stalde, skal der være nogle klare regler for, hvad det for nogle staldbygningsnormer, man bygger efter.
Derfor må vi også sige, at vi jo skal se på, hvordan vi kan lave et administrativt system, som ikke er alt for bureaukratisk.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-16:
Jeg takker Dansk Folkepartis ordfører for svaret her.
Sådan som jeg forstod det, var det nu under punkt 3 om sygestier, punkt 6 om det med en uvildig dyrlæge og punkt 10 også om sygestier, at Dansk Folkeparti har nogle problemer.
Grunden til, at jeg altså virkelig spørger ind til det her, er jo, at vi har oplevet, at Dansk Folkeparti både på dyrevelfærdsområdet og ovre på fødevarekontrolområdet sådan lidt på den ene side eksploderer som opposition og på den anden side falder direkte ned i lommen på regeringen.
Så erfaringen har lidt lært os, at vi er nødt til at have det helt klart, hvad det er, Dansk Folkeparti kan gå med til, og hvad de ikke kan gå med til.
Så det vil altså sige syv punkter, undtagen punkt 3, 6 og 10. Er det sådan, det skal forstås fra Dansk Folkepartis side?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-16:
Det, der skal forstås helt konkret, er, at vi gerne vil ind og diskutere alle de her punkter i forbindelse med beretningen.
Så må vi se, hvad det er, vi kan blive enige om der, hvor der er nogle små nuancer, hvor vi ikke er enige om de her ting.
Det, der skal være grundpillen, er, at vi ligesom får diskuteret hele området igennem, som der er lagt op til med det her beslutningsforslag, sådan som jeg ser det.
Der er jo mange gode elementer i det, som vi skal have sat mere fokus på, og der mener jeg, at en beretning kan være et godt redskab til ligesom at belyse, hvad det så er, de forskellige partier egentlig gerne vil opnå på området her.
Så jeg mener helt klart, at der her ligger et godt redskab foran os, som vi kan arbejde videre med i udvalget, og som kan være et godt udgangspunkt for en god beretning.
Jens Kirk (V), 2006-05-16:
Er hr. Jørn Dohrmann ikke enig i, at det er dyrevelfærdsforskerne, der skal være enige om, at det er de ting, der er gode, og dem, der kan være med til at forbedre en i øvrigt ret god dyrevelfærd i Danmark set i europæisk sammenhæng og også globalt?
Hvis vi begynder at skrive en beretning nu med kun 10 punkter, vil jeg sige, at undertegnede vel godt kunne skrive 20 punkter op, som var glemt her, men som var lige så meget værd at tage med i stedet for.
Men det rigtige må vel være, at det udvalg, der er nedsat, og som arbejder med tingene, barsler med nogle ting.
Så kigger vi på: Hvad kan gennemføres nu og her, uden at vi flytter hele den danske svineproduktion til udlandet?
Hvad kan ikke gennemføres?
Hvad vil virkelig give dyrevelfærd?
Hvad kan gennemføres, uden at det koster 10.000 arbejdspladser?
Det skal vel også med i hele den overvejelse, vi skal foretage, når vi får resultaterne fra det svineudvalg, som justitsministeren har nedsat, og som barsler med sin beretning til efteråret.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-16:
Hvis hr. Jens Kirk har lyttet – og det ved jeg han selvfølgelig har under hele debatten her – vil han vide, at jeg sagde, at det forslag, som ligger her, er et godt udgangspunkt at tage.
Dermed mener jeg, at hvis der er nogle andre, der har 10 andre punkter, som skal med, er jeg villig til at tage det med i en beretning om, hvordan vi får det bedste redskab, hvordan vi får alle de her hensyn taget til velfærden for søerne og for pattegrisene i svineproduktionen.
Så alle aspekter skal selvfølgelig med, også de faglige aspekter, det udredningsarbejde, der er sat i gang; alle aspekter skal selvfølgelig med, al den viden, vi allerede har på nuværende tidspunkt.
Men jeg har ikke noget imod, at man allerede på nuværende tidspunkt kommer med nogle tilkendegivelser om, hvad det er, man gerne vil opnå i sidste ende.
Så derfor mener jeg, at det, vi allerede kan lave på nuværende tidspunkt, skal vi selvfølgelig også være med til.
Jens Kirk (V), 2006-05-16:
Venstre vil selvfølgelig også gerne forbedre dyrevelfærden der, hvor den kan forbedres.
Ingen tvivl om det.
Men det, jeg sådan set bliver lidt bekymret over, er, når vi herinde efterhånden antager, at det er os, der ved mest om svineproduktion.
Er hr. Jørn Dohrmann ikke enig i, at det må være de fagfolk, som går uden for disse tykke mure, der skal være med til at rådgive os andre, og at det er derude, vi har eksperterne, derude, vi har en viden, og at det også er derude, vi har praksis, som kan vise, hvordan man kan gennemføre det her?
Er hr. Jørn Dohrmann ikke enig i det?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-16:
Det er jo netop den problemstilling, jeg i mit spørgsmål rejste over for justitsministeren: om man ikke allerede kunne tage nogle af de ting ind i vejledningen, når man udsender den.
For det vil jo netop være en god ting, at man ligesom inddrager de folk, der ved noget om det her.
Det her er jo ikke bare gæt og grimasser eller et spil terning, hvor man ser, hvem der kan få de bedste slag og så få mest indflydelse.
Nej, det gælder om, at man ved, hvad det er, man taler om, og at det så også skal komme velfærden over for søerne og pattegrisene til gode i svineproduktionen.
Og derfor er det jo vigtigt, at vi inddrager den viden, som vi har på området, og de folk, der ved allermest om det.
Men det er også vigtigt, at vi kommer med nogle tilkendegivelser om, hvad det er, vi gerne ser der skal ske på området.
Altså, i hvad retning er det, vi gerne vil gå?
Kristen Touborg (SF), 2006-05-16:
Men i samme debat sagde ministeren, at hun allerede nu ville tage initiativ til en vejledning om rodemateriale – altså allerede da.
Finder den konservative ordfører, at det er rettidig omhu, at der går et år imellem, at ministeren siger, at det vil hun gøre allerede nu, og et nyt løfte om, at nu kommer det snart?
Allan Niebuhr (KF), 2006-05-16:
Vi ved jo netop, som justitsministeren også sagde, at der har været en lind strøm af sager om dyrevelfærd, og når justitsministeren siger, at hun har et personale, som er begrænset i forhold til det antal sager, jamen så er det jo et prioriteringsspørgsmål. Jeg har forstået, at der nu er en vejledning på trapperne.
Den skulle komme i den her måned.
Det synes jeg er helt o.k. ud fra den forklaring, som justitsministeren har givet tidligere under debatten.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-16:
Jeg vil gerne spørge lidt i forlængelse af det, vi har hørt tidligere, for jeg oplever lidt, at Dansk Folkepartis ordfører sådan er lidt som et stykke vådt håndsæbe her.
Jeg synes ikke helt, at vi får nogle klare svar.
Der er ti forslag, og jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke er helt sikker på det her med formuleringen om sygestier.
Fair nok, det var punkt nr. 10. Hvad med punkt nr. 1-9?
Er det punkterne 1-9?
Vi er jo meget, meget, meget forhandlingsvillige, så en lille justering i formuleringerne er ikke noget problem.
Men er det punkt 1-9, Dansk Folkeparti så kan være med til at lave en beretning om?
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-16:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Vi mener i øvrigt, at det er et urimeligt forslag på nuværende tidspunkt, for vi diskuterer i forvejen optagelsen af Rumænien og Bulgarien under udvalgsarbejdet, og der er derfor tale om en repetition af en debat, vi allerede har haft.
Vi er tilhængere af Bulgariens og Rumæniens optagelse, men det er klart, at det vil afhænge af, hvad Kommissionen siger, om landene vil være klar.
Og med den rapport, der netop er kommet fra Kommissionen, og som jeg står med her i hånden, men som jeg ikke har læst endnu, tyder det jo altså på, at det bliver et »ja, men«, og at man vil tage endelig stilling til oktober.
Vi vil derfor også, hvis udenrigsministeren beslutter sig for at udsætte den danske ratifikation til efteråret, være tilhængere af det.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-16:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at vi har givet udtryk for, at vi meget nøje vil studere de rapporter, som Kommissionen kommer med, og de anbefalinger, som Kommissionen kommer med.
Og vi må jo så se på, hvad Kommissionen endeligt anbefaler til efteråret.
Det er også derfor, vi noterer os med tilfredshed, at udenrigsministeren netop siger, han overvejer at udskyde ratifikationen, således at man kan lægge maksimalt pres på de her lande.
Men jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at der heller ikke skal være nogen tvivl om, at vi meget gerne ser, at Rumænien og Bulgarien kommer med i EU.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Jeg vil sige til fru Kirsten Brosbøl, at vi selvfølgelig skal være meget opmærksomme på, at der kommer hurtige besvarelser.
Men jeg vil sige, at der jo er andre end fru Kirsten Brosbøl, der stiller spørgsmål til mig, og der er mange, der stiller spørgsmål om konkrete politisager, så med en vis forståelse for, at politiet også har andre opgaver at tage sig af end at besvare spørgsmål fra Folketinget, vil jeg sige, at det selvfølgelig er vigtigt, at politiet svarer så betids og så rettidigt, at Folketinget får en hurtig og god behandling af de spørgsmål, der måtte være.
Jeg vil foreslå, hvis vi lige tager udgangspunkt i det, vi har drøftet her i dag, at fru Kirsten Brosbøl stiller de skriftlige spørgsmål, og så skal jeg nok sørge for, at der hurtigst muligt bliver indhentet en udtalelse fra Politimesteren i Hjørring.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 137
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-16:
I dag er jo så den tredje rapport om Danmark kommet fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, også kaldet ECRI, og den indeholder en lang række kritikpunkter af den danske regerings indsats mod racisme og diskrimination.
Specielt hvad angår justitsministeren, kan man jo se, at der er en kritik af den information, der sker af politi og domstole, om lov om etnisk ligebehandling og også om racismeparagraffen, hvor der efter Kommissionens mening bliver rejst alt for få tiltaler og bliver givet alt for mange tiltalefrafald.
Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Jeg vil sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at med hensyn til mange af de kritikpunkter, der er i den pågældende rapport, er det jo ikke alle, der vedrører mit område, nogle af dem gør.
Man skal selvfølgelig altid lytte til kritik og så se, om der er ting, man kan gøre bedre, men jeg mener simpelt hen, at man skyder langt over målet ved at komme med den kritik.
Det er ikke min opfattelse, at racismeparagraffen ikke benyttes.
Tværtimod er det faktisk min opfattelse, at der bliver rejst sager for overtrædelse af racismeparagraffen.
Og jeg synes, at man skal være meget varsom med at begynde at betræde en sti, hvor man siger, at vi nu skal politisk ind og diktere, at der skal rejses flere sager.
Mig bekendt fastholder vi en meget fin balance mellem på den ene side at have en meget vidtgående ytringsfrihed og på den anden side så alligevel at sikre, at der er en så ordentlig og lødig debat, at vi ikke tolererer og accepterer, at folk på grund af deres etniske baggrund, deres religion eller deres kultur udsættes for meget hadefulde angreb.
Så jeg synes altså, at vi har en rigtig balance i Danmark.
Jeg synes, det er en livsfarlig vej at gå, hvis vi politisk begyndte at gå ind at diktere, at nu skal ytringsfriheden begrænses yderligere.
Det må være anklagemyndighedens opgave at rejse de sager, som den vurderer kan holde i retten under respekt for de meget vidtgående ytringsfrihedshensyn, som vi har i Danmark.