Peter Skaarup (DF), 2002-01-30:
I Dansk Folkeparti synes vi, det er godt, at vi får debatten her i dag, og vi siger tak til Enhedslisten for initiativet til at få debatten her forud for konventets arbejde og det arbejde, der fører frem til det, som nogle gerne vil have til at være en EU-forfatning.
Andre er mere tilbageholdende med det ønske, må man nok sige, idet vi f.eks. anser det for meget problematisk, at man begynder at snakke om forfatning og dermed indirekte grundlov.
Det kan vi ikke tilslutte os i Dansk Folkeparti, og det tror vi egentlig bliver rammen omkring debatten.
Vi er grundlæggende af den opfattelse, at det i den sidste ende skal være nationalstaterne, der styrer EU, og det
Det er ikke vores holdning.
Det er grundlæggende imod vores principper.
Når vi ser på EU, så kan der da, som også hr. Henrik Dam Kristensen som Socialdemokratiets ordfører nævnte, være områder, hvor det kan være fornuftigt at lade EU have kompetencen.
Altså f.eks. med hensyn til miljøområdet eller BSE, kogalskaben, der kan det være helt fornuftigt, at EU tager teten og skaber nogle ensartede regler i det handelsområde, som der er tale om.
Ingen tvivl om det.
Men der kan så sandelig også være områder, hvor det er meget farligt at lade EU få kompetencen, hvor andre måske godt kunne have den holdning, at det kunne blive lidt bedre, hvis man fremover overgav kompetencen på det her område til EU.
Mange snakker om, at det ville være vældig fornuftigt med skattepolitikken, og det var også en del af debatten i forbindelse med euroafstemningen, at det da kunne være vældig fornuftigt, hvis EU overtager den her kompetence, for så kan det da være, at skatterne i Danmark kan blive sat lidt ned, fordi vi har forholdsvis høje skatter.
Der er ligeledes nogle, der mener, at på flygtningeområdet vil det være vældig fornuftigt, at EU overtager tingene, fordi så bliver vi lidt mere åbne eller lidt mere lukkede.
På sådan nogle områder har vi grundlæggende den opfattelse i Dansk Folkeparti, at overgiver vi først beslutningskompetencen på sådanne vigtige områder for vores nationalstat Danmark og i øvrigt også de andre lande, ja, så fører det i én eneste retning, og det er, at vi ikke fremover, hvis vi nu ikke synes, at EU gør det fornuftigt på det her område, kan fratage kompetencen igen.
Vi ved jo fra tidligere, at lige så snart man har givet EU kompetencen på et område, ja, så kan den ikke trækkes tilbage igen.
Det er i hvert fald ikke set før i tiden, at man, når man har givet kompetencen, når man har vedtaget en traktat, hvor EU får øget kompetence, så efterfølgende kan trække den tilbage igen.
Derfor er det, vi skal være så utrolig varsomme også i det her konventarbejde med at sige: Nåh ja, det kan da godt være, vi kan få en lidt bedre skattepolitik lige i sekundet eller en lidt bedre flygtningepolitik eller en lidt bedre politik, når det gælder menneskerettigheder og det arbejde, som nogle mener skal sættes i gang her, der konkurrerer med Menneskerettighedsdomstolen.
Det kan da godt være, at der er nogle, der kan have en opfattelse af, at det kan blive lidt bedre; men problemet er, at når vi synes, det bliver lidt dårligere i EU, så kan vi ikke trække kompetencen tilbage.
Derfor er det vigtigt, at vi bevarer kompetencen, og at vi i høj grad har et samarbejde på det mellemstatslige område.
Det er vores ønske med hensyn til EU-samarbejdet.
Nu er så konventet nedsat, og vi synes egentlig, at der både i ministerens fremlæggelse her og også i Laekenerklæringen er mange gode indstillinger til de her ting, såsom øget nærhed, åbenhed, tættere samarbejde, tættere overensstemmelse mellem hvad der foregår i Danmark og blandt borgerne her, og hvad der foregår i EU-regi.
Det lyder jo meget godt, må man sige.
Men spørgsmålet er, om det er mere end tom snak, som skal lokke os til måske at acceptere en ny traktat med et indhold, som vi ikke alle sammen er alt for glade for.
Det ved vi ikke, men man kunne godt have den fornemmelse, når vi nu kender den danske debat, at det forslag til vedtagelse, der bliver fremsat fra japartiernes side her i Folketinget i dag, er lidt ligesom de tomme tønder, der buldrer mest.
Spørgsmålet er, hvor meget konkret nyt, hvor meget sund fornuft der egentlig er i det
Det er det, vi må efterprøve både her i dag, men også i det arbejde, som ligger i konventet, og det arbejde, som Folketinget fremover skal have frem mod kommende folkeafstemninger, eller hvad der nu kan ske i EU-debatten.
Vi synes nok, at konventet har fået en lidt dårlig start, må man nok sige, med ønsket om mammutstore lønninger til formanden, Valéry Giscard d'Estaing.
Var det over 100.000, han ville have om måneden, skattefrit plus lejlighed og transport osv.?
Vi synes, det er meget voldsomt.
Og den skævvridning, som der også er i sammensætningen af konventets ledelse med en belgier, Dehaene, og en italiener, Giuliano Amato, som de to næstformænd, synes vi er problematisk.
Hvor er Skandinavien?
Hvor er den nordlige del af EU-samarbejdet med i ledelsen af konventet?
Det synes vi er problematisk.
Men jeg skal sige grundlæggende, at vi selvfølgelig deltager aktivt på alle fronter, som vi har gjort indtil nu i debatten omkring EU, og det vil vi også gøre fremover.
Derfor er det vores grundlæggende opfattelse, at Danmark skal være med, når nu konventet skal arbejde på så effektivt et plan som muligt.