runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2003-12-12:
Kunne hr. Kristian Jensen ikke bekræfte den dokumentation, som fremgår af den økonomiske redegørelse?
Og det er jo, at der inden for de sidste 3 år før regeringsskiftet blev skabt ekstra 50.000 arbejdspladser.
Det kan godt være, at man skal have fat i en økonomisk oversigt, der er lidt ældre, for at få 1999- og 2000-tallene med.
Men i hvert fald fremgår det af den økonomiske redegørelse, der blev fremlagt i går, at tabet af arbejdspladser, inklusive 2004, som hr. Kristian Jensen bygger alle sine forventninger på, er et tab på godt og vel 50.000 arbejdspladser.
50.000 flere job 3 år før regeringsskiftet, regeringsskiftet, og så 3 år frem
: Vi har tabt alle arbejdspladserne. Kunne hr. Kristian Jensen ikke bare bekræfte, at den dokumentation eksisterer, og at den også indeholder de forventninger, hr. Kristian Jensen her står og udmaler?
Jeg hørte hr. Kristian Jensen anse det for realistisk, at arbejdsløsheden vil falde med 30.000 i år 2004.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-12:
Grunden til, at jeg må spørge hr. Kristian Jensen igen, er, at der nu igen bliver nævnt de afdragsfrie lån. Jeg havde egentlig overvejet, om vi skulle lade være med at blande dem ind i debatten i dag, men jeg synes faktisk, at det er nødvendigt, for de er jo netop en af de fremtidige fælder, som mange danskere vil komme ind i.
Det er meget muligt.
Jeg vil spørge hr. Kristian Jensen: Har jeg ikke ret
i, at forbrug på baggrund af afdragsfrie lån er det rene Acceptcard?
Lene Jensen (S), 2003-12-12:
Nu har jeg siddet og lyttet til debatten, og det står jo efterhånden klart, at de arbejdsløse i hvert fald ikke skal forvente hjælp i forhold til at få et job.
Det ligger simpelt hen ikke i regeringens politik.
Men så skulle vi måske snakke lidt om, hvad det er for vilkår, de arbejdsløse har.
Fra Socialdemokratiets side har vi foreslået, at vi investerer i uddannelser til de arbejdsløse og giver nogle bedre muligheder for, at man uddanner sig, mens man render rundt og er arbejdsløs, så man forbedrer sine chancer for at få et job og er mere klar til at komme ud, når nu det her opsving kommer brølende på et eller andet tidspunkt. Så kan jeg simpelt hen ikke forstå, at vi ikke engang der kan få regeringen i tale.
Hvad er det, der taler så meget imod, at vi skal investere nogle kroner i at uddanne de arbejdsløse, at regeringen end ikke vil tale med os om det?
Og lad nu være med at komme med et eller andet med milliarder mig her og milliarder mig der.
Hvorfor vil regeringen ikke være med til det?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Det er et beskæftigelsesfradrag.
Dermed rykkes grænsen for mellemskat, sådan at flere i den gruppe, hvor man lige er oppe og have nogle af de lavtlønnede job, får en gulerod til at tjene en smule mere.
Det er sådan, at det bliver mere attraktivt at gå fra passiv forsørgelse til aktiv beskæftigelse.
Dermed er vores skattelettelser direkte målrettet til, at det er i den lave del af indkomstgrundlaget, at man forholdsvis får den største indkomststigning. Så anerkender jeg fuldt ud, at hr. Jens Peter Vernersen er Socialdemokratiets ekspert i at flå danskerne i skat.
Som socialdemokratisk ekspert i skatteflåning er man virkelig inde i skattelovgivningen.
Derfor er jeg ikke i tvivl om, at hr. Jens Peter Vernersen ved, hvad der bliver betalt for en bil.
Det, vi har sagt, er, at vi tror på, at det øgede forbrug, der kommer, fordi de internationale konjunkturer vender - renten er lav, de afdragsfrie lån kommer, og skattelettelserne giver yderligere 5,7 mia. kr. til forbrug -
er med til at skabe et forbrug, der får folk til at handle.
Det kræver, at der er nogle varer, der skal produceres.
Det får antallet af arbejdspladser til at vokse igen.
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg bare sige, at vi har lavet en finanslov, der skaber investeringer i f.eks. trafikområdet, som også er et anlægsområde, ligesom bygge- og anlæg er, hvor vi investerer i at få jernbanenettet opgraderet. Vi investerer i at få infrastrukturen gjort bedre, hvilket er utrolig vigtig i forhold til, at vi kan få nogle arbejdspladser og nogle virksomheder, der kan konkurrere.
Derfor er det ganske vigtigt, at vores anlæg ligger på et fortsat højt niveau, så vi sikrer, at den grundlæggende infrastruktur i det her land er fornuftig, og at vi sikrer et velfungerende klima også for vores virksomheder og for de mennesker, der i løbet af 2004 gerne skal ud og have et nyt job.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-12:
Det er jo en underlig form for debat, for når man stiller spørgsmålene til Venstres ordfører, får man et svar på noget andet.
Jeg har prøvet at spørge ind til det, og en gang til vil jeg prøve at høre: Jeg formoder, at Venstre er enig i de vurderinger, der er lagt for økonomi- og erhvervsministeren i forhold til byfornyelsen.
Dem må jeg formode Venstre er enig i og også dækker.
I forhold til dem er der lagt an til et forventet fald i byfornyelsen, hvilket vil få en effekt på 1.800 færre beskæftigede.
Det vil sige 1.800 flere arbejdsløse.
Så spørger jeg bare: Hvad synes Venstre?
Er der ikke bare et eller andet her set i forhold til, hvordan beskæftigelsestallene i øvrigt udvikler sig?
Og det her er endda en meget positiv vurdering, der er givet af byfornyelsen.
Alt andet lige siger man uden for huset: Det her kommer til at få en større effekt.
Så er det, jeg efterlyser: Hvad vil Venstre?
Giv et svar til de mennesker, som måske også sidder og hører den her debat.
I forhold til beskæftigelsen
hvad vil man så gøre for de her mennesker, som går i en ufattelig stor usikkerhed?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-12:
Jeg vil starte med at sige, at det jo er godt, at det, der bliver sagt her fra talerstolen, bliver refereret og skrevet ned.
Det kan vi jo altid have fornøjelse af senere i forhold
til de svar, ikke mindst hr. Kristian Jensen giver.
Lad mig så sige, at hr. Kristian Jensen forsøger at forklare, at det også gavner statens finanser.
Den diskussion var jeg jo ikke inde i, men jeg tror, at hr. Kristian Jensen også selv ved, at det er helt unødvendigt at forklare mig, hvordan sammenhængen er, hvad angår registreringsafgift.
Jeg troede faktisk, vi havde mødt hinanden så mange gange i Skatteudvalget, at det lå rimelig klart, hvad jeg ved på dette område.
Men det ændrer jo intet ved, at hr. Kristian Jensen og Venstre er af den opfattelse, at hvis folk køber nogle flere biler - jeg skal ikke igen gentage, hvilken farve de skal have - så er det sådan set det, der hjælper samfundet frem, i stedet for at vi får skabt nogle gedigne og gode danske arbejdspladser, for vi har mistet 50.000 private arbejdspladser i den tid, vi har haft VK-regeringen.
50.000 har vi mistet.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-12:
Det er naturligvis bedst, at folk overhovedet ikke har brug for dagpenge, og det er måske derfor, at vi ikke hører mere til regeringens forslag om ændringer i dagpengene.
Men der sker bare det, at arbejdsløsheden vokser, så flere og flere altså skal på dagpenge, og det sker, selv om regeringen siger, at det skal kunne betale sig at arbejde, og det skal ikke bare kunne betale sig at arbejde, men det skal kunne betale sig at arbejde mere.
Tror hr. Kristian Jensen stadig, at folk kommer i arbejde, ved at de bedre stillede får mere til forbrug?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Jeg er glad for, at hr. Jens Peter Vernersen henviser til skønnene og lægger så utrolig stor vægt på, hvad det er, regeringen har skrevet i den økonomisk redegørelse, og hvorledes man vurderer, at den årlige gennemsnitlige ledighed vil være.
Jeg håber bare, hr. Jens Peter Vernersen også vil lægge lige så meget vægt på, hvordan udviklingen fra primo 2004 til slutningen af 2004 vil være, for regeringen skønner jo, at der i løbet af 2004 vil være et fald i ledigheden på 15.000, og når hr. Jens Peter Vernersen lægger så meget vægt på det, må hr. Jens Peter Vernersen også stå ved, at der dermed er udsigt til faldende ledighed. Så undrer det mig, at formanden for Skatteudvalget ikke er klar over, at det ville gavne statens budgetter gevaldigt, hvis danskerne rent faktisk gik ud og købte flere biler.
Men derudover er det naturligvis det private forbrug generelt set, der skal være med til at sikre, at vi får flere serviceopgaver løst, og at vi får en større handel og dermed en større indenlandsk produktion, som er med til at skabe flere arbejdspladser.
Jeg går ud fra, at fru Lissa Mathiasen og jeg er enige om, at den seneste udvikling i bygge- og anlægsbeskæftigelsen heldigvis har været en lille vending og en beskeden stigning
Jeg er overbevist om, at vi får den samme byfornyelse, men vi bruger bare pengene bedre.
Jeg er overbevist om, at det, der sker, er, at ejerne kommer til at betale en lille smule mere.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at 80 pct. af byfornyelsen i dag sker fuldstændig privat og uden en eneste offentlig krone, og jeg er sikker på, at den andel vil stige.
Så er hr. Jan Petersen på talerstolen og klandrer regeringen for at skabe en øget ledighed.
Jeg vil bare sige: Tror hr. Jan Petersen virkelig på, at vi får en vending i beskæftigelsen ved at lægge nye skatter på borgerne på 8,7 mia. kr.?
Tror hr. Jan Petersen virkelig på, at vi får virksomhederne til at ansætte flere folk ved at lægge en afgift på det at skabe ansættelse, en afgift, der vil løbe op i 1,1 mia. kr. for virksomhederne?
Hvis det er den måde, Socialdemokratiet ønsker at præmiere folk på, der vil have folk ansat, nemlig ved at give dem en afgift, så er jeg ret sikker på, at hr. Jan Petersens kurs medfører det stik modsatte og ikke vil føre til en eneste mere ansat.
Jan Petersen (S), 2003-12-12:
De sidste 3 år før regeringsskiftet blev der skabt over 50.000 arbejdspladser.
Når vi ser på forventningen til året 2004 og lægger 2003 og 2002 til, så har regeringen fået os ind på et sidespor i dansk økonomi, og der er tabt 50.000 arbejdspladser i det sporskifte, regeringen har gennemført. Man kunne sådan set bare spørge hr. Kristian Jensen: Hvordan synes han selv, det går?
Der er så en forventning om, at julegaveønskerne løser problemet.
Er det hr. Kristian Jensens svar til de 50, der også denne dag mister deres arbejde?
Har hr. Kristian Jensen egentlig noget til dem?
Foreløbig kan hr. Kristian Jensen kun dokumentere, at han har smidt 50.000 arbejdspladser ud, og hr. Kristian Jensen kan jo sagtens læse tallene selv.
De 50.000 arbejdspladser, der blev skabt, er stort set væk.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-12:
Så prøver vi en gang til: Det, jeg spurgte ind til, var beskæftigelsen.
Egentlig tror jeg heller ikke, det er nogen fordel at begynde at snakke om byggeriet, for dybest set ligner det altså noget med en vigende kurve, og det er der måske god grund til, men der er en vigende kurve i forhold til byggeriet, så det er i hvert fald ikke det, der giver den øgede beskæftigelse.
Men oven i kommer, at der med regeringens egne tal nu lægges an til 1.800 færre beskæftigede bare i kraft af de 215 mio. kr., man sparer på byfornyelsen.
Jeg skal ikke her bruge tiden til nu at sige, hvad det er, det kommer til at betyde for de mennesker, der kommer til at skulle betale meget mere i husleje.
Men oven i får de mennesker altså 1.800 flere ledige, og det er endda det positive skøn.
Så spørger jeg: Er det det, man synes, der er godt nok fra Venstres side?
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-12:
Jeg vil sige til hr. Kristian Jensen: Det er rettidig omhu, når man er hurtig til at bede om ordet, for ellers går det galt, det har jeg lige kunnet konstatere.
Derfor er det væsentligt lige nu i sidste omgang, om hr. Kristian Jensen vil svare.
Han sagde, at det af nogle var blevet opfattet som, at det var et brud på et valgløfte.
Nu skal hr. Kristian Jensen svare på, om det var et brud, altså om Venstre opfatter det som et brud, efter at statsministeren havde sagt, at man ingen planer havde om at ændre på dagpengene.
Kan vi ikke godt få at vide, om også Venstre vurderer, at det er et brudt valgløfte?
Jeg kan nu konstatere ved at have spurgt hr. Kristian Jensen et par gange, at hr. Kristian Jensen ikke ved noget om det, statsministeren og finansministeren taler om, nemlig at der er lommer og uhensigtsmæssigheder i dagpengesystemet.
Man lagde et system frem, hvor man sagde, at der skulle være flere incitamenter til fuldtidsarbejde, og det eneste, man har lagt frem, er spørgsmålet omkring deltidsloven, og det giver som bekendt det modsatte.
Jeg synes, at hr. Kristian Jensen skulle bede om en kammeratlig samtale med de herrer imellem jul og nytår for at blive briefet.
Det er da synd for hr. Kristian Jensen, at han er den eneste, der ikke ved det, når regeringen ved, hvad der er galt i dagpengesystemet.
Peder Sass (S), 2003-12-12:
En af regeringens mærkesager, da den i sin tid tiltrådte, var, at den ville nedsætte et tæskehold, og dette tæskehold fik som en af sine opgaver, at man ville forbedre foreningsverdenen i Danmark.
En af de ting, man fremhævede, og som man gennemførte, var, at flere klubblade kunne få portotilskud.
Og hvad er det så, vi nu ser?
Vi ser, at regeringen i stedet for gør det, at man fjerner portotilskudsordninger.
Man har altså hermed fået et troværdighedsproblem i forhold til dem, man lovede kunne få en nedsættelse af udgiften til lokale blade.
Jeg vil spørge den tidligere idrætspolitiske ordfører, hr. Kristian Jensen, om han er enig med Venstres nye idrætspolitiske ordfører, hr. Leif Mikkelsen, som har sagt til DGI's blad Ungdom & Idræt, at portostigningen kan dækkes via kontingentstigninger hos foreningens medlemmer.
Er finansordføreren enig i det?
Line Barfod (EL), 2003-12-12:
Det siger jo ret meget om Venstres tankegang, at Venstres finansordfører overhovedet ikke har overvejet, at man under en finanslovdebat om alle de mange ændringsforslag, der ligger, kunne komme ind på diskussionen om, hvad den øgede polarisering, den øgede udstødning kunne betyde også for trygheden i samfundet.
Det, PET siger i deres årsberetning, er jo, at når man hidtil har haft en meget lav terrorvurdering i Danmark, så hænger det formentlig sammen med de gode økonomiske forhold, folk har haft, og at når man nu er i gang med en øget polarisering, så kan man risikere, at det også vil føre til øget risiko for terror.
Dermed siger PET altså det samme, som venstrefløjen har sagt i mange år: at hvis man sikrer gode økonomiske forhold for folk og prøver at fjerne fattigdom, så er det med til at skabe en øget tryghed i samfundet og mindre risiko for terror og kriminalitet.
Det, jeg spørger hr. Kristian Jensen om, er, om Venstre er enig i PET's vurdering, eller om Venstre har den stik modsatte opfattelse: at jo mere man skærer ned, jo længere man sætter flygtninge, udlændinge og andre ned i ydelser, jo større bliver trygheden.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Til fru Aase D. Madsen, der bringer Nordsøaftalen op og spørger til vores stillingtagen til den: Som fru Aase D. Madsen selv gjorde opmærksom på, stemmer vi jo for en del af indtægtssiden, men vi har også sagt stille og roligt, at med hensyn til den klausul, der er på den, kommer der ca. 2 mia. kr. ind på den side.
Så har vi klausulen om, at man ikke må røre ved det her foretagende i de næste snart 40 år, og der har vi sagt, at det har mødt vedvarende og hård kritik fra en lang række eksperter, og det har vi bl.a. lyttet til.
Til fru Rikke Hvilshøj vil jeg sige, at de danske lønmodtagere kan se frem til en god tid, når Socialdemokratiet kommer tilbage til magten - den tid, hvor man skabte flere arbejdspladser - og med det forslag til skattereform, vi har fremsat, vil der også komme flere i arbejde, og vi vil nedsætte beskatningen på arbejdsindkomst.
Det er hele tanken bag det.
Det er det, vi gerne vil.
Så spørger fru Else Theill Sørensen til store skattehuller.
Jeg kan sige, at ganske almindelige danskere med vores forslag kommer til at få en fordel.
Danske børnefamilier, ganske almindelige familier, vil med det socialdemokratiske skatteudspil få en fordel og også de virksomheder, som får gavn af de investeringer, vi kan lave i vores samfund til udvikling, uddannelse og forskning, vil have en klar fordel af det her.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-12:
Jeg spurgte hr. Nicolai Wammen, om han ville give mig bare lidt af listen over de skatter, der skulle forhøjes, når Socialdemokratiet ville afskaffe skattestoppet.
Så fik jeg at vide, at man ville finde penge på skatteområdet - det lyder heller ikke så farligt, når man er almindelig lønmodtager - og hr. Wammen henviste til noget med huller i skattelovgivningen.
Forventer hr. Nicolai Wammen at kunne finansiere Socialdemokratiets gavebod ved at stoppe huller i skattelovgivningen?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Vil det sige, at almindelige lønmodtagere og almindelige virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende, som aldrig har brugt endsige ledt efter huller i skattelovgivningen, kan forvente, at der ikke sker skattestigninger for dem, og at de skattelettelser, de nu får fra den 1. januar, kan blive bibeholdt?
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-12:
Til hr. Nicolai Wammen og Socialdemokratiet kan jeg da sige vedrørende julehilsener, at 2,7 millioner lønmodtagere får en julehilsen fra regeringen og det flertal i Folketinget, der har bakket op om beslutningen om at give dem skattelettelser næste år.
Det synes vi faktisk er en rigtig god julehilsen at give.
Men jeg vil egentlig godt tage lidt mere fat i det her med beskæftigelsen, for jeg synes ikke rigtig, at vi får
noget svar.
Hr. Nicolai Wammen svarer udenom, når der bliver spurgt om de mange byrder, der bliver pålagt det erhvervsliv, der altså skal være med til at skabe nogle arbejdspladser.
Lad os tage fat i et af de helt konkrete eksempler fra Socialdemokratiet om at lægge en afgift på afskedigelse af medarbejdere, der er over 55 år,
på 50.000 kr.
Herinde i Folketinget arbejder vi meget med incitamenter, når vi laver politik - hvordan vi kan få folk til at handle, som vi gerne vil have det.
Er det her et redskab, som Socialdemokratiet mener er rigtigt til at få virksomhederne til at skaffe arbejdspladser og beholde folk på arbejdspladserne?
Det er i hvert fald et forslag, som ingen ros har fået, og som fagbevægelsen har advaret meget kraftigt imod.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-12:
Hr. Michael Wammen omtalte før Nordsøaftalen.
Der er noget, der ikke rigtig hænger sammen.
Det er usikkert.
Jeg vil gerne spørge: Hvordan kan det gå til, at man tilsyneladende bruger milliarderne fra Nordsøaftalen til at finansiere de 8,7 mia. kr., når man ikke vil stemme for den aftale, der ligger til grund for hele Nordsøen?
Man vil gerne stemme for kulbrinteskattedelen af den, som giver indtægterne, men man vil ikke stemme for den aftale, der ligger til grund for, at vi får indtægterne.
Det kalder jeg at køre på historiens største politiske frihjul, hvilket heldigvis er uset i dansk politik.
Det har vi aldrig set før og heldigvis for det.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Jeg må sige, at jeg lytter med stigende undren til de tre ordførere, der netop har været oppe med bemærkninger om det samme emne.
Det er jo fuldstændig grebet ud af den blå luft, at det, Socialdemokratiet har forslået, skulle føre til, at vi mister 30.000 arbejdspladser.
Tværtimod er en af de afgørende forudsætninger for, at også dansk landbrug har en god fremtid, at vi har en stærk dansk økonomi, at vi har nogle forbrugere, der rent faktisk har nogle penge, de kan købe varer for, at vi får folk i arbejde.
Når hr. Thor Gunnar Kofoed taler om, at man skal sende julekort til dem, der har mistet deres job, så håber jeg, at hr. Thor Gunnar Kofoed går hen til sin ven finansministeren og beder ham om at sende julekort ud til de 50.000 eller 40.000 mennesker, der har mistet deres job under denne regering.
Jeg håber, de bliver sendt ud inden jul.
Der er mange, der skal skrives.
Jeg vil næsten foreslå, når vi har næsten hele Venstres folketingsgruppe samlet her i dag, at hver får en stak, for der er rigtig mange mennesker, der skal have en hilsen.
Jeg synes, det er en god idé.
Det har min opbakning.
Men jeg havde været endnu gladere, hvis Venstres folketingsgruppe også kom i arbejdstøjet og sørgede for, at folk rent faktisk kunne komme i arbejde, i stedet for bare at snakke om det.
Jens Kirk (V), 2003-12-12:
Jeg har en gang før spurgt hr. Nicolai Wammen om, hvad der ville ske, hvis det erhverv gik konkurs.
Jeg fik ikke svar forrige gang, heller ikke den her gang.
Men jeg kan jo spørge igen: Når de nu er gået konkurs, og masser af arbejdspladser forsvinder - der er 180.000-190.000 arbejdspladser, og vi må forudse, at i hvert fald de 30.000 falder væk - hvor skal de så i grunden finde arbejde henne?
Har man taget hensyn til det i sin finansiering?
Her har man en arbejdsflok, en stabil arbejdskraft, som har haft en god arbejdsplads, som nu lige pludselig skal over på bistandshjælp.
Hvor har man finansieret det henne i sin finansieringsplan for det, man gerne vil?
Marianne Pedersen (V), 2003-12-12:
Jeg synes ikke, jeg fik noget svar på mit første spørgsmål.
Så jeg er nødt til at sige til hr. Nicolai Wammen: Der er ingen penge i landbruget til at betale mere i skatter.
Kan hr. Nicolai Wammen ikke skelne mellem et vigtigt eksporterhvervs økonomiske problemer og så det øvrige samfunds positive økonomiske udvikling?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-12-12:
Dystre toner for landbruget, sagde hr. Nicolai Wammen.
Ja, det er rigtigt, for med det beskatningsforslag, Socialdemokratiet her lægger frem, har vi for første gang det hundrede procent sikre bevis for, at Socialdemokraterne ingen beskatningshæmninger har.
Her går man over 100 pct. i skat - det er faktum - et sted, hvor der ikke er nogen penge, hvor man ikke tjener nogen penge.
Selvfølgelig får det da det.
Det får klare konsekvenser for produktionen.
Vi har hørt, at mange går konkurs.
30 pct. af produktionen går konkurs.
Det giver massetab af arbejdspladser på slagterier
og mejerier, det giver beregnet ca. 30.000 flere arbejdsløse i sekundærerhverv til landbruget. Jeg tror, at hr. Nicolai Wammen til næste år kommer til at skrive mange julehilsener til de 30.000 inden for landbruget, der skulle have deres fyreseddel, hvis Socialdemokratiets finanslovforslag blev vedtaget.
Det tror jeg ikke at der er mange, der tænker på.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Først til hr. Jens Rohde, der spørger, om det ikke var rigtigt, at det var under en socialdemokratisk ledet regering, at man kom op på 33 pct.
Det har jeg sådan set allerede tidligere i dag svaret hr. Kristian Thulesen Dahl på.
Jo, det er fuldstændig korrekt.
Det, man ved samme lejlighed fra kommunerne bad om, var, at der kom en pasningsgaranti.
Og vi har fået 170.000 pladser på den vis.
Det, der jo er sket de seneste 2 år, er, at man har presset kommunernes økonomi så meget, strammet skruen så meget, at man er nødt til at få alle de penge, man kan, i kassen, og det rammer jo børnefamilierne som nogle af de første.
Danske børnefamilier har fået et ordentligt smæk under denne her regering, sådan er det.
Derfor må vi også sige, at vi bl.a. set i det lys synes, at det er en god idé, at vi sænker priserne på daginstitutionerne, og vores skatteforslag med lavere skat på arbejdsindkomst vil jo også komme ganske almindelige børnefamilier til gode.
Nej, I må meget undskylde!
For det første nævnte jeg miljøet i min tale som et af de punkter, vi gerne ville have gjort noget ved, hvis regeringen ville have lyttet til os.
For det tredje: Under denne her regering med den miljøminister, der står dernede, og som jeg i øvrigt på andre måder har et meget fint forhold til, har man set, at der er blevet skåret ned og skåret ned og skåret ned på miljøområdet.
Og så skulle jeg hilse og sige, at vi også fra vores miljøordførers side har tilkendegivet, at vi er parate til at kigge på det med jordforurening.
Sådan er det.
Tak for det.
Må der ikke komme nogle flere og spørge til det?