runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-10-04:
Jeg er da glad for den klare tilkendegivelse - og sådan må jeg forstå den - af, at det ikke er rimeligt, at et parti, som sidder i Folketinget med mange mandater, på den måde er det eneste parti her i Folketinget, der ikke bliver spurgt om sådan et forslag til vedtagelse, som regeringen kommer med.
Der er jo flere ting i vedtagelsen, men jeg vil godt spørge helt konkret til det andet afsnit, hvor der står: »Folketinget konstaterer, at skiftende danske regeringer ikke på alle punkter har implementeret internationale konventioner i dansk lovgivning«.
Det er et af de hovedkrav, som Enhedslisten har ønsket for at komme med i sådan en vedtagelse, som der er tale om her.
Hvad er det efter Venstres opfattelse for nogle konventioner, vi ikke har implementeret til tiden?
I Dansk Folkeparti er vi udmærket tilfredse med, at det nu er annonceret, at terrorkonventionen bliver implementeret, det har vi ønsket os længe.
Regeringen har syltet den sag, man har ikke i forhold til de mange andre lande, som har godkendt den, sørget for at implementere den i tide.
Men vi vil godt høre, hvad det er for andre konventioner, der efter Venstres opfattelse skal implementeres meget hurtigt, for der er jo bestemt også konventioner, som f.eks. kan forhindre os i at føre den flygtningepolitik, vi gerne vil, en strammere flygtningepolitik.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Hr. Peter Skaarup spørger, om vi vil udnytte det flertal, der er i Folketinget.
Svaret er det, som jeg gav i min tale: Det, vi vil sigte på, er at få den bredest mulige aftale om de nødvendige opstramninger af udlændingepolitikken, og vi udelukker ikke på forhånd nogen.
Om det forslag til vedtagelse, der ligger her, vil jeg sige, at det er vi meget tilfredse med, for det, det lægger op til, er jo, at der bliver en udvidet adgang til at retsforfølge krigsforbrydere og andre, som måtte opholde sig på dansk jord.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at Venstres klare udgangspunkt er, at de slet ikke skulle komme hertil, men hvis de er her, så er det da klart, at der skal være en udvidet adgang til at retsforfølge dem.
Derfor er vi tilfredse med den her vedtagelse, og jeg vil godt sige, at Venstre ikke har noget ønske om at holde nogen udenfor, heller ikke i den her sag.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-04:
Både hr. Jann Sjursen og fru Mimi Jakobsen har her i debatten været inde på, at det var en alt for skarp kurs, hr. Anders Fogh Rasmussen havde valgt.
Vi synes ikke i Dansk Folkeparti, at den kurs er for skarp, vi kunne måske endda have ønsket os, at den var noget skarpere på nogle områder.
Derfor skal vores opfordring til Venstre være, at hvis der bliver et flertal bestående af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti efter det kommende folketingsvalg, skal man benytte sig af det flertal og se bort fra, at der åbenbart er nogle, der ikke vil diskutere de reelle problemer, som vi diskuterer her i dag, nemlig CD og Kristeligt Folkeparti. Jeg vil godt spørge, om Venstre vil være med til at udnytte det flertal, der ser ud til at komme efter valget.
Så har vi jo bemærket op til den her debat, at venstrefløjen presser Nyrup, som der står i en del aviser i dag.
Hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten udtrykker det sådan: »Vi vil have vedtaget en udtalelse med fire punkter, og det er helt ultimativt«.
Så vil jeg godt spørge Venstre: Synes man egentlig, det er et godt forslag til vedtagelse, vi har på bordet foran os fra regeringen, Venstre og De Konservative her i dag?
Vi synes det ikke, og jeg vil godt spørge, om Venstre synes, det er rimeligt, at Dansk Folkeparti som det eneste parti her i Folketinget ikke bliver spurgt om vores mening, om vi vil være med.
Det vil vi så nok ikke, men hvorfor skal vi holdes udenfor, når det er sådan, at Venstre ønsker en pagt omkring udlændingepolitikken, hvor Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er med?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Jeg er fuldstændig enig med fru Mimi Jakobsen i, at vi da skal gøre en stor indsats for at udrydde analfabetisme i verden, for at forebygge og bekæmpe sult, skaffe mad, for at få sat en økonomisk og social udvikling i gang, som betyder, at mennesker bliver løftet ud af fattigdom. Jeg ved også godt, at man ikke løser det fra den ene dag til den anden ved at give frihandel, men de eksempler, der er på, at lande har åbnet sig, som f.eks. Sydkorea, viser, at i løbet af en forholdsvis kort årrække kan man løfte befolkningen ud af fattigdom, sætte en god udvikling i gang ved at åbne sig over for omverdenen.
Jeg vil godt sige til fru Mimi Jakobsen, at det ikke er et enten eller, deri er vi helt enige, og derfor er Venstre også tilhænger af, at der ydes en ordentlig ulandsbistand, og selv med den beskedne besparelse, vi har foreslået, vil Danmark stadig væk være det land i verden, der giver mest.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
I sin tale sagde hr. Bendt Bendtsen, at der ikke er sket noget i 8 år, men jeg fandt ikke helt ud af, om det dækkede dansk politik og det danske samfund under ét, eller det udelukkende var på udlændingeområdet.
For hvis det gælder det danske samfunds tilstand i almindelighed, så vil jeg spørge hr. Bendt Bendtsen, om en øget beskæftigelse på 200.000 er udtryk for, at der ikke er sket noget.
Eller hvis det kun er på udlændingeområdet, vil jeg spørge hr. Bendt Bendtsen, om ændringer af udlændingeloven i 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 og år 2000 med konservative stemmer er udtryk for, at der ikke er sket noget.
Hvis det er tilfældet, så har Det Konservative Folkeparti jo ikke lavet noget.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Jeg ville ønske, at vi kunne lade være med at tale forbi hinanden.
Vi taler om, hvor mange år der vil gå, førend verdens fattigste og mest sølle eksistenser vil komme til at mærke et skub i verdenshandelen, eller at demokratiet blomstrer og menneskerettighederne bliver overholdt.
Hvor mange år vil der gå, og hvad skal vi stille op?
Det er ikke et enten eller, det her.
Det er det, jeg prøver at sige til hr. Anders Fogh Rasmussen.
Men lad os så prøve at tænke os den anden vej: Handel alene gør det ikke, bistand alene gør det ikke, men det hænger sammen, og vi har et langt tidsrum, inden vi forhåbentlig kan få den verden, som vi er helt enige om.
Hvad skal vi gøre i mellemtiden?
Markedsadgang er jo heller ikke det eneste svar.
Der er flere ludfattige afrikanske lande, der har markedsadgang.
Man har markedsadgang, men det er ingen garanti for fremdrift og for sociale vilkår.
Derfor ville jeg ønske, at hr. Anders Fogh Rasmussen ville se - i stedet for sort/hvidt - at fattigdommen er en del af terroren.
Jeg siger ikke, at det er det hele.
Man behøver ikke være terrorist, fordi man er fattig.
Men børn, der ikke får uddannelse, kan meget let falde i hænderne på fanatikere, og ligeledes børn, der ikke har noget at spise, voksne, der ikke har noget at spise, kvinder, der aldrig får en chance.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsen nu forfalder til det der med at begynde at inddele Folketingets partier i første-, anden- og måske også tredjerangspartier, og så er der altså nogle, som man ikke må samarbejde med, fordi de i hr. Holger K. Nielsens verdensbillede ikke er værdige til at blive samarbejdet med.
Det er derfor, jeg i mit indlæg i dag og i flere svar har understreget, at Venstre sigter på at få et bredt
samarbejde.
Vi rækker hånden frem.
Vi udelukker ikke nogen på forhånd, og så er det jo de enkelte partier, der selv afgør, om de ønsker at komme ind og få indflydelse.
Hvis vi danner regering efter det kommende valg, vil jeg stå ved det, jeg har sagt her.
Vi rækker hånden frem til et bredt samarbejde og indbyder alle.
Selv hr. Holger K. Nielsen bliver inviteret.
Så må partierne jo selv afgøre, om de kan og vil have indflydelse på en borgerlig, liberal regerings politik.
Det er jo meget enkelt.
Jeg er fuldstændig enig i, at Danmark selvfølgelig skal give en ordentlig og anstændig ulandsbistand.
Og selv med det spareforslag, vi har fremsat, som er at fastfryse ulandsbistanden på 1999-niveau i en periode, mens vi laver en kritisk kulegravning af ulandsbistanden, vil Danmark stadig være det land i verden, som, når vi regner det hele med, giver mest i bistand til udviklingslandene overhovedet. Jeg er fuldt bekendt med, at EU-landene i fællesskab har besluttet at forpligte sig til at leve op til FN's målsætning om at yde 0,7 pct. af bruttonationalproduktet i ulandsbistand.
Det var da sandelig også på tide.
Frankrig f.eks. giver kun 0,39 pct.
Tyskland giver 0,26 pct. Storbritannien giver 0,23 pct.
Danmark giver i dag et sted mellem 1,3 pct. og 1,4 pct., når vi regner det hele sammen.
Vi ligger langt, langt foran
de andre.
Vi har bestemt ikke noget at skamme os over, og det har vi heller ikke med det forslag, som vi har fremsat.
Må jeg så bare sige til hr. Jan Petersen, at hvis hr. Jan Petersen vil påstå, at jeg med det, jeg har sagt i dag, graver grøfter i udlændingepolitikken, så synes jeg, at hr. Jan Petersen skulle tage en drøftelse med folk i sit eget parti, med en række socialdemokratiske borgmestre, som har givet tilslutning til det, jeg har sagt. Til sin egen indenrigsminister.
Og jeg har såmænd også noteret mig forskellige medlemmer af den socialdemokratiske folketingsgruppe, som har udtrykt en vis sympati.
Nu vil jeg ikke skade deres karrieremuligheder ved at nævne deres navne herfra!
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Jeg har to spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen.
Det første angår det med, at man skal op til en prøve, hvis man skal være dansk statsborger.
Jeg kunne forstå på hr. Bendt Bendtsen, at man ikke skulle kunne forstå en leder i Information, o.k., det er så dét, men TV 2 havde jo et vidunderligt klip fra det konservative landsrådsmøde, hvor man stillede nogle konservative delegerede nogle, vil jeg sige, temmelig simple spørgsmål, som de pågældende ikke kunne svare på. Betyder det, at de pågældende konservative delegerede ikke er værdige til at blive danske statsborgere, og hvad vil hr. Bendt Bendtsen egentlig gøre ved dét?
Det vil jeg godt have et svar på. Så med hensyn til ulandsbistanden, hvor vi jo blev ved med at høre, at vi er i top her i Danmark, men synes hr. Bendt Bendtsen nu alligevel ikke, at det er sådan, om jeg så må sige, lidt amoralsk, at De Konservative i realiteten vil finansiere en skattelettelse for de velstillede i de konservative højborge med besparelser i forhold til de mennesker, der har det sværest her i verden, der er fattigst her i verden?
Kan hr. Bendt Bendtsen ikke se, at der også kan være en forebyggende indsats i at satse på en social og økonomisk udvikling i den fattige del af verden?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Nu skal vi lige passe på, at vi ikke kvitterer for alt for meget på én gang.
Jeg ser ikke, at det bliver for nemt for Danmark, heller ikke efter den 1. juli, lad mig være ærlig at sige dét. Jeg ser, at udviklingen vil tilsige, at EU vil komme til at løfte flere regionale opgaver, det kan vi lige så godt forberede os på, og så mener jeg faktisk også, at det kan blive et problem under vores formandskab på en række områder.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Jeg takker for svaret, og jeg forstår det sådan set derhen, at De Konservative - og det er jo ikke noget nyt - har et ønske om, at Danmark ikke har forbeholdene på det retlige
område og på forsvarsområdet
, og De Konservative mener sådan set heller ikke, at det her og nu er et problem, men at det kan blive det i fremtiden.
Det synes jeg er fair nok, og det synes jeg også er en nuancering i forhold til det, som jeg hørte hr. Bendt
Bendtsen sige i sin tale om, at Danmark skulkede fra det internationale samarbejde
Det vil jeg godt kvittere for, for jeg er af den opfattelse, at forbeholdene her og nu ikke lægger nogen som helst bånd på Danmark i forhold til at bidrage til det internationale samarbejde og den internationale indsats, som vi har aftalt i de forskellige fora, vi er med i.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Vi skal senere i dag behandle et forslag om danske soldater
til Makedonien.
Det her med terror i verden er ikke noget, vi håndterer i løbet af ganske få måneder, det kommer til at tage år.
Det, vi siger fra konservativ side, er, at vi tror, at Europa i fremtiden - hvilket situationen også tilsiger nu - må til at håndtere lokale kriser.
Hvis det nu bliver i EU-sammenhæng, må vi sætte os uden for døren i de her opgaver, og det er derfor, jeg siger: Vi skal stå sammen og være med til at løse denne her opgave.
På det retlige område vil vi sige, at det jo er mellemstatsligt samarbejde; der er ikke de store problemer på nuværende tidspunkt.
Men en fælles flygtninge- og indvandrerpolitik vil jo gøre, at vi kan blive nødt til at kopiere, hvis vi ikke bare vil sidde med et ekstra problem, altså følge med uden at have indflydelsen. Men jeg anser faktisk forsvarsforbeholdet for at være det, der presser utrolig meget på lige nu på nuværende tidspunkt.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Hr. Bendt Bendtsen sagde i sin ordførertale noget i retning
af, at Danmark skulkede i det internationale samarbejde og antydede så derefter, at det bl.a. skyldes de danske EU-forbehold på det retlige samarbejdsområde og vedrørende forsvarssamarbejdet.
Det afstedkommer et spørgsmål fra min side til hr. Bendt Bendtsen og Det Konservative Folkeparti,
nemlig spørgsmålet: På hvilken måde forhindrer de danske EU-forbehold Danmark i at bidrage til det internationale samarbejde, til at gennemføre de beslutninger, der er truffet i NATO-, EU- og FN-regi?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg kan være fuldstændig enig med fru Elisabeth Arnold i, at det her ikke er lette problemer.
Det tror jeg vi kan være fuldstændig enige i, og jeg mener faktisk, at den FN-resolution, der lige er tiltrådt, og som vi har sagt her i huset, at det gør vi også gerne, den stiller nogle meget, meget specifikke krav om, at man ikke giver disse mennesker en sikker havn.
Jeg vil også sige, at de tiltag, som nu kommer fra regeringen, vil vi være meget villige til at se på for at få de opstramninger omkring vores asylprocedure.
Jeg tænker bl.a. på samkøring af registre m.v., så vi prøver på at sikre os bedre mod, at vi ikke giver ophold til nogen.
Det er rigtigt, at der kan komme folk ind, som vi kan få svært ved at komme af med igen, altså få dem til at udrejse,
men jeg tror faktisk, at det er nemmere at få overbevist folk om, at de skal rejse et andet sted hen, hvis de sidder på Middelgrunden, frem for hvis de sidder i en lejlighed i Sorø.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-04:
Når jeg spurgte, var det selvfølgelig, fordi jeg gerne ville prøve at få illustreret, at det faktisk er nogle ret svære problemer, hvor der ikke er nogen grund til at foregøgle, at der findes lette løsninger.
Jeg må indrømme, at selv forslaget med Middelgrunden overraskede mig lidt, for
Ja, det kan man muligvis godt, hvis man får sendt mad ud osv., men på et eller andet tidspunkt skal der jo findes en løsning.
Så Det Konservative Folkeparti vil formentlig give mig ret i, at de problemer her altså ikke er lette at løse, og man kan ikke give nogen som helst garanti for, at sådan noget aldrig nogen sinde vil kunne ske igen, og man kan ikke give nogen som helst garanti for, at man altid vil kunne sende folk ud til dér, hvor de kom fra.
Jeg vil godt kreditere Det Konservative Folkepartis ordfører for, at han ikke genbrugte den idé, som et medlem af Det Konservative Folkeparti brugte for nogle år siden vedrørende brug af faldskærme.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg kan sige helt klart, at Det Konservative Folkepartis ordfører i kontroludvalget er hr. Helge Adam Møller.
Han får ofte skyld for at have et stenansigt, og det har han altid, når man taler om efterretningsvirksomhed.
Hr. Helge Adam Møller refererer ingenting, det må han ikke, det gør han ikke, så vi har ikke spurgt PET.
Men der er altså én ting, vi også godt må bruge i det her hus, det er sund fornuft.
Sund fornuft er vel at kigge lidt på, hvordan det ser ud indadtil i landene omkring os, der har nogenlunde de samme demokratiske systemer.
fornuft var det, jeg stille og roligt satte spørgsmålstegn ved i min landsrådstale.
Jeg har talen med, hvis der er nogle, der vil have den helt nøjagtige formulering.
Hvordan kan vi hindre folk i at komme ind?
Der er jeg nødt til at sige, at hvis de kommer ind, så har vi foreslået, at man åbnede Middelgrundsfortet, som tidligere har været et asylcenter, og man så dér havde de mennesker med den baggrund, så de ikke gik frit omkring.
Og så mener vi faktisk, at vi bør skære i hjælpen over for de lande, hvis de ikke vil modtage egne statsborgere.
Så vil der gå 14 minutter, og så vil de tage imod deres statsborgere igen.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-04:
Jeg vil gerne sige til den konservative ordfører, at efter at have lyttet til debatten og lyttet til ordførertalen må jeg sige, at hr. Bendt Bendtsen svarer redeligt og ærligt på spørgsmålene og faktisk forholder sig til det, der bliver spurgt om.
Derfor drister jeg mig nu til at stille hr. Bendt Bendtsen tre spørgsmål.
Har Det Konservative Folkeparti med andre ord selv prøvet at finde ud af, om der var oplysninger, som man kunne efterspore?
Det andet spørgsmål går på tilsynekomsten af krigsforbrydere i Danmark.
Mit spørgsmål er, hvordan en borgerlig regering vil forhindre, at der kommer en irakisk hærchef eller to iranske flykaprere ind i Danmark.
Det sidste spørgsmål: Hvis det nu viser sig, at der kommer sådan nogle personer ind i Danmark, som ikke kan få asyl og ikke kan sendes hjem, hvordan vil Det Konservative
Folkeparti så få dem ud af landet igen?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Det var faktisk et betydelig simplere spørgsmål, men lad os nu ikke køre rundt i det.
Det var noget om, hvornår grundloven var fra.
Men jeg er da glad for, at hr. Bendt Bendtsen ikke vil fratage konservative medlemmer deres statsborgerskab.
Det synes jeg da kan være betryggende for de konservative medlemmer.
Men vi mangler stadig væk at få en forklaring på, hvad niveauet er for det her.
Hvad er meningen med det her?
Det kan jo stilles på mange forskellige måder.
Hvis meningen er, at man ligesom vil bruge det her middel til at begrænse muligheden for at få statsborgerskab, så synes jeg, det er rimeligt utiltalende, især i betragtning af at der tilsyneladende er adskillige konservative medlemmer, der ville dumpe ved den pågældende prøve.
Så spørger hr. Bendt Bendtsen: Er Storbritannien tre gange så amoralsk som Det Konservative Folkeparti?
Hvad er moral og amoral?
Men det er ikke det, det her drejer sig om. Det her drejer sig om, at vi har et niveau for den danske ulandsbistand.
Det vil De Konservative skære ned på for at kunne finansiere en skattelettelse for de velstillede.
Det er det amoralske, og det synes jeg at hr. Bendt Bendtsen skulle forholde sig til i stedet for at drage Tony Blair og Gerhard Schröder og deres mangel på moral ind i det her.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg kan jo ikke sige andet til fru Mimi Jakobsen, end at vi konservative er enige i, at vi skal ligge i toppen i verden med hensyn til vores ulandshjælp, og det gør vi altså også på det niveau, hvor vi konservative mener, at niveauet skal ligge.
Vi mener også, at tiltagene ikke kun er midler, som jeg nævnte i min tale.
Også i WTO må vi sørge for, at landbrugsprodukter fra de fattige lande får adgang til vore markeder.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Det sidste er jeg ganske enig i, og det er selvfølgelig også det, der batter økonomisk.
Nu drejer den her diskussion sig for mig og for CD i hvert fald ikke om, om Danmark nu skal blære sig med at være nummer et, eller vi kunne nøjes med at være nummer to.
Det drejer sig om, at vi for tiden hjælper tusinder og tusinder af mennesker, som herefter ikke vil blive hjulpet.
Det gør vi på et tidspunkt, hvor verden skriger på en bedre fordeling af rigdommene, og det gør vi på et tidspunkt, hvor formålet oven i købet er at gøre velstillede i Danmark endnu mere velstillede, og det middel, vi bruger, er at gøre dem, der er mest sølle, endnu mere sølle.
Det er mig uforståeligt, at Det Konservative Folkeparti med en social baggrund, med deltagelse gennem årtier i sociallovgivning, ikke føler sig mere forpligtet af den sociale verdensorden, end dette forslag er udtryk for.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Det Konservative Folkeparti har ikke ændret politik med hensyn til niveauet af vores ulandshjælp.
Vi har noteret os, at den i 2002-kroner fra 1993-2001 er steget fra godt 11,4 mia. kr. til godt 18 mia. kr.
Det er en stigning på 63 pct., og vi mener faktisk også, når vi laver et finanslovoplæg her i huset omkring nedbringelse af ventelister og lign., at vores indsats blandt nogle af verdens ypperste bidragydere er god nok.
Det konservative finanslovforslag opererer med 0,9 pct., og der har jo været nævnt andre lande her, der ligger et helt andet sted.
Vi mener egentlig, at niveauet fra Danmark er udmærket, nu skal vi bruge kræfterne på at få samarbejdslandene op på det samme niveau.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Jeg er fuldstændig sikker på, at terrorhandlingen den 11. september gjorde lige så stærkt indtryk på hr. Bendt Bendtsen, som den gjorde på alle andre.
Da man begyndte at ryste det værste chok af sig, var der jo ting, man satte sig ned og spurgte sig selv om, som i hvor høj grad verden nu havde ændret sig. Derfor må jeg sige, at jeg sad med en stor klump i halsen, da jeg i et interview med en ledende konservativ så, at Det Konservative Folkeparti også efter den 11. september fastholdt synspunktet om, at ulandsbistanden skulle ned med henblik på at lette mellemskatten i Danmark. Jeg vil gerne spørge hr. Bendt Bendtsen: Giver den 11. september ikke anledning til at genoverveje, om vi - for at gøre os, der her i verden i forvejen er ufatteligt rige, endnu rigere - skal tage pengene fra dem, der er så ufatteligt fattige?
Er det virkelig stadig det konservative synspunkt?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Nej, selvfølgelig kan jeg ikke bekræfte den politik, som hr. Frank Aaen her står og fremturer med.
Det, det drejer sig om, er, at vi har sagt, at der skal være mere forskel på at bestille noget og ikke bestille noget, for det er en utrolig stor hindring for mange, der er i lavtlønsområdet, overhovedet at komme i job, fordi incitamentet ikke er der.
Og jeg må sige, at hvis folk er medlem af en fagforening i år 1, så går vi jo ikke ud og sætter noget ind.
Vi siger, at incitamentet skal være der, så folk kommer i job.
Det er rigtigt, at vi går ind for skattelettelser.
Det er konservativ politik.
Hvis vi kunne få familien Danmark til at arbejde 2 pct. mere om året, så ville der være 9 mia. kr. direkte ned i statskassen i A-indkomster, og se, det kunne jo finansiere en del.
Men det gør vi ikke, for det kan man ikke i dette hus.
Så vi har finansieret vores finanslovoplæg krone for krone, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Så vil jeg da gerne have bare ét eksempel på, at det ikke går ud over de fattige, for det er jo det, det går ud på, alt det, de foreslår.
Deres skatteforslag betyder, at topdirektøren skal have en skattelettelse hvert år på 75.000 kr.
Kassedamen skal have 0 kr. i skattelettelse.
Den arbejdsløse skal have 0 kr. i skattelettelse.
Det er da til at forstå.
Og man kommer så og siger - det var det, jeg synes
var vigtigt at få frem - at alle de, der er arbejdsløse, hvad enten de er på dagpenge, på kontanthjælp, eller de kommer på flygtninges integrationsydelse, uanset hvad, skal sættes ned i satser, nogle af dem skal oven i købet have halveret deres dagpenge i forhold til i dag.
Det er vigtigt at få frem, for nogle kan blive vildledt af det, når man står her og gør udlændinge til det helt store problem og bruger næsten lige så lang tid, som Venstres formand brugte på udlændinge - næsten, ikke helt lige så meget.
Så kunne man måske tro, at det er, fordi man vil gøre noget godt f.eks. for arbejdsløse, der har boet i Danmark altid.
Det er det ikke.
Det Konservative Folkeparti er ude efter samtlige arbejdsløse uanset herkomst.
Det synes jeg er meget vigtigt at vi får slået fast, og det vil jeg gerne have bekræftet.
Det må kunne bekræftes uden udenomssnak.