runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Sådan er det jo også, når man forsøger at gribe ind over for de mennesker, som måtte have et ganske særligt behov, som f.eks. står boligløse, men ikke går ind og regulerer sådan på det helt almindelige marked for helt almindelige mennesker, der ikke har de der særlige behov.
Det er simpelt hen, fordi vi her taler om en type boliger, der skal opfylde nogle ganske særlige behov ofte for nogle mennesker, der er langt svagere end resten af os, og derfor kræver det ekstra ressourcer.
Derfor kræver det, at vi så også sikrer os, at de ekstra ressourcer, vi lægger i det her, tilgodeser de mennesker, som har størst behov for det.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Jeg må sige, at jeg opfatter hr. Flemming Oppfeldts noget diffuse svar som en ren tilståelsessag.
Man mener ikke, at den kommunale praksis skal være mere ens, og derfor kan det ikke være dem med størst behov, der får boligerne, når man har det landsdækkende frie valg.
Vi har lige oplevet, at ministeren ikke havde meget tilovers for, at man skulle redegøre for sine forhold.
Ministeren fandt det ydmygende, at man skulle sige, om man gerne ville bo her eller der, fordi man havde børn bosat der.
Hvorfor støtter man så ikke Enhedslistens beslutningsforslag?
Man bliver jo nødt til at redegøre for sine forhold, for at kommunen kan visitere en til en bolig.
Endda meget tæt med hensyn til, hvordan ens fysiske funktion er, ens sociale funktion og så fremdeles, for at man kan blive visiteret.
Hvis man skal helt ud af det, som ministeren finder ydmygende, så må Enhedslistens forslag være perfekt i forhold til Venstres tænkning, nemlig at den enkelte selv vurderer, om vedkommende har et behov for at modtage en offentlig ydelse.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Det er et meget svært spørgsmål, for spørgsmålet går på, om man vil bruge noget dårligt sammensat, generel statistik til at sætte samfundet i meget voldsomme økonomiske udfordringer.
Det er rigtigt forstået?
... Ja. Vi vil bruge statistikken til det, statistikken kan bruges til - det tror jeg vil være det mest forsvarlige - men vi vil meget gerne have et overblik over, hvad ventelisterne er på landsplan.
I modsætning til det nuværende Venstre tror vi faktisk stadig væk på, at der i hvert fald er nogle områder, hvor kommunerne kan træffe overordentlig fornuftige og økonomisk velfunderede beslutninger.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-14:
Det falder mest tilbage på mig desværre.
Jeg må så bare spørge: Når vi en dag finder ud af, hvor lang ventelisten er - og denne venteliste er et produkt af et måske forskelligt visitationsniveau, der er i forskellige kommuner - er Det Radikale Venstres mål så, at den venteliste skal afskaffes, at der skal bygges boliger til lige at afskaffe den venteliste?
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Hvis nu man ikke forstår spørgsmålet, må spørgeren så stille det igen?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-14:
Jeg er glad for det svar, at vi er enige om at kalde den udvikling, vi har nu, positiv, og så kan vi alle hver især tage æren for det.
Det næste spørgsmål, jeg vil stille, er: Mener den radikale ordfører, at når vi så en dag får opgjort antallet af ventelisteboliger, så er det absolutte mål at bygge et antal boliger, så den venteliste bliver afskaffet, eller skal man lave en overvejelse, der relaterer sig til den tvivl, den radikale ordfører tidligere har udtrykt om, at kommunerne har forskelligt visitationsniveau?
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Eftersom jeg i meget vid udstrækning tilskriver øgningen i tilvækst af ældreboliger den daværende regerings initiativer, som blev taget i fællesskab med en række af de daværende oppositionspartier, så synes jeg naturligvis, at det er meget positivt, at vi har et byggeri af ældreboliger, og også, at det er positivt, at der bliver nedlagt utidssvarende boliger, som vi ikke anser for at være moderne.
Det synes jeg man skal have med i billedet, for ellers får vi et kæmpeskænderi om nedlæggelser og ophævelser.
Det gælder i øvrigt også den karakteristik, som fru Pia Kristensen gav af aktiviteten op gennem 1990'erne, at den måske heller ikke var særlig præcis i forhold til de forventninger, vi har om standarden på området.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-14:
Venstre synes, debatten i dag har afsløret, at der findes statistik over ventelisterne helt ned på kommuneplan.
Det har vi ikke haft før, men det er jo et fantastisk instrument, vi dermed har fået, og det er oven i købet fuldt offentligt tilgængeligt.
Noget andet, vi har fået at vide, er, at ældreboligbyggeriet i øjeblikket er næsten dobbelt så stort, som det har været tidligere.
Enhedslisten fremsatte for nogle år siden forslaget her i en lidt anden udgave, men næsten identisk med det, vi behandler i dag.
Det vil sige, at Enhedslisten har haft et par år på at forberede sig på debatten i dag.
Enhedslisten ikke penge af til det i sit finanslovforslag?
Jeg vil ikke komme så meget ind på statistik.
Jeg synes, det er helt o.k., at vi får sammenfattet statistikker fra hele landet for at danne os et billede af det.
Jeg opfattede, at den radikale ordfører i sin tale henviste til, at en del af det boligbyggeri, vi har i dag, jo er fælles gods - det vil jeg overhovedet ikke benægte - men når vi alligevel i de sidste 2 år har bygget næsten dobbelt så mange ældreboliger som i de 2 forudgående år, så kunne jeg godt tænke mig at høre fra den radikale ordfører en karakteristik af det hop fremad i antallet af byggede ældreboliger: Er det beskedent, er det pænt eller er det smaddergodt?
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Fru Pia Kristensens vildfarelse, som jeg tror jeg er nødt til at hjælpe hende ud af, er, at det går fremad, og at jo længere man fortsætter som nu, jo bedre bliver det, men det, de her tal viser, er jo, at det bliver værre, vil jeg gerne sige til fru Pia Kristensen.
Derfor er det ikke et spørgsmål om at fortsætte som nu; det er et spørgsmål om at gøre det helt anderledes, hvis man skal løse det her problem.
Men vi skal ikke tale os væk fra hinanden.
Jeg er glad for Dansk Folkepartis tilsagn om, at Dansk Folkeparti sammen med oppositionen vil tvinge regeringen til at få tallene frem om, hvordan de virkelige ventelistetal ser ud.
Det er vi meget tilfredse med fra venstrefløjens side.
Det synes jeg er meget nyttigt, for så kan vi få det retvisende billede på ventelisteområdet.
Jeg tror ikke, det kommer til at se godt ud, og jeg tror, det er derfor, regeringspartierne stritter så voldsomt imod.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-14:
Tal er tal, og som sagt er der åbenbart stor uenighed om, hvor mange boliger der egentlig mangler, men der bliver nu stillet et udvalgsspørgsmål i Socialudvalget, og så skal vi have de tal på bordet.
Hr. Villy Søvndal sagde godt nok, at man ikke kan trylle på 2 år.
Han mente, at man var for uambitiøs.
Men 2 år er altså ikke mange år til at få bygget noget op, der nærmest lå i ruiner.
Vil hr. Villy Søvndal ikke give mig ret i, at det er en tung arv at løfte efter den tidligere regering at få rettet op på den boligsituation, vi har i dag?
Vil hr. Villy Søvndal ikke give mig ret?
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Jeg er enig i, at man ikke kan trylle på 2 år.
Mit problem er, at jeg ikke synes, man retter op, jeg synes, man retter ned.
Problemet er jo, at det ikke går fremad, problemet er, at kurverne falder, at der bliver bygget mindre end det sidste år, hvor en anden regering havde ansvaret.
Men jeg vil sige for mit eget vedkommende, at jeg ikke vil rodes ind i den der diskussion om, at det er den gamle regerings skyld og sådan noget, for vi fremlagde under den tidligere regering en række forslag om et mere ambitiøst ældreboligbyggeri.
Så jeg er ikke bundet af at skulle forsvare en bestemt regering i det her; jeg er bundet af at skulle forsvare et ældreboligbyggeri af et meget mere ambitiøst omfang.
Fru Pia Kristensen må indrømme, at tallene fra Ældre Sagen viser et fald på en tiendedel af det tilgængelige antal pladser i ældreboliger og plejehjem.
Det kan ikke være rart for Dansk Folkeparti at se.
Jeg havde egentlig lidt ondt af Dansk Folkeparti, og det var derfor, jeg nævnte det, for Dansk Folkeparti har jo sagt, at de ville have noget mere ambitiøst på ældreområdet.
Nu taler tallene så deres tydelige sprog: Det går samme vej, som hønsene skraber.
Fru Pia Kristensen siger: Jamen det er kun 2 år.
Hvis denne her kurve fortsætter, så er det endnu værre om 2 år.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-14:
Hr. Villy Søvndal sagde for lidt siden, at det så sort ud for regeringen, men at det så endnu sortere ud for Dansk Folkeparti.
Jeg vil godt sige til hr. Villy Søvndal, at den sorte sky vil vi i Dansk Folkeparti i hvert fald ikke have hængende over vores hoveder, for det så faktisk meget, meget sort ud allerede inden regeringsskiftet. Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal, om han ikke er enig med mig i, at man op gennem 1990'erne godt nok opførte ældreboliger, men at man nedlagde et stort antal plejehjemspladser.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Jeg synes, det er underligt, at en regering og dens støtteparti, der ved sin tiltrædelse siger, at de har meget store ambitioner på ældreområdet, vælger at kigge tilbage til 2001 og før da i stedet for at kigge på nutiden og på fremtiden og sætte nogle ambitiøse mål, der siger, hvad man vil med ældreboligbyggeriets omfang.
Vi ved, at vi er i en periode, hvor antallet af de helt gamle og de allermest plejekrævende stiger voldsomt.
Jeg må sige, at jeg synes, det er fantastisk uambitiøst.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti trods alt er mere ambitiøse, og at fru Pia Kristensen i debatten i dag har sagt - og det er der jo så et flertal for, uanset om regeringen ikke ønsker de tal frem - at de tal vil vi have frem, fordi vi har brug for dem for at kunne styre.
Jeg er også glad for, at fru Pia Kristensen sagde meget tydeligt, at hun er villig til at bruge det flertal.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Så er jeg nødt til at spørge hr. Villy Søvndal, om ikke situationen er den, at grunden til, at vi kender det fra lige præcis 2001, er, at Danmarks Statistik lige præcis det år satte fokus på det her.
Så må jeg spørge hr. Villy Søvndal: Hvilket fokus var der før 2001?
Samtidig må jeg spørge hr. Villy Søvndal: Er det ikke sådan, at når nu vi ved, at vi hvert eneste år får tal fra alle kommunerne, så er det jo muligt at samle op på de tal, hvis man har brug for en status, plus at det jo er muligt at sammenligne, hvordan det går i de enkelte kommuner? For det er jo ikke ualmindeligt, at man kan sammenligne, tage nogle af de største kommuner, se på, hvordan udviklingen er i dem, og dermed få et konkret billede af det frem for et billede, som måske kunne være udtryk for en fremgang i den ene del af landet og en tilbagegang i den anden del af landet; at man rent faktisk kan se, om kommunerne gør noget ved det her problem, eller om kommunerne ikke gør noget ved det her problem, hvor store problemerne er i den enkelte kommune, samtidig med at den enkelte borger har et konkret billede af, hvad det er, der foregår.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Jeg forstår godt fru Charlotte Dyremoses interesse sammen med det andet regeringsparti i at skubbe det her tilbage til kommunerne, for hvis man i en situation, hvor kommunerne i øvrigt holdes meget stramt økonomisk, kan putte det tilbage til dem, slipper man jo for at tage et overordnet ansvar.
Men for at det nytter noget, er vi nødt til at have et styringsmiddel, som hedder: Hvad er det landsdækkende ventelistetal?
Vi kender det ikke siden 2001, og det er ærgerligt, også for debattens kvalitet.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Jeg er nødt til at spørge hr. Villy Søvndal, hvad det er for nogle tal, vi har fjernet.
Så er jeg også nødt til at spørge hr. Villy Søvndal, om ikke netop det, regeringen har gjort, er det mest saglige, man kan gøre, altså at vi har pålagt kommunerne, kommune for kommune, at komme med de faktiske tal i den enkelte kommune.
Der er jo utrolig store forskelle fra kommune til kommune, så et gennemsnitligt billede af, hvor lang tid ventetiden er, giver jo ikke noget indtryk af, hvad den ventetid betyder for den enkelte borger.
Det giver derimod et meget godt indtryk
for den enkelte borger at vide, hvad ventetiden er lige præcis dér, hvor det er relevant for vedkommende, altså i den kommune, hvor man gerne vil have det her tilbud.
Så er det ikke meget mere sagligt at gøre det fra kommune til kommune?
Så må jeg altså spørge hr. Villy Søvndal, hvad det er, regeringen har fjernet, for der er ikke nogen af os, der kender til det.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Hvis vi først tager spørgsmålet om tallene, bliver hr. Flemming Oppfeldt ved med at prøve at snakke udenom.
Det, der er afgørende, er, om der bliver flere boliger, eller der bliver færre boliger, og de tal, der foreligger fra Ældre Sagen, viser, at der bliver færre boliger.
Vi skal have de rigtige tal frem under udvalgsarbejdet, og så må vi se på, hvor mange flere boliger der skal bygges, for at det kommer til at gå den rigtige vej i stedet for den forkerte vej.
Med hensyn til byggeri har Enhedslisten afsat midler til det i vores finanslovforslag, og vi har også en stor beskæftigelsesplan, hvor der er sat ganske mange millioner af til at sætte gang i ikke bare ældreboligbyggeri, men også byggeri i det hele taget.
Vi synes nemlig, det er absurd at betale folk for ingenting at lave, samtidig med at der er et stort behov for at få bygget både ældreboliger og meget andet.
Vi synes, man bør betale folk for at lave noget i stedet for at betale dem for ikke at lave noget.
Både i vores store boligpakke og i vores store beskæftigelsesplan har vi masser af forslag til at bygge et stort antal boliger, både ældreboliger og almindelige boliger, og det hænger selvfølgelig sammen med selvvisiteringsforslaget.
Vi har ikke skrevet præcist i forslaget, hvor mange ekstra boliger det skal være, for vi ved jo ikke præcist, hvor mange boliger der er behov for, før vi får afklaret, hvor mange der ønsker at blive skrevet på venteliste til en sådan bolig.
Det, vi gerne vil opnå med forslaget, er netop at få et overblik over, hvor mange der egentlig har dette behov, nøjagtig som vi hvert eneste år ser på, hvor mange der har behov for at få en ungdomsbolig.
Her har vi været med til at presse på for, at der bliver sat gang i byggeri af både ungdomsboliger og kollegier, som kan være med til at løse problemerne, nøjagtig ligesom det, at der er ventelister til daginstitutionerne, i høj grad var medvirkende til, at vi pressede på for at få bygget mange flere daginstitutioner i løbet af 1990'erne, så pasningsgarantien forhåbentlig kan opfyldes i alle kommuner.
Vi håber også, det en dag kommer
dertil, at der er boliger nok, så alle kan få tag over hovedet.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Jamen vi har jo to debatter.
Vi har debatten om ventelisterne, og vi har debatten om antallet af boliger.
Angående ventelistetallene siger jeg, at det er forkert at sige, at der har været en statistik, som er blevet afskaffet, for den har aldrig været der.
Nu opgør kommunerne tallene, og det er o.k., at man ikke vil se på alle de 271 hjemmesider, så vi lægger tallene sammen og laver noget, der bliver tilstilet Folketinget om en lille måneds tid.
Det bliver et lidt større materiale, også med flytninger over kommunegrænser og andet.
Så er der den anden debat om antallet af boliger.
Jeg kan ikke genkende tallene, men boligmassen er større end som så - det kan jeg i hvert fald huske - og derfor mener jeg ikke, at tallene passer.
Jeg mener ikke, at der har været det fald på 5.000 boliger, og derfor beder jeg bare om, at vi får undersøgt sagen, fordi jeg synes, det er nyttesløst at debattere et tal, der muligvis er forkert.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Ja, undskyld mig, men nu synes jeg, at forvirringen bliver næsten total.
Ministeren siger: Vi har ikke nogen landsdækkende tal.
Jeg tror, ministeren sagde i et tidligere svar, at de kommer om en måneds tid.
Men ministeren siger også: Selv om vi ikke har nogen landsdækkende tal, selv om de først kommer om en måned, kan vi sige med sikkerhed, at tallene her er forkerte.
Det er bare det, jeg ikke forstår.
Enten har ministeren nogle tal, som vi sikkert godt må få, eller også har ministeren ikke nogen tal.
Men hvis ministeren ikke har nogen tal, hvordan kan hun så konstatere, at de tal, som folketingsmedlemmerne har fået på et bilag, er forkerte?
Det forstår jeg ikke, og jeg synes ikke, det er mig, der manipulerer.
Jeg synes, jeg ejer tvivlens nådegave.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Der har aldrig været nogen.
Danmarks Statistik har haft et temaår, hvor de offentliggjorde nogle tal, men ellers har der ikke været nogen centrale ventelister - færdig, punktum!
Jeg kan ikke forstå, at hr. Villy Søvndal bliver ved med at påstå det, og det er det, der gør, at jeg synes, det er svært at have en debat om nogle områder, vi i øvrigt er enige om, og som jeg mener er fælles gods.
Så er det da rigtigt, at papiret fra Ældre Sagen er et offentligt bilag.
Jeg havde ikke fået det før debatten, for da var det ikke blevet sendt til mig, men så bad jeg ekstraordinært om ordet - det er jo lidt svært efter den nye debatform, men tak fordi jeg fik det - og sagde, at jeg ikke helt kan genkende dem.
Som minister kunne jeg trods alt ikke finde på at lyve for at få lidt pusterum i debatten. Vi mener simpelt hen fra Socialministeriets side, at tallene ikke kan være rigtige.
Jeg påstår ikke, at Ældre Sagen lyver eller andet, men de må have nogle forkerte opgørelsesmetoder, for de rigtige tal er meget højere, som jeg også nævnte før.
Men alligevel bliver man ved med at debattere ud fra, at der er sket et fald, selv om ingen af os rigtig har overblik over det.
Jeg synes, det havde været mere sagligt at vente, til vi havde fået de helt reelle tal.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Jeg synes, socialministeren udtrykte meget stor ærgrelse, og hun sagde også, at hun var trist.
Det er jo ærgerligt, at vi skal skilles på den måde, men jeg kan godt forstå det, for det har jo ikke været en god dag for regeringen.
Det har det ikke.
Vi bliver bebrejdet, at vi tager et offentligt tilgængeligt bilag med.
Ministeren fik det næsten til at lyde, som om vi på vejen herned havde fundet et tilfældigt stykke papir, men det er et offentligt tilgængeligt bilag, som er delt rundt i Socialudvalget, vi refererer fra, og det er den eneste kendte mulighed, vi har, det er de eneste kendte tal.
Ministeren siger så, at tallene ikke passer, og det er fair nok.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Jeg synes bestemt ikke, at der er nogen folketingspolitikere, der er hule eller hykleriske, men jeg synes, debatten havde fået det tilsnit.
Jeg siger heller ikke - nu fordrejer man jo igen det, jeg siger - at folketingsmedlemmer skal sidde og klikke sig ind på 271 hjemmesider for at se, hvordan tingene ser ud.
Det har jeg aldrig sagt.
Jeg har sagt, at det er forkert at sige, at vi har afskaffet statistikken, for der har ikke været nogen statistik.
Danmarks Statistik har haft temaet oppe, og der er blevet offentliggjort nogle tal, men ellers har man ikke brugt statistik.
Tværtimod har vi indført statistik.
Så siger man: O.k., men den er ikke særlig brugbar, for vi skal sidde og lægge en masse tal sammen.
Men det er jo først noget, man siger til sidst, efter at man har klandret regeringen for på et helt usagligt grundlag at have fjernet en statistik, der aldrig har eksisteret. Fakta er, at vi har indført en statistik, og jeg tilkendegav også heroppefra, at vi selvfølgelig vil samle tallene sammen og tilstile Folketinget dem, så snart vi har dem.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-14:
Jeg vil lige bemærke, at der ligger altså ikke noget i finanslovforslaget fra Enhedslisten om byggeri af et vist antal ældreboliger som følge af dette selvvisiteringsbegreb.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Jeg synes, det er en lidt ærgerlig afrunding.
Det kan godt
være, ministeren har en anden opfattelse af folketingsarbejdet, end jeg har, men jeg må indrømme, at jeg tror ikke, jeg er den eneste ordfører, der har lidt svært ved at finde tid til at klikke ind på 271 kommuners hjemmesider for at skaffe et overblik over, hvordan ventelister og ventetider ser ud.
Jeg har også lidt svært ved at finde det rimeligt, at ministeren synes, vi er nogle hule, hykleriske og falske folketingspolitikere, når vi ikke jubler over, at vi har adgang til 271 kommuners hjemmesider og selv kan sidde og lægge tallene sammen.
Vi bøjer os selvfølgelig for ministerens vurdering af, at de sidste 2 timers debat har været falsk, har været hul og har været hyklerisk.
Men jeg vil gerne bede ministeren om at karakterisere de resultater, der er kommet ud af satspuljeforhandlingerne, og som det store flertal af Folketingets partier står bag.
Så vidt jeg husker den diskussion, vi havde, gik den på at lave en behovsafdækning med henblik på, at vi kunne lave en 10-årig investeringsplan på netop det område, vi taler om her, og så vidt jeg husker, var alle partier optaget af, hvordan vi fik løst de kapacitetsproblemer, der findes.
Vi andre oplevede, at debatten måske var ved at finde et leje, som gjorde, at vi egentlig kunne få et afsæt til at diskutere spørgsmålet fremover. Det andet spørgsmål skal jeg vente med.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Nej, men jeg mener, at for at få en retfærdig fordeling af de boliger, der er til rådighed, skal det ske behovsbestemt, og det kan bedst gøres ved, at man visiterer folk og finder ud af deres funktionsevne.
Det mener jeg er det klogeste at gøre på dette område.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Jeg er meget glad for, at ministeren nu mener, at det er et sympatisk forslag, og jeg kan forstå, det er fuldstændig i modstrid med regeringspartneren Venstre, som mener, det er et asocialt forslag.
Men ministeren har altså den holdning, at hvis behovet for boliger ikke kan opfyldes, så det er nødvendigt at have en venteliste, skal man slet ikke have mulighed for selv at skrive sig på venteliste.
Betyder det, at ministeren mener, vi også skal afskaffe ventelisterne til ungdomsboliger eller afskaffe ventelisterne i de kommuner, hvor man ikke lever op til pasningsgarantien for børnene?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-14:
Når jeg siger, at forslaget er sympatisk, er det selvfølgelig, fordi det er sympatisk, at man kan få den bolig, man ønsker, hvor man ønsker, osv.
Men det får mig altså ikke til at mene, at det er klogt, og at ressourcerne bliver brugt på den rigtige måde ved at gøre det.
Jeg kan sagtens følge det sympatiske islæt i forslaget, som mange også har givet udtryk for, selv om de ikke vil stemme for det.
Det ville være godt nok, hvis der var et utal af ressourcer, og ressourcerne ikke var begrænsede, men jeg synes ikke, det er særlig klogt, i og med at jeg mener, det er at stikke folk blår i øjnene at fremsætte et sådant forslag, når vi ved, det tager lang tid at komme op på det niveau, hvor der er boliger nok til at kunne gennemføre forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Man må jo sige, at det er et vældig positivt resultat af debatten, at ministeren nu synes, det er et sympatisk forslag
fra Enhedslisten, som man sådan set gerne ønsker at få gennemført.
Så har ministeren jo flyttet sig ganske langt, siden vi for snart 2 timer siden startede debatten, hvor ministeren syntes, det var helt hen i vejret, fordi forslaget ville bryde med fundamentale principper i den måde, samfundet er opbygget på.
Jeg synes, det er utrolig glædeligt, at ministeren nu er nået frem til den erkendelse, at det vil være rigtig godt, hvis vi får den situation, at der er blevet bygget så mange boliger, at folk selv kan vælge, når de har behov for at komme i en ældrebolig, inden de er blevet så plejekrævende, at de slet ikke længere kan gøre noget selv.
Vi vil f.eks. ikke opleve den situation, at en person, der er fyldt 95, 96 eller 100 år ikke engang opfylder kravene for at blive visiteret til en plejeplads, når den pågældende selv kan sige, at nu vil han eller hun gerne have en plejebolig.