Ove Hygum (S), 1999-05-05:
Enhedslisten har i dag bedt mig om at redegøre for, hvordan det står til med det psykiske arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser.
Siden 1975 har psykisk arbejdsmiljø været omfattet af arbejdsmiljøloven.
Det er derfor ikke bare støj-, røg- og møgproblemer, men også indeklima, organisering af arbejdet og psykisk arbejdsmiljø, som er omfattet af arbejdsmiljøloven.
Siden 1975 har opmærksomheden været rettet mod både de fysiske og psykiske helbredsskader som følge af arbejdet, og der er blevet taget hensyn til langtidseffekterne af arbejdsmiljøet.
Psykisk arbejdsmiljø handler om måden, vores arbejde er organiseret og tilrettelagt på.
Det handler om de teknologiske betingelser, om arbejdets indhold.
Samtidig handler det om forholdet mellem ledelse og medarbejdere og mellem kolleger indbyrdes.
Psykisk arbejdsmiljø har betydning, ikke bare for vores psykiske helbred, men også for det fysiske.
Vores livskvalitet afhænger af vores psykiske arbejdsmiljø, og vi kan blive alvorligt syge, hvis det er dårligt.
Regeringen prioriterer forbedring af det psykiske arbejdsmiljø højt, og derfor er psykisk arbejdsmiljø et af de centrale temaer i regeringens handlingsprogram »Rent arbejdsmiljø år 2005«.
Programmet udstikker de overordnede rammer for de næste års indsats.
Handlingsprogrammet opstiller syv visioner, som sammen skal skabe et bedre arbejdsmiljø.
En af de syv visioner i handlingsprogrammet drejer sig om mest muligt at reducere helbredsskader som følge af psykosociale risikofaktorer på arbejdet.
Psykisk arbejdsmiljø er et af de centrale temaer i handlingsprogrammet, fordi dokumentationen på området og udviklingen i anmeldte arbejdsbetingede lidelser og arbejdsulykker på det tidspunkt, da handlingsprogrammet blev formuleret - nemlig for 3 år siden - pegede på, at der er behov for en stærkere indsats.
Regeringen har derfor allerede taget en række initiativer i forhold til at forbedre det psykiske arbejdsmiljø.
Et af dem er indførelse af kravet om, at alle arbejdsgivere i samarbejde med deres ansatte skal udarbejde en skriftlig arbejdspladsvurdering.
Arbejdspladsvurderingen skal medvirke til, at flere virksomheder får sat deres arbejdsmiljøarbejde i system.
Arbejdspladsvurderingen omfatter alle de relevante arbejdsmiljøproblemer, der er på virksomheden, altså både de fysiske og de psykiske arbejdsmiljøforhold.
Det overordnede formål med indsatsen var at bidrage til at realisere den psykosociale vision i 2005-handlingsprogrammet.
På det mere konkrete plan var formålet at øge bevidsthed, viden og debat om psykisk arbejdsmiljø på arbejdspladserne.
Målgruppen for indsatsen var folk i beskæftigelse, men også offentligheden - forstået som den enkelte borger - var i fokus for indsatsens aktiviteter.
En del af aktiviteterne blev rettet mere specifikt til afgrænsede målgrupper, f.eks. beskæftigede inden for transportområdet, kontor og administration, social- og sundhedsområdet; alle områder, der er i fokus i forhold til visionen om psykisk arbejdsmiljø.
I forbindelse med den indsats blev der også udarbejdet materiale, som virksomhederne kan anvende, når det psykiske arbejdsmiljø skal til debat.
Der har været meget stor efterspørgsel efter dette materiale, og det tager jeg som udtryk for, at virksomhederne synes, at det er vigtigt at få sat emnet på dagsordenen.
Arbejdstilsynet har som hjælp for virksomhederne udarbejdet en lang række såkaldte arbejdsmiljøvejvisere, der skal hjælpe virksomhederne til at udpege de væsentligste problemer inden
for hver branche, og det gælder både fysiske og psykiske arbejdsmiljøproblemer. I perioden fra 1998-2001 gennemfører Arbejdstilsynet aktiviteter inden for en række brancher, hvor psykisk arbejdsmiljø indgår som et af de væsentligste arbejdsmiljøproblemer.
Nogle af de områder, der har været eller kommer i fokus, er transport af gods, rengøringsområdet, hjemmeplejen, arbejde på døgninstitutioner for voksne, jern- og metalvareindustrien og kontor- og administrationsområdet. Af andre initiativer, der er igangsat, hvor psykisk arbejdsmiljø er i fokus, vil jeg blot fremhæve nogle af de væsentligste: For det første en pulje til fremme af et bedre arbejdsliv og øget vækst, hvor flere end 200 virksomheder har fået støtte til projekter, der har haft det dobbelte formål, dels af forbedre de ansattes mulighed for personlig udvikling, øget kompetence og ansvar, dels at forbedre virksomhedernes vækst uden at det går ud over arbejdsmiljøet. Ideen bag det dobbelte formål er spændende.
Om det har virket i praksis, er vi i fuld gang med at afdække via en evaluering af puljen.
For det andet vil jeg fremhæve initiativer, der er igangsat efter aftale med partierne bag satsreguleringsforliget.
Det handler dels om et projekt til forbedring af det fysiske og psykiske arbejdsmiljø for plejepersonale på sygehusafdelinger og plejehjem, dels om et projekt, der har som formål at forebygge vold på særligt udsatte arbejdspladser.
Det kan være døgninstitutioner for psykisk og socialt belastede unge.
Der er behov for både forskning af og dokumentation om psykisk arbejdsmiljø.
Det gælder behovet for at få afdækket sammenhængene mellem psykosociale påvirkninger og psykiske og helbredsmæssige effekter, og det gælder også behovet for at få udviklet metoder til måling af det psykosociale arbejdsmiljø og dets effekter.
Alle disse initiativer, som jeg har nævnt, er endnu for unge, om man så må sige, til, at vi har håndfast dokumentation for, hvordan effekten af indsatsen har været. Men der er fuld gang i arbejdet med at fastlægge metoder til at måle fremdriften i handlingsprogrammet »Rent arbejdsmiljø år 2005«.
Det er ikke tilstrækkeligt at se på arbejdsskadetallene og sige, at hvis de falder, så er vores indsats en succes, og hvis de stiger, så er indsatsen en fiasko.
Der skal mere raffinerede metoder til, så vi kan gå bag om tallene og finde de mere specifikke årsager til, at skadetallene stiger eller falder, og til, at arbejdsmiljøet får det værre eller bedre.
Men udviklingen af målemetoder er som nævnt i fuld gang.
Ud over alle disse initiativer, som regeringen har taget, har arbejdsmarkedets parter også igangsat en lang række tiltag og initiativer over for egne medlemmer.
Årsagerne er ikke mindst den omstillingshastighed, som præger samfundet, kombineret med den hurtige teknologiske udvikling og dennes indvirkning på de ansattes situation.
Regeringen prioriterer indsatsen for at forbedre det psykiske arbejdsmiljø højt.
Derfor er netop det psykiske arbejdsmiljø et af de syv visionsområder i det store handlingsprogram.
Og derfor har regeringen igangsat en lang række initiativer, hvoraf jeg kort har omtalt nogle af de væsentligste.
I takt med at vi får has på de mere tunge og gammelkendte arbejdsmiljøproblemer, er jeg sikker på, at det psykiske arbejdsmiljø bliver en af de store arbejdsmiljømæssige udfordringer i fremtiden.
Traditionelle arbejdsmiljøforbedringer skal suppleres med en bedre organisering af arbejdet, udvikling af de ansattes personlige ressourcer, øget selvbestemmelse og indflydelse.
Vi er i fuld gang med initiativer, som skal understøtte denne udvikling, og det handler ikke om lovinitiativer.
Jeg tror nemlig, at det ikke er via nye love og regler, at det psykiske arbejdsmiljø får det bedre.
Og i øvrigt er det psykiske arbejdsmiljø som nævnt allerede omfattet af arbejdsmiljøloven.