runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Jeg bliver nødt til at sige til den socialdemokratiske ordfører, at det ganske enkelt ikke er rigtigt, hvad der bliver sagt.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Hvis der blev indgået en kontrakt mellem to parter i et center, og der i kontrakten står bestemte åbningstidspunkter, så påvirkes det overhovedet ikke af dette lovforslag.
Men hvis der står i kontrakten, at den skal følge gældende lov, så er det klart, at hvis vi ændrer gældende lov, så skal den lov følges.
Det er den ganske almindelige juridiske måde, man gør det på.
Står der bestemte åbningstider i kontrakten, så vil det overhovedet ikke påvirke den lille butiksindehaver i et center.
Men står der i kontrakten, at det er efter gældende lov, så er det klart, at så skal man følge gældende lov, også når vi ændrer den.
Det er jo et mellemværende mellem de to parter og har intet at gøre med os som lovgivere.
Hvor svært kan det være?
I denne kontrakt skal de to parter acceptere vilkårene.
Hvis vilkårene er, at man skal følge gældende lov, så er det sådan, at når man ændrer gældende lov, hvad angår åbningstiderne, så bliver det reguleret på den måde.
Det er ikke sværere.
Nu er det jo ikke sådan, at butikkerne i et center er stavnsbundne, de kan sådan set godt forlade centeret, hvis de synes, at vilkårene er for dårlige eller for ringe.
Det er ikke et slavesamfund, vi lever i.
Det er ganske almindelig udbud og efterspørgsel, og det er frivilligt for begge parter at indgå en kontrakt.
Derfor kan jeg slet ikke forstå den her diskussion, for hvis den lille butiksejer vil beskytte sig selv i en kontrakt, så kan han bare få skrevet, hvilke åbningstider han ønsker, og så bliver det sådan.
Det kan vi slet ikke ændre ved, heller ikke lovgivningsmæssigt, hvis de har indgået en kontrakt, hvor de faste åbningstider står, og derfor er det, der bliver sagt, noget sludder.
Frode Sørensen (S), 2005-06-16:
Til De Konservatives ordfører: Nu tager jeg min gamle kasket som bankmand på.
Investeringen i den form for butik, som hr. Per Ørum Jørgensen gør i sin lille by derhjemme, er efter min mening en af de dårligste investeringer, man overhovedet kan gøre, så jeg kan ikke som bankmand anbefale den side af sagen.
Kl. 9.50
Jeg er dog glad for tilkendegivelsen, som jeg opfattede den, nemlig at De Konservatives ordfører, når vi om 5 år igen skal prøve at se på en revision af lukkeloven og det f.eks. viser sig, at butiksdøden har været omsiggribende, så vil være med til at ændre de 20 søndage i nedadgående retning.
Sådan forstod jeg indlægget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-06-16:
Hvis det bliver et spørgsmål om tillid, tror jeg, at vi skal holde det uden for forhandlingen.
Det er altså ikke så unuanceret og firkantet, som hr. Frode Sørensen vil gøre det til.
Så er spørgsmålet: Hvad skal der ske om 5 år?
Hvis jeg var spåmand, kunne jeg da give et klart svar, men det ligger i hvert fald i lovforslaget, at vi evaluerer konsekvenserne af den her yderligere liberalisering af lukkeloven.
Og det er klart, at vi, når vi har resultatet af det, så må kigge grundigt på det og derudfra vurdere, om vi skal M053S47324871subh.fm Page 4766
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM bevæge lukkeloven i den ene eller den anden retning.
Det er ikke kun Venstre, der bestemmer det.
Det er jeg helt sikker på at regeringen, som jo består af både Venstre og De Konservative – formentlig også om 5 år – skal finde en fornuftig løsning på.
Frode Sørensen (S), 2005-06-16:
Jeg vil nu her over sommerferien tænke over, om jeg har den samme tillid til De Konservatives ordfører.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Ørum Jørgensen, når han siger, at det her er et afbalanceret forslag: Hvordan ville hr. Per Ørum Jørgensen betragte forslaget, hvis det var uafbalanceret?
Hr. Per Ørum Jørgensen er glad for, at vi fortsat har en lukkelov.
Er det her ikke bare næstsidste trin, før Venstre gennemtrumfer, at den bliver ophævet?
Jeg må selvfølgelig give hr. Per Ørum Jørgensen ret i, at butikkerne lukker, når folk ikke vil handle der, men de folk, der handler om søndagen i Kolding Storcenter, i de store centre her omkring København, har jo ikke behov for at købe havregryn og flæskesteg hos den lokale købmand om mandagen; det er da klart, at de lukker.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-06-16:
Selvfølgelig gør det indtryk, men jeg vil sige, at når vi ser på det nationale kompromis, som en lang række organisationer er nået frem til, som HK også har tilsluttet sig, og som Forbrugerrådet også har tilsluttet sig, er der ikke ret langt fra det nationale kompromis til det lovforslag, vi behandler her i dag.
Det er derfor, jeg mener, at vi har en afbalanceret løsning, som ikke vil få de konsekvenser, som f.eks. en øjeblikkelig afskaffelse af lukkeloven ville have haft.
Der er ikke langt fra det nationale kompromis til det lovforslag, vi behandler her i dag, og det ærgrer mig, at partier som Socialdemokratiet, De Radikale og SF ikke bakker op om dette fornuftige forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-16:
Jeg forstår, at hr. Per Ørum Jørgensen mener, at det her er det gyldne snit, hvor det ingen negative konsekvenser har for de små butikker, ingen negative konsekvenser har for de mindre mobile forbrugere.
De er lodret imod det her.
Hvad siger ordføreren til det?
Gør det ikke noget indtryk på ordføreren, at det faktisk er sådan?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-06-16:
Jeg gentager gerne mig selv: Jeg tror, at når butikker lukker, så skal vi altså passe på, at vi ikke entydigt giver lukkeloven skylden for det.
Når butikkerne lukker, så er det, fordi folk ikke køber deres varer i butikkerne.
Sådan er det jo.
Kl. 9.45
Som konservativ er jeg da glad for, at det er lykkedes os at få en afbalanceret løsning, så lukkeloven ikke bliver afskaffet.
Der er nemlig ingen tvivl om, at det, hvis man havde taget skridtet fra de 8 søndage til 52 søndage – hvad der jo er to store partier her i Folketinget som går ind for – så havde fået store konsekvenser.
Her har vi en afbalanceret løsning.
Vi har det rigtige tempo på den her liberalisering af lukkeloven, hvor vi går fra 8 søndage til 20 søndage.
Jeg synes faktisk, at det er et rigtig godt og fornuftigt forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-16:
Nu står hr. Per Ørum Jørgensen heroppe og giver udtryk for, at det her overhovedet ikke har nogen betydning.
Jeg må næsten forstå ordføreren sådan, at det her slet ikke betyder noget, at det slet ikke lægger noget pres på de små butikker, at det slet ingen ulempe er for svage forbrugere i yderområderne.
Skal det virkelig forstås sådan?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-06-16:
Det gør mig lidt ondt, at Socialdemokraternes ordfører nærmest er i gang med at mane en national katastrofe frem.
Det, vi taler om, er, at regeringen fremlægger et afbalanceret forslag til en ny lukkelov.
Når jeg står her i dag, så er jeg glad for, at vi fortsat har en lukkelov, at vi har fundet en afbalanceret løsning, der tager hensyn til de butiksansatte, til detailhandelen, og som også tager hensyn til forbrugerne.
Jeg synes, at Socialdemokraternes ordfører måske overdriver de skrækscenarier lidt, som dette skulle medføre, nemlig at butikkerne dør rundtomkring i landet.
Jeg tror ikke, det er lukkeloven, der lukker butikkerne.
Jeg tror, at butikkerne lukker, hvis kunderne ikke handler i dem.
Der er altså en væsentlig forskel.
Jeg tror, at vi skal passe på, at vi ikke kører for langt ud ad den tangent, at det er lukkeloven, der afgør, om butikkerne stadig væk har en fornuftig omsætning og dermed er levedygtige i fremtiden.
Det er korrekt, at vi har fjernet en del af reguleringen der, og jeg mener personligt ikke, at det er i lukkeloven, vi skal regulere et spørgsmål om salg af spiritus.
Så kan vi altid diskutere, om det er rigtigt, at aldersgrænsen hedder 16 år, når det gælder køb og salg af spiritus og tobak, eller om vi skal ind og kigge på den.
Jeg kan ikke se, at jeg som lovgiver skal påtage mig det ansvar, men hvad angår de unge, er jeg helt klart med på, at der har vi et ansvar, og det skal vi selvfølgelig kigge på.
Så er spørgsmålet, om det er rigtigt, at grænsen hedder 16 år.
Jeg mener, at det er det rigtige sted at se på det.
Alt i alt føler jeg, at vi har et godt forslag til en ny lukkelov, et afbalanceret forslag, der tager hensyn til så vel butikkerne som til de butiksansatte og også til forbrugerne.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Jeg vil gøre alt for ikke at forlænge den her debat, så jeg prøver en gang til meget kort at sige en ting.
Det her handler om, at man skal beskytte den private ejendomsret, når der indgås en kontraktlig forpligtelse mellem to parter, og det skal gælde for alle.
Det skal gælde for A.P. Møller, og det skal også gælde for hr. og fru Jensen.
M053S47324871subh.fm Page 4763
Det er sådan set meget enkelt det, det handler om, og hvis der bliver tvivl om, hvorvidt den beskyttelse, man har ifølge grundloven, bliver krænket, så er det da ikke så mærkeligt, at det ændringsforslag trækkes.
Det er så enkelt, men man blæser det op til noget helt andet.
Det handler meget enkelt om, at den enkelte borger i Danmark har retsbeskyttelse, og at den skal vi fastholde.
Per Clausen (EL), 2005-06-16:
Det står nu helt klart, at Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at forsøge at beskytte de små handlende mod overgreb fra de store kæder med henvisning til, at der måske kan komme en sag.
Jeg synes, hvis der stadig væk er nogen fra Dansk Folkeparti, der lytter til denne debat, at de skal overveje, om det er et synspunkt, Dansk Folkeparti er villig til at forsvare ude i samfundet efterfølgende.
Vi har hørt, hvordan hr. Jens Hald Madsen er sluppet fra det.
Det var ikke kønt, for det viser jo, at skrækken for, at Bilkas advokater og A.P. Møllers advokater skulle være skrappere end kammeradvokaten, er så stor, at man fra den side i dag dikterer lovgivningen i Folketinget.
Ærlig talt, så troede jeg ikke, det var Dansk Folkepartis holdning, at det skulle være sådan.
Det kan godt være, Dansk Folkeparti ikke synes, der skal være nogen planlov, og derfor synes, at Bilka skal have lov til at bygge stormagasiner overalt i landet, men at A.P. Møller også skal diktere, at Dansk Folkeparti ikke kan fastholde et forslag, der vil beskytte de små handlende i det her land, synes jeg er rystende.
Læg mærke til, hvad hr. Jens Hald Madsen siger til sidst: Det kan være, der bliver en sag.
Det kan være, vi taber den.
Derfor må vi hellere stemme imod det her forslag.
Det er ynkeligt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-16:
Det er rigtigt, at der er noget, der hedder magtens tredeling, der er også noget, der hedder magtens fuldkommenhed, og det vist det, vi står over for her.
Vores retning i det her er også at give plads til de små butikker, og vi har en fornemmelse af, at man et eller andet sted vil trække den allerallermindste usikkerhed frem for at bremse det, og det er altså ikke rimeligt.
Derfor går vi ind i denne sag.
Kl. 9.30
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
De siger, at de ikke kan tage stilling.
Det var ikke det, som vi fik refereret på mødet i går.
Der sker det på udvalgsmødet, at der kommer en telefonisk opringning til et af medlemmerne i udvalget.
Udvalgsmedlemmet refererer, hvad samtalen har været om, og det drøftes kort i udvalget.
Det kan ikke være meningen, at vi på det grundlag kan træffe en beslutning.
Jeg vil gerne læse det op en gang mere for hr. Jens Hald Madsen: »Jeg finder ikke på det foreliggende grundlag at kunne tage konkret stilling ...«.
Det er det, der står.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Der er jo noget, der hedder magtens tredeling, og hvis det er sådan, at der vil blive tvivl om kontraktlige forpligtelser i den lovgivning, der bliver vedtaget, så vil der simpelt hen bare blive en retssag, og hverken den radikale ordfører eller jeg ved, hvad resultatet vil blive.
Det ved heller ikke den person, der har hjulpet ministeren med at skrive svaret.
Derfor kan man jo ikke definitivt sige, om man vil tabe, eller om man vil vinde sådan en retssag.
Det, man kan sige, er, at man er i tvivl, og at man er usikker på, om det rammer en overtrædelse af grundloven.
Så synes jeg måske, at man som lovgiver burde have så meget respekt og lytte til de eksperter, vi rent faktisk har ansat til at bidrage med, om noget er på kant med de regler, der er.
Det er det tilsyneladende, og derfor er det blevet afvist.
Længere er den ikke.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
Selvfølgelig er det vigtigt for Folketinget at vide, på hvilket grundlag man afviser et forslag.
Jeg vil gerne læse op, hvad der står i det svar, således at også hr. Jens Hald Madsen kan vide, hvad det er, vi diskuterer i dag: »Der foreligger ikke et nærmere kendskab til indholdet af centerkontrakterne.«
Derom må alle jo være enige.
Dernæst står der: »Jeg finder ikke på det foreliggende grundlag at kunne tage konkret stilling til, om et sådant forslag vil indebære ekspropriaM053S47324871subh.fm Page 4762 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM tion.«
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Hvis man ønsker at gøre ting, som egentlig er meget enkle, svære, så kan man da gøre dem svære.
Sandheden er, at uanset om det er det oprindelige ændringsforslag fra Dansk Folkeparti, der så senere blev stillet af Enhedslisten, så er essensen den samme, nemlig at man er i tvivl om, hvorvidt der kan være et erstatningsansvar på grund af ekspropriation.
Jeg behøver ikke at læse op af nogen skriftlig besvarelse, for det er meget enkelt, nemlig at hvis man er i tvivl om, hvorvidt et forslag er i strid med grundloven, så må man da vise den respekt, at man tager forslaget tilbage.
Det er det, Dansk Folkeparti meget ansvarligt gjorde.
At Enhedslisten så trækker det op igen for at lave polemik ud af det, er da for min skyld helt i orden.
Men grundlaget for, at vi kan afvise det ændringsforslag, er meget, meget solidt.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
Det stillede ændringsforslag er jo en omskrivning af et tidligere stillet ændringsforslag fra Dansk Folkeparti.
Det er jo vigtigt for udvalget at sikre, at de små butikker i forbindelse med den nye lukkelov ikke kommer i klemme.
Derfor omredigerede man det stillede forslag til en rimelig sikker juridisk formulering.
Men da der nu her til mødet i dag er usikkerhed om, hvad der egentlig står i juristernes svar, så kunne jeg ønske mig, at hr. Jens Hald Madsen kunne fortælle præcist, hvad de står i det skriftlige svar, der er kommet fra juristerne.
Jeg kan til Folketinget sige, at i går på vores udvalgsmøde fik et af medlemmerne en telefonopringning, hvor man fik refereret, hvad juristerne mente.
Andet ved udvalget ikke.
Men hr. Jens Hald Madsen kan måske over for det undrende Folketing fortælle, hvad juristerne skriftligt svarer.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at for Venstre, for regeringen betyder det meget, at man overholder sine aftaler, også når der skal ske en revision af lukkeloven.
Lukkeloven i er sin helhed en kompliceret lovgivning, og det her handler om en lille, lille bid af lukkeloven, nemlig spørgsmålet om, hvordan begge parter, der indgår en kontraktlig forpligtelse i et center, skal håndteres ved nye åbningsregler osv.
Det enkle i den her sag er, at det intet har at gøre med Bilka, det har simpelt hen noget at gøre med det, som vi ikke er flintrende ligeglade med, nemlig lov og orden.
Det er et spørgsmål om, at begge parter i en kontrakt skal være beskyttet.
Uanset om man er rig eller fattig, skal man beskyttes.
Derfor siger vi, at her har vi et problem, og derfor kan det ikke gennemføres.
Per Clausen (EL), 2005-06-16:
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Hald Madsen snakker udenom, for hvis hr. Jens Hald Madsen havde det ønske, at han ville liberalisere lukkeloven og samtidig beskytte de små butikker og han havde sympati for Dansk Folkepartis oprindelige forslag, så ville hr. Jens Hald Madsen sige, at vi her står med et problem, der kræver en grundigere behandling.
Så kunne vi snakke om det igen til efteråret.
Men for hr. Jens Hald Madsen er det så vigtigt at få gennemført den her lov, sådan at de store koncerner på det her område kan få deres vilje, at han pisker Dansk Folkeparti på plads, nægter at lave en grundig behandling af det her og siger, at af de skiftende forklaringer fra Justitsministeriet tror han på den, der er værst.
Problemet i den her sag er præcis det samme som i Bilkasagen i Horsens, nemlig at Venstre og Dansk Folkeparti, når det kommer til stykket, er flintrende ligeglade med de små handlende, hvis det handler om at tilgodese Bilkas interesser.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Jeg har stor respekt for, at alle politikere skal kunne komme op på talerstolen og blande sig i en debat, som de ikke har haft indsigt i eller har deltaget i tidligere.
Jeg har ikke set vedkommende i nogen som helst udvalgsmøder om den her sag, og det bærer det virkelig præg af, må jeg sige.
Kl. 9.20
Indholdet i det her er, at vi taler om en centerkontrakt, hvor to parter frivilligt indgår en aftale.
Det, vi så diskuterer her, er, om vi som lovgivere kan gå ind og bryde den her kontrakt.
Så siger juristerne, at det kan vi ikke, fordi vi risikerer, at staten får et erstatningsansvar.
Det har intet at gøre med Bilka.
Det har intet at gøre med de små butikkers rettigheder, for de rettigheder forhandler butikkerne selv med centerets ejer, og hvis de ikke vil være der, så kan de jo etablere sig et andet sted.
Der er jo ikke tvang i det her.
Per Clausen (EL), 2005-06-16:
Det her er jo fuldstændig utroligt.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, hr. Jens Hald Madsen, at han godt ved, at konsekvensen af dette lovforslag vil være alvorlig for de små butikker.
Han ville gerne hjælpe de små butikker, men på grund af usikkerhed om forholdet til grundloven tør han ikke.
Hvorfor tager hr. Jens Hald Madsen ikke konsekvensen af det og siger: Vi trækker hele lovforslaget tilbage og får en grundig behandling af, hvordan vi kan sikre de små butikker i fremtiden?
Hvis hr. Jens Hald Madsen ville det, så kunne jeg tage hans argument om grundloven og hans pseudojuridiske foredrag alvorligt.
Men når han ikke vil det, så står vi jo tilbage med det, der er konsekvensen af og konklusionen på den her debat, at når det kommer til stykket, så er det ikke os, der har et underligt forhold til A.P. Møller, Mærsk Mc-Kinney Møller, så er det Venstre, der har et underligt forhold.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Det, det handler om her, er, at uanset om man hedder A.P. Møller, eller om man hedder Hansen eller Jensen, så har man en retsbeskyttelse.
Så kan man ikke bare gå ind med tilbagevirkende kraft og ændre alle forholdene.
Frank Aaen (EL), 2005-06-16:
Først var der et ændringsforslag, og der sagde juristerne i Justitsministeriet, at det muligvis kunne være i strid med grundloven.
Så kommer dette ændringsforslag, som er uendelig meget mildere, ikke med vores gode vilje, men o.k. Jeg vil påstå, at regeringen er paranoid med hensyn til grundloven.
Ministeriet siger, at man slet ikke har svaret på, om det er i strid med grundloven.
Det, vi ved, er, at de store kapitalkæder og de, der ejer de store centre, er imod.
Der ikke er noget sagligt belæg for regeringens politik, der er kun det belæg, som vi også så under Bilkasagen i Horsens, at når de store kapitalkæder, når de, der ejer de store butikker og de store centre, siger noget, så siger regeringen ja og amen uanset indhold.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Nu ved jeg jo godt, at hr. Frank Aaen har en eller anden paranoid opfattelse af A.P. Møller osv.
Jeg synes bare ikke, det har særlig meget at gøre med indgåelse af en kontrakt i et center.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Jeg kan ikke se, hvordan man kan rode en Bilkasag ind i en diskussion, der handler om, hvorvidt det ændringsforslag, der oprindelig blev stillet af Dansk Folkeparti, kan være i strid med grundlovens § 73, og få kørt det over til en Bilkasag.
Det er godt gået, men der er bare ikke nogen sammenhæng i det, og det har intet at gøre med det, vi diskuterer.
Vi kan da godt diskutere Bilka osv., men det har bare ikke så meget at gøre med ændringsforM053S47324871subh.fm Page 4760
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM slaget, der er blevet trukket tilbage.
Det bliver jeg nødt til at sige til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2005-06-16:
Hvor svært kan det være, spørger hr. Jens Hald Madsen.
Jamen jeg er helt enig: Hvor svært kan det være?
Det er ganske enkelt, for når der er en strid om et Bilka i Horsens, og regeringen skal tage stilling, så behøver man bare spørge: Hvem ejer Bilka i Århus?
Så har man svaret.
Selv om det var ulovligt, så siger regeringen, at det skal gøres lovligt.
Når man har en strid mellem små butikker og deres mulighed for at kunne overleve og nogle store centre med store butikskæder, kapitalkæder, så behøver man ikke at kigge på substansen, så behøver man bare at kigge på, hvem der har pengene.
Hvem er de største?
Så er det dem, der har ret.
Sådan er regeringens politik.
Det er ikke så svært.
Hr. Jens Hald Madsen har fuldstændig ret.
Det er ikke så svært.
Det er sådan, regeringens politik er.
Frode Sørensen (S), 2005-06-16:
Hvordan kan noget være et mellemværende mellem to parter, når den ene part ikke har en kinamands chance for at ændre det, som den anden part vil, nemlig at man skal holde åbent lige så mange søndage, som centeret holder åbent?
Hvordan hænger det sammen?
Hvorfor skulle vi ikke tage og få afprøvet, om dette ændringsforslag virkelig var så galt, som det seneste udspil, vi fik fra Justitsministeriets jurister, sagde?
Karen J. Klint (S), 2005-06-16:
Socialdemokraterne har hele tiden understreget, at vi ikke er imod en decentralisering, men at vi er imod en udhuling af fagligheden, af kvaliteten, at vi er imod tab af retssikkerhed.
Det er jo ikke sådan, at alle borgere bliver rundtossede af, at der er to indgange.
der stod »kommune« på, for det er jo ikke sikkert, at den dør var den bedste at gå ind ad.
Hvis kommunen ikke rådfører sig med andre, har man nu kun døren over til det sociale nævn, altså klagevejen, og det er en langsom vej og ikke nødvendigvis en faglig sikkerhedsvej.
En anden nuance på spørgsmålet her er også, at jeg altså ikke tror på, at det kommende år bliver året for den faglige kamp.
Jeg tror, at det bliver en kamp mellem de to nye ressortområder: de nye regioner og de nye kommuner.
KL’s bestyrelsesmøde i morgen skal faktisk drøfte magtkampen om de to forskellige forhandlingspositioner, som amter og kommuner har om fordelingen af de sociale institutioner.
Per Clausen (EL), 2005-06-16:
Vedtagelsen af det her ændringsforslag vil intet forandre ved, at alle borgere i det her land har retsbeskyttelse, for alle borgere har stadig væk ret til at anlægge sag.
Det, der er pointen her, og det fremgår jo også af hr. Jens Hald Madsens sidste indlæg, er, at det i grunden ingenting har med grundloven at gøre.
Det har noget at gøre med at beskytte de store kæders økonomiske interesser.
Det er det, der dækker over denne beskyttelse af den private ejendomsret, det er jo ikke beskyttelse af de små handlende og deres interesser, men af de store kæder.
Det hele handler altså slet ikke om grundloven.
Det hele handler om, at hr. Jens Hald Madsen lægger uhyre stor vægt på at forsvare de store kæders interesser.
Det kan jeg godt forstå, for det er Venstres og De Konservatives eksistensberettigelse i det danske samfund.
Jeg spørger bare endnu en gang: Er det også Dansk Folkepartis eksistensberettigelse?
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslagene.
Kl. 9.35 Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 vedtoges uden afstemning.
Underændringsforslag nr. 3 til ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 47 stemte for, 61 imod.
Underændringsforslag nr. 5 til ændringsforslag nr. 4 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 2 og nr. 4 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget som helhed sattes herefter til forhandling.
Forhandling