Lars Barfoed (KF), 2002-12-03:
Når hr. Keld Albrechtsen siger, at det, der egentlig er tanken med forslaget, er, at lobbyisterne ikke skal skrive reglerne, det skal embedsmændene og politikerne gøre, er jeg naturligvis helt enig i det.
Man kan lytte til lobbyisterne, de kan have gode ideer, og dem kan man så tage imod, eller man kan forkaste dem, hvis man ikke synes, de er gode.
Men hvor helt præcis er det så, man har gavn af hr. Keld
Albrechtsens og Enhedslistens forslag?
Der tales om, at man skal udelukke betalte lobbyister fra at deltage i komiteerne. Men der er jo ingen, der siger, at det, som de bidrager med i komiteerne, nødvendigvis er det, som man i sidste ende adopterer som reglerne.
Men hvis de foreslår noget fornuftigt, er det jo rimeligt nok.
Og derfor synes jeg da ikke, at man på forhånd skal udelukke deres tilstedeværelse, blot fordi de tilfældigvis er ansat i en organisation eller får penge for at drive lobbyvirksomhed i modsætning til nogle, som gør det på frivillig basis.
med forslaget.
Jeg vil også gerne starte med at rose forslagsstillerne.
Jeg synes, det er godt, at man har taget initiativ til, at vi får en debat om disse forhold.
Der er i det hele taget for lidt debat om Den Europæiske Union i det danske Folketing, så tak for det.
Jeg synes da også, at jeg vil starte med at sige, at der gennemgående er en række gode tanker og målsætninger i de forslag, som Enhedslisten har fremsat.
Når vi alligevel ikke kan stemme for beslutningsforslagene, skyldes det flere forhold.
Vi er ikke enige i alt, hvad der står i beslutningsforslagene, og vi finder også, at meget af det, der står, er for unuanceret og ikke i tilstrækkelig grad er set i en bredere sammenhæng, hvilket er nødvendigt at gøre.
Vi mener også, at noget af indholdet i forslagene er præget af en noget gammeldags, stalinistisk tilgang til tingene.
Så er der også en del af de forslag, der er lagt op til
skal gennemføres, som EU allerede er ved at tage hånd om, bl.a. i forbindelse med den hvidbog om good governance, som Kommissionen har fremlagt.
Som det sidste generelle punkt vil jeg som begrundelse for, at vi afviser forslagene, sige, at der også er en række af elementerne, som kræver, at vi nu lige afventer den traktat, der er ved at blive gennemført i EU, før vi tager stilling til, hvordan traktatens bestemmelser skal implementeres i det praktiske liv i Den Europæiske Union.
Så vil jeg gerne knytte nogle bemærkninger til de enkelte forslag.
Først til B 8 om aktindsigt og offentlighed i Den Europæiske Union: Her er der virkelig mange gode intentioner og målsætninger.
Det Konservative Folkeparti ønsker bestemt mere åbenhed i EU på en række områder, dels i EU's forvaltning, som det her forslag jo i høj grad lægger op til, dels i EU's beslutningsprocesser.
Når vi ikke kan støtte forslaget, er det, fordi det er forkert timet.
Der står oven i købet i forslaget, at det er meningen, at det danske formandskab skal fremlægge disse forslag under formandskabet.
Dette er jo, som det er Enhedslisten bekendt, ved at udløbe, og så er der jo ikke meget mening i at kræve, at vi skal fremlægge det under vores formandskab. Så skulle vi også gerne nå så langt som muligt i retning af at stadfæste principper om åbenhed i den nye EU-traktat, før vi igen tager fat på at se på forvaltningsreglerne i EU.
Det er dog ikke længe siden, at der er blevet vedtaget nye regler om åbenhed i EU's forvaltning, så lad os lige få den nye traktat på plads, før vi går videre med det.
Så ønsker Det Konservative Folkeparti også, når vi taler åbenhed, at vi går videre end blot at tale om forvaltningen i EU, vi ønsker også, at der bliver set på beslutningsprocesserne, som kan trænge til mere åbenhed.
Der er også en række bemærkninger i forslaget om undtagelserne, som vi ikke er helt enige i, for så vidt det skal forstås derhen, at undtagelserne nærmest sådan over en kam skal fjernes.
Man må jo trods alt acceptere, at der er forhold, som det vil være skadeligt for borgerne eller for virksomhederne eller for EU's interesser, at der er aktindsigt i.
Sådan er det jo også i de danske forvaltningsregler.
Men vi vil egentlig gerne se, om vi kunne komme længere i retning af at skabe åbenhed i EU's forvaltning.
Så meget vil jeg gerne medgive.
Når det gælder B 9 om lobbyister i EU, vil vi afvise det forslag, bl.a. fordi det demokratisk set er betænkeligt at udelukke visse grupper fra at deltage i komiteer og udvalg.
Der er i forslaget en lidt besynderlig sondring mellem lobbyister, som er betalte, og lobbyister, som ikke er betalte.
Det tror jeg for det første ville give anledning til temmelig megen administrativ forvirring: Hvem er betalt, og hvem er ikke betalt?
Kan man nu altid gennemskue det?
Jeg vil i hvert fald gøre opmærksom på, at det jo udelukker udmærkede danske lobbyister fra Danmarks Naturfredningsforening, som måtte være ansat i foreningen, fra Dansk Arbejdsgiverforening og mange andre udmærkede danske organisationer, fra at deltage i arbejdet i udvalg og komiteer.
Det synes jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Registreringen synes jeg også man i hvert fald skal overveje noget.
Der ligger jo også altid noget betænkeligt i for megen registrering af folk med visse synspunkter.
Jeg synes, at denne tendens til registrering og ikke mindst denne tendens til at udelukke visse grupper fra overhovedet at deltage i beslutningsprocesserne er præget af sådan en lidt gammeldags, stalinistisk tilgang til tingene, som vi i Det Konservative Folkeparti ikke er med på.
Men vi vil gerne se på, om der er konkrete problemer i forbindelse med lobbyisters adfærd i EU, og endda også overveje, om en eller anden registrering kan gennemføres, uden at vi tilsidesætter demokratiske principper, og se på, om vi i hvert fald kan sikre, at der er åbenhed omkring alle henvendelser fra lobbyister til EU's forvaltning.
Men jeg vil godt generelt sige, ikke mindst da jeg selv har ernæret mig som lobbyist igennem mange år, at det jo egentlig er et hæderligt erhverv at være lobbyist.
Det er jo kun godt, at der er folk med indsigt på bestemte områder, som gør deres synspunkter gældende og sørger for, at beslutningstagerne er tilstrækkelig informeret om det, de tager stilling til. Politikere kan jo altså ikke sidde bag de tykke mure på Christiansborg og andre steder og tænke sig til alt og vide alt.
Det er vigtigt, at der er en kontakt med lobbyister, og derfor synes jeg, man skal passe på, at man ikke lægger lobbyisterne for had.
Tværtimod har demokratiet stor gavn af lobbyister.
Mere tekniske administrative bestemmelser må nødvendigvis overgives til Kommissionen, og så er det ikke konsistent, at der, som forslaget lægger op til, skulle være en stemmefordeling i komiteerne svarende til Ministerrådet, for det er der jo heller ikke i Kommissionen.
Hvis beslutninger først er delegeret fra Rådet til Kommissionen, er der ikke konsistens i at forlange, at delegerer man så videre til nogle komiteer for at overveje, hvordan retsakterne nærmere skal udformes, så skal der være en stemmefordeling som i Ministerrådet. Jeg er i øvrigt ikke sikker på, at det ville være i dansk interesse, at der var en sådan stemmefordeling i komiteerne, da vi sikkert har bedre gavn af at kunne tale og komme med vores argumenter og stemme pr. hoved i komiteerne, end hvis der skulle stemmes efter landestørrelse.
Til B 11 om embedsmænds lobbyarbejde: Vi har ikke meget sympati for, at Kommissionen sådan driver meget bevidst lobbyistvirksomhed i danske virksomheder, organisationer osv. Det kan måske være lidt for påtrængende.
Men det er også særdeles betænkeligt at begynde at lægge begrænsninger på ytringsfriheden, og det er jo det, forslaget lægger op til. Igen her en noget stalinistisk tilgang til tingene.
Man må acceptere, at vi har ytringsfrihed, og at folk taler med hinanden, og vi kan ikke forhindre embedsmænd i Kommissionen i at tale med danskere, selv om Enhedslisten gerne ville det.
Der er jo også danskere, der tager til Kommissionen og driver lobbyistvirksomhed, og der er danskere, som befinder sig i Bruxelles og taler med folk fra Kommissionen.
Må de så godt fremføre deres synspunkt, bare de møder nogen nede i Bruxelles, men ikke tale med folk om deres synspunkter, når de møder folk i Danmark?
Det er ikke logisk.
Jeg kan se, at min tid er ved at være udløbet, så jeg vil blot slutte med at sige, at vi har sympati for forslaget
om mere åbenhed i procedurerne mellem Parlamentet og Kommissionen.
Vi vil godt afvente en ny traktat, hvor vi kan se, hvilke beslutningsprocesser det reelt er, der skal være gældende i henhold til den nye traktat.
Men vi har sympati
for, at da det er lovgivning, der foregår i disse forligsudvalg, skulle der være en større grad af åbenhed omkring det. Endelig om de alternative videnskabelige vurderinger i EU: Det er selvfølgelig vigtigt, at EU baserer sine beslutninger på nuancerede beslutningsgrundlag, hvor alle saglige vinkler er belyst.
Men det er nu også vores indtryk, at man i vid udstrækning inddrager alternative videnskabelige udlægninger af tingene.