runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-08:
Jeg vil godt takke for finansministerens sidste svar, for det betragter jeg faktisk som en imødekommelse, altså en anerkendelse af, at det sådan set ikke var et spørgsmål om, at man ikke kunne tåle at komme længere ned end de 180.000.
Det var slet ikke det, der var tale om.
Og på den måde har vi så eftertrykkeligt fået sat Venstres ordfører på plads, og det er jeg meget glad for, for det var det, Venstres ordfører tidligere på dagen fremturede med, nemlig at det citat, som han læste op af, kunne bruges til at indikere det.
Spørgsmålet var, at man skulle styre tempoet, og det gjorde
man så.
For det andet er jeg også glad for, at finansministeren bekræfter, at det er ufattelig vigtigt, at man fører en stram finanspolitik, at der er tjek på pengene, at man ikke bruger flere penge, end man har.
Derfor kan det bare undre, at det, man lægger op til fra regeringens side, præcis er at gøre det, som man forsøgte på på den avis, der hed Dagen, nemlig bruge penge, tonse nogle forventninger op og så håbe på, at pengene kom hjem ved, at man senere kunne sælge nogle aviser.
Det er jo det, man gør, når man laver den finanspolitik, som regeringen lægger op til nu.
Man laver skattelettelser, man garanterer folk skattelettelser, men man ved godt, at man har kun råd til dem under den forudsætning, at man er i stand til at skaffe tilstrækkelig mange i arbejde, skaffe tilstrækkelig mange abonnenter, kunne man sige, men man har bare ikke lagt nogen plan for endnu, hvordan man skal skaffe alle de ekstra i arbejde.
Man har ikke aftalerne i hus.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Nu begynder finansministeren fuldstændig ligesom Venstres ordfører at tale om overførselsindkomster i det øjeblik, jeg siger, at udgifterne i kommunerne stiger.
Det var faktisk ikke det, jeg talte om, og jeg vil gerne bede finansministeren én gang for alle slå fast heroppe fra denne her talerstol, at der findes andre lovpligtige udgifter i denne verden for kommunerne end lige netop overførselsindkomsterne.
Og det er jo præcis ikke overførselsindkomsterne, jeg taler om, for som finansministeren fuldstændig rigtigt redegør for, så er der korrigeret for dem, inden man lægger væksten oveni. Nej, jeg taler om en række andre udgifter, som stiger, og jeg taler netop om, at behovet i kommuner og amter stiger med mere, end hvad vækstrammen kunne klare, og derfor er der nedskæringer i kommuner og amter.
Indimellem føler jeg simpelt hen, at vi lever i hver vores verden, for
kommer man ud rundtomkring i landet uden for Christiansborgs tykke mure, så er der jo ikke nogen, som ikke giver os ret i, at der er nedskæringer i kommuner og amter.
Det er faktum, ligesom at faktum er, at arbejdsløsheden stiger, ligesom faktum er, at regeringen endnu i dag ikke er kommet med et eneste bud på nye initiativer til at afskaffe arbejdsløsheden.
Det venter vi stadig spændt på.
Thor Pedersen (V), 2003-05-08:
Jeg er da glad for, at hr. Nicolai Wammen nu siger, at han talte om den sæsonkorrigerede ledighed, men det var da ikke det, hr. Nicolai Wammen sagde, for han sagde, at han mødte flere, der nu var blevet arbejdsløse, altså personer.
Det er der ikke.
Der er altså 1.800 personer færre ledige i marts end i februar, og der er i alt knap 4.000 færre ledige i antal personer i marts i forhold til i januar, altså januar til marts.
Sådan er det.
Så man må vælge, hvad man taler om.
Men jeg er enig i, at fagligt set er det interessante målbillede den sæsonkorrigerede del, men så skal man altså også sige det.
Så er det altså ikke længere personer, man taler om, hvis man siger, at man møder flere, der er blevet ledige fra måned til måned, for det er ikke tilfældet.
Det er det modsatte, der gør sig gældende.
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Anders Samuelsen har så svært ved at forstå det, men det er måske forskellen mellem liberal tankegang og radikal tankegang, at det måske kan være svært egentlig sådan at forstå den almindelige logiske tankegang.
Hvad var det, man havde mulighed for overhovedet at opsuge
, uden at det gav flaskehalse og inflation?
Og det er jo præcis den samme vurdering, der gør sig gældende lige nu.
Når Nationalbanken og alle fagligt saglige økonomer siger, at der ikke er plads til finanspolitiske lempelser, så er det en her og nu-vurdering af, hvilken kapacitet vi egentlig kan opsuge uden at skabe flaskehalse.
Det er derfor, vi taler om, at der ikke er plads til egentlige yderligere lempelser af finanspolitikken, og det forstår jeg at Det Radikale Venstre også er enige i.
Det er det, jeg har sagt, og derfor skal man ikke undre sig.
Det er jo vendt mod Socialdemokratiet, der har en opfattelse af, at det er forkert ved 160.000 at have en vurdering af, at man er meget tæt på kapacitetsgrænsen, men man kan godt, når man har 180.000 ledige, have den vurdering, at man risikerer at komme tæt på kapacitetsgrænsen.
Der siger jeg igen, at der selvfølgelig også indgår, hvordan vi forventer fremtiden.
Tror vi på, at konjunkturforløbet bliver ringere, eller bliver det bedre?
Og hvis man forventer, at man er tæt på kapacitetsgrænsen og samtidig forventer bedre konjunkturer, så er det ikke finanspolitikken, man skal arbejde med.
Så er det i givet fald andre her og nu-opgaver, man skal kaste sig over.
Fru Line Barfod kan stadig væk ikke forstå, at hvis man har et erhvervsklima, så virksomhederne kan beholde deres ansatte, så skaber det ikke ledighed.
Og det er ikke sådan, at virksomheder synes, det er en god idé at afskedige deres medarbejdere.
Det er for så vidt noget, virksomhederne synes
er en rigtig dårlig idé.
Hvis fru Line Barfod mener noget andet, så må fru Line Barfod godt mene det.
Det er bare ikke min opfattelse.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
Ministeren svarede ikke på mit spørgsmål før.
Ud over at man giver det private erhvervsliv skattelettelser i milliardstørrelse, uden at det har nogen som helst effekt på, hvor mange der kommer i arbejde, er den måde, man vil lette byrderne for de private virksomheder, så også det, man laver med »»Fire« i arbejde«, hvor man gør det endnu nemmere for de private virksomheder?
At man fyrer folk fra det arbejde, de har haft, med ordentlige løn- og arbejdsforhold og så i stedet får dem ud som tvangsaktiverede på kontanthjælp og med penge bagi fra kommunen?
Er det det, der er regeringens beskæftigelsespolitik, at folk skal sendes ud som tvangsaktiverede til en elendig løn, og hvis de nægter det, så får de pisken og bliver frataget deres kontanthjælp?
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Hvis finansministeren var tryllekunstner i cirkus, så tror jeg ikke, der var mange, der ville besøge det.
Det er klart, at når vi har anklaget regeringen for ikke at gøre noget ved arbejdsløsheden, når vi har påpeget, at ledigheden er stigende, så er det i forhold til den sæsonkorrigerede ledighed.
Og der er resultatet altså - og det vil jeg gerne bede finansministeren om at bekræfte - at den er steget med 25.000, og at vi fra sidste måned til denne her måned har oplevet, at over 3.000 flere er kommet ud i ledighed.
Samtidig vil jeg også helt stilfærdigt, og uden at finansministeren hidser sig for meget op, bede finansministeren om at bekræfte, at når det gælder de offentligt ansatte i både stat, kommuner og amter, har der i 3. og 4. kvartal sidste år været tale om et fald.
Der bliver færre ansatte i kommuner, amter og stat, der er tale om et fald i 3. og 4. kvartal.
Det vil jeg gerne bede finansministeren om ganske roligt at bekræfte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Det er bestemt ikke useriøst at beskæftige sig med nedskæringer over for de ældre, tværtimod.
Det er rigtig godt.
Man skal bare gøre det på et nogenlunde kvalificeret niveau.
Det er rigtigt, at TV 2 kiggede på nogle kommuner dér.
De eksempler, jeg kom med før, er jo heller ikke tilbagevist af Enhedslisten.
Eksemplet med de to køkkener, som man slår sammen til ét - man leverer nu valgmulighed for de ældre, men man sparer samtidig nogle penge - bliver taget med som en nedskæring i den såkaldte undersøgelse, man refererer til, men det kan sagtens af den ældre blive oplevet som en serviceforbedring, at man nu får valgmulighed hver eneste dag, i forhold til hvilken mad man vil spise.
At man flytter rundt på nogle midler i en kommune, behøver ikke at være en nedskæring.
De steder, hvor der er nedskæringer - og det er der nogle steder, det har vi sagt hele vejen igennem - synes vi, det er bedrøveligt. Vi har også sagt, at der er nogle kommuner, som har en økonomi, der er miserabel.
Så er der nogle kommuner, der har en langt bedre økonomi.
Derfor har vi sagt, at man bliver nødt til at omplacere til gunst for de kommuner, der har det rigtig slemt og sidder med en vis legemsdel i vandskorpen økonomisk, og det bliver man nødt til at tage højde for også i de kommuneforhandlinger, der kommer.
Klarere kan det jo ikke siges.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Der er, siden den blev lavet, kommet nogle justeringer i forhold til den demografiske udvikling - flere ældre, flere skolebørn, hvilket indvirker herpå.
Det er derimod regeringen, der nu bruger situationen til at skære ned og fjerne en masse penge fra den offentlige sektor, som skal puttes over i privat forbrug, hvilket betyder, at man kommer til at miste ressourcer i den offentlige sektor svarende til 15.000 ansatte.
Det er regeringens problem, ikke Socialdemokratiets,
men vi vil gerne holde regeringen fast på en ansvarlig velfærdskurs.
Jørgen Bastholm (V), 2003-05-08:
Jeg har et spørgsmål til hr. Nicolai Wammen.
Har Socialdemokratiet nye målsætninger for væksten i den offentlige sektor i forhold til 2010-planen?
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Til fru Line Barfod: Nu tilkommer det ikke mig at indbyde til regeringsforhandlinger.
Jeg tror også, jeg ville få problemer med statsministeren.
Det er i hvert fald vores intention, det er det, vi gerne vil.
Derfor er vi også i en situation, hvor der er brug for, at vi får gang i økonomien.
Der er brug for, at vi siger til denne regering, som siger, at der ikke er brug for noget som helst, og at vi bare skal vente og se: Det er ikke godt nok.
Vi vil ikke efterlade Danmark i en situation ligesom sidste gang, de borgerlige sad i regering, hvor det endte med 350.000 arbejdsløse.
Der er brug for en anden vej.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
Det kunne da være spændende, hvis magtforholdene ændres her i landet, så der blev en regering med Enhedslisten, og hvor Socialdemokraterne begyndte at samarbejde til venstre i stedet for til højre.
Så kunne det være, at man i stedet for at straffe de mennesker, der er så ulykkelige at stå uden arbejde, begyndte at skaffe dem noget arbejde.
For der er jo gode eksempler med, at man giver folk en mulighed for at komme i arbejde.
Der er f.eks. Spydspidsen i Københavns Kommune, der har rigtig gode resultater med at få unge, der er på vej i en forkert retning, i gang med et arbejde, hvor man sikrer, at de får en rigtig løn.
Der er renholdningsselskabet R 98, der har lavet arbejdspladsoplæringer og fået virkelig gode resultater med integration, fordi man sikrer, at folk har mulighed for at få en ordentlig løn.
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke være med til at gå den vej, i stedet for at man straffer de arbejdsløse og oven i købet sender dem ud i tvangsaktivering, så rigtige job bliver erstattet med tvangsaktiverede på kontanthjælp?
Det er da den forkerte vej at gå, hvis vi ønsker et land, hvor de fleste borgere har et ordentligt arbejde og har mulighed for at deltage i samfundet.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Til fru Gitte Seeberg vil jeg sige, at det, der bliver nævnt fra fru Gitte Seeberg om, at der kommer flere i arbejde ude i kommuner og amter, ganske enkelt ikke er det, der sker i øjeblikket.
Tværtimod bliver der skåret ned, markant ned, mange tusinde mennesker har mistet deres arbejde ude i kommuner og amter i de seneste måneder.
Det er sygeplejersker, der bliver fyret ude på vores hospitaler, det er pædagoger, der bliver fyret, det er folk inden for hjemmeplejen, der bliver fyret, fordi kommunerne ganske enkelt ikke kan få økonomien til at hænge sammen, fordi regeringen har lavet nogle aftaler, der er enormt stramme.
Der er et skattestop.
bliver lagt op til, at der ganske enkelt ikke er plads i økonomien.
De skal så justeres i forhold til, at der er kommet nye oplysninger om den demografiske udvikling, men derudover er det grundelementet i det.
Der, hvor regeringen gør noget andet,
er, at man går ind og skærer ned i forhold til det, der er brug for, på et tidspunkt, hvor der bliver flere børn, hvor der bliver flere ældre.
Og det er det, der er humlen i det.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Ja, selvfølgelig vil vi gerne skaffe flere i arbejde.
Det håber jeg vi er enige om.
Derfor er vi også enige i en lang række af de initiativer, som også Enhedslisten har peget på.
Vi har sat gang i byggeriet.
Vi har fremlagt en skatteplan, der vil skaffe mellem 20.000 og 25.000 flere i arbejde
, osv.
Det er vores håb, at »Flere i arbejde« vil betyde, at der bliver rettet op på det misforhold, der er mellem lønnet arbejde, dagpenge og kontanthjælp, at det bliver attraktivt for folk at komme ud og få et arbejde, og at vi fører en politik i det her land, hvor det kan lykkes.
Der tror jeg, Socialdemokratiet og Enhedslisten kunne trænge til at komme i regering igen, det ville være godt, også for landet.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-08:
Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at man ikke vil have lige så stramme rammer for kommunernes økonomi, som regeringen lægger op til.
Det, jeg synes man skal være opmærksom på i den forbindelse, er, at der er meget voldsomme behovsstigninger i kommunerne.
Der er et voksende antal ældre, som alle partier kappes om at sige at man gerne vil give en bedre service, men det bliver tit ved ordene.
Der er et voldsomt stigende antal skolebørn, som man siger skal have en bedre uddannelse, men man vil bare ikke sætte penge af til det.
Der er et voldsomt stigende antal gymasieelever, som man heller ikke vil sætte penge af til.
Der siger man, at det skal finansieres inden for den eksisterende ramme, når der kommer flere nye børn til.
Men hvad er det for en ramme, Socialdemokratiet finder
er rimelig i forhold til amter og kommuner?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Vi nåede et lille bitte skridt længere i svaret.
Nu anerkender Socialdemokraterne, at det er en god idé, at der er arbejde til de mennesker, der er arbejdsløse.
Det er en rigtig god idé, at der er arbejde til dem.
Kunne det ikke være sådan, at Socialdemokraterne skulle overveje at vente med at straffe de arbejdsløse, til de faktisk har skabt arbejdspladserne, som de arbejdsløse kan komme ud i?
Socialdemokraterne har været med til at indgå et forlig med regeringen, som går ud på, at man tager 1.000 kr. fra de fattigste familier i Danmark.
25.000 mennesker får 1.000 kr. mindre at leve for.
Hvad så med de resterende 22.500 mennesker?
De skal så straffes uden at have nogen som helst udsigt til at komme i arbejde.
Undskyld mig, er det socialdemokratisk politik, at man skal straffe arbejdsløse, vel vidende at der ikke er en jordisk chance for, at der kommer nogen stillinger?
Gitte Seeberg (KF), 2003-05-08:
Jeg synes ikke, hr. Nicolai Wammen er kommet med konkrete svar på mit konkrete spørgsmål om, hvad det præcis er for initiativer, Socialdemokratiet mener at regeringen bør iværksætte - hvis ordføreren lige vil lytte efter.
Jeg vil sige, at den sang om nedskæringer og afskedigelser i den offentlige sektor jo ikke er helt rigtig.
Sagen er den, at der har været en afgang inden for staten på 600 personer, men der er ansat 1.600 i amterne og 5.600 i kommunerne.
Det er da rigtigt nok, at der er færre ansat i staten, men samlet set er den offentlige beskæftigelse øget.
Det ved jeg så ikke om vi skal prale af som borgerlig regering, men det har jo hele tiden ligget i kortene, og det har vi jo også vedstået.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Fru Falcon havde misforstået mig, tror jeg.
I hvert fald var det, fru Falcon refererede mig for, ikke det, som jeg forsøgte at udtrykke, nemlig at Socialdemokratiet jo også i den tid, vi har siddet i regering, også med Det Radikale Venstre, har haft rammer for, hvor meget kommuner og amter måtte bruge.
Det er fornuftigt.
Det, der er problemet med regeringens politik, er, at de for at finansiere deres skattestop og deres skatteaftale med Dansk Folkeparti har brugt kassen og derfor sender regningen videre til kommuner og amter.
Det, Enhedslisten har lagt frem, kan vi have sympati
for, men det vil simpelt hen bruge for mange penge i den nuværende situation. Til hr. Kristian Jensen: Vi har fuld tillid til nationalbankdirektøren, hvis opgave det selvfølgelig er at have et vågent øje med dansk økonomi, ikke mindst med inflationsdelen, ligesom det er os som politikere, der skal holde meget øje med beskæftigelsesdelen.
Men jeg vil så spørge hr. Kristian Jensen, om han har fuld tillid til vismændene, som jo har rettet en meget, meget hård kritik mod regeringens skattestop og den politik, som Venstre står for.
Det synes jeg kunne være rimeligt at høre hr. Kristian Jensens svar på i en situation, hvor hr. Kristian Jensen er ordfører for et parti, som efterlod landet med 350.000 arbejdsløse, og som nu vil forhindre, at der bliver gjort noget effektivt for at få folk i arbejde nu, hvor vi begynder at se de negative tendenser igen.
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at vi gerne vil have folk ud i almindelige, regulære job, og vi vil også meget gerne kigge på det, hvis der er nogle problemer rundtomkring i forhold til »Flere i arbejde«, men den grundlæggende tanke er rigtig, og den står vi ved.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
Hr. Nicolai Wammen svarede ikke særlig klart tidligere, da jeg spurgte til Socialdemokraternes holdning til »Fire i arbejde« og det, at folk bliver sendt i tvangsaktivering.
I Egtved Kommune har man oplevet, hvordan Bodum er med til at trykke de ledige til at samle kaffekander og andet.
En mand i Egtved har oplevet, hvordan han tidligere havde en lille virksomhed, der pakkede kaffekander og andet for Bodum, men de fandt ud af, at det var billigere med tvangsaktiverede, og så blev han opsagt, og hans firma gik konkurs, hvorefter han blev sendt ud som tvangsaktiveret i kommunen og nu skal stå og lave nøjagtig det samme arbejde for kontanthjælpen.
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Det må være en mærkelig form for skizofreni, hr. Nicolai Wammen lider under, for han bruger Finansministeriets og regeringens regnedrenge som sandhedsvidne på, at det socialdemokratiske skatteudspil vil give så og så mange flere i beskæftigelse, men de samme regnedrenge kan ikke bruges, når jeg siger, at det socialdemokratiske skatteforslag er dybt ufinansieret og dybt uansvarligt.
Lad det ligge.
Det skal vi nok få en debat om i morgen under behandlingen af skatteforslagene.
Hvis hr. Nicolai Wammen ville lytte efter, vil jeg bare bede hr. Nicolai Wammen om at svare på det spørgsmål, som han undlod at svare på i foregående runde: Når nu Socialdemokratiet er uenig i de kraftige advarsler, vi har fået fra Nationalbanken, er det så, fordi man ikke har tiltro til Nationalbanken?
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Socialdemokratiet vil gerne skaffe folk i arbejde.
Vi vil gerne sørge for at få brudt den negative spiral, som er opstået under den nuværende regering.
Vi vil ikke bare sidde med hænderne i skødet, men gøre noget aktivt, så vi ikke måned efter måned skal se, at flere og flere mennesker ryger ud i arbejdsløshed.
Fru Gitte Seeberg spørger: Jamen hvad kunne man ellers gøre?
Det var hjemmehjælpere, der blev fyret, det var sygeplejersker, der blev fyret, det var ganske almindelige folk, der skulle tage sig af frontopgaverne.
Så til fru Rosenkrantz-Theil, der spørger, hvad det er, vi vil med »Flere i arbejde«: Vi vil gerne sikre et mere enkelt og individuelt system, men vi anerkender, at det er vigtigt, at der også er nogle job, de mennesker kan komme ud i.
Det er essensen i det, det er det, vi gerne vil samarbejde med Enhedslisten om, og det er det, vi har fremlagt en lang række konkrete forslag om.
Til hr. Peter Christensen vil jeg sige: Vores skatteforslag er i modsætning til regeringens finansieret.
Vores skatteforslag sender i modsætning til regeringens ikke en stor regning ud til kommuner og amter, som vil betyde nedskæringer af velfærden - nedskæringer over for skolerne, de ældre, børnene og sygehusene.
Peter Christensen (V), 2003-05-08:
Vi diskuterer, om der skal være en finanspolitisk lempelse, men vi kan ikke få at vide, hvor stor den skal være, vi kan ikke få at vide, hvordan den skal se ud, og vi kan heller ikke få at vide, om der er andre, der mener det samme eller bakker op om det synspunkt, hvilket nok betyder, at det er der ikke.
Regnedrengene vurderer, at det kan give en øget beskæftigelse på 20.000-25.000 personer at lave en lempelse på 15 mia. kr.
, fordi skatteudspillet er underfinansieret med 12-15 mia. kr. Er det svaret?
Selv om hr. Nicolai Wammen ikke siger det klart her fra talerstolen, er det så en lempelse i den størrelsesorden, vi skal forvente?
Jeg synes, det er lidt svært at have en dialog, når det ikke kan blive mere præcist end: I morgen skal det være en voldsom lempelse, og i dag skal det være en forsigtig lempelse.
Hvad vil Socialdemokratiet egentlig?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte, hvordan Socialdemokraterne har det med, at det eneste initiativ, Socialdemokraterne har været med til, er at straffe de arbejdsløse for at være arbejdsløse.
I virkeligheden leder det, hr. Nicolai Wammen har sagt, siden sidst jeg var på talerstolen, mig til at spørge: Hvad er det for nogle initiativer, Socialdemokraterne gerne vil tage, for at der kan komme flere i arbejde?
Vi har kritiseret Venstre for ikke at komme med ét eneste bud, og det gør Socialdemokraterne heller ikke.
Der kommer ikke ét eneste bud på, hvordan vi får skabt nogle flere arbejdspladser, og vi er efterladt i en situation, hvor det eneste, Socialdemokraterne indtil nu har gjort for at imødegå arbejdsløsheden, er at straffe dem, der bliver skubbet uden for arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne høre, om det er meningen, at det skal være generel socialdemokratisk politik at straffe de arbejdsløse for at være arbejdsløse, og at det er den måde, man vil skabe arbejdspladser på.
Eller vil Socialdemokraterne igen være en del af den opposition, som de burde tilhøre, og være med til at investere nogle midler inden for det offentlige, som kunne skabe nogle arbejdspladser?
Gitte Seeberg (KF), 2003-05-08:
Jeg vil sådan set bare følge op på det spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl rejste, nemlig betragtningen om, at der rent faktisk vil være en mindre finanspolitisk lempelse allerede næste år.
Jeg synes, det var spændende at høre det, som hr. Nicolai Wammen fremførte om Socialdemokratiets skattereform, men så vidt jeg husker, er den skattereform underfinansieret med noget i retning af størrelsesordenen 12 mia. kr. Mit spørgsmål er egentlig meget enkelt og meget klart, og jeg synes, vi savner et svar på det, især efter al den kritik, der har været af Venstres ordfører i starten af debatten: Foreslår Socialdemokratiet andet end at sætte mere gang i byggeriet?
Rent faktisk er det jo sådan, at det, den nuværende regering har taget initiativ til - i øvrigt med støtte fra Socialdemokratiet, og det er vi selvfølgelig glade for - skaber langt langt flere boliger end noget af det, der tidligere har været iværksat.
Faktisk er det sådan, at i dag er antallet af tilsagn til bygning af almennyttige boliger langt højere, end det nogen sinde har været. Mit spørgsmål er: Hvor meget skal vi have bygget, hvor meget skal være fremrykket, og hvilke andre forslag er der?