runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Til hr. Martin Lidegaards oplysning kan jeg fortælle, at der er 80 pct. reduktion, så det er nogle væsentlige procentsatser, vi taler om.
Jeg vil så spørge hr. Martin Lidegaard: Er det ikke korrekt, at man i den ansøgning, som fra første færd blev diskuteret med Københavns Kommune, talte om, at man ville have, at alle de her biler, altså også dem med EURO IV-normerne, skulle have partikelfiltre?
Hvis hr. Martin Lidegaard benægter det, vil han så ikke undersøge sagen, så han kan gå op og bekræfte, at det er rigtigt, og at der også var et 7-års-alderskrav med i det oprindelige forslag fra Københavns Kommune, som man diskuterede, og som er fuldstændig uholdbart?
Det tror jeg også hr. Martin Lidegaard er enig i.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Nu har det her forslag jo været forhandlet siden 1997, så der foreligger sikkert flere forhandlingsskitser.
Men det, vi har taget udgangspunkt i i det forslag, som vi diskuterer i dag, er, at EURO IV er undtaget, nøjagtig som hr. Dohrmann selv ønsker det.
Derfor er det altså svært at komme til en anden konklusion end, at når det kommer til stykket, vil Dansk Folkeparti ikke.
For sagen er præcis, at EURO IV er undtaget i den sidste forhandlingskitse, som vi tager udgangspunkt i i vores forslag.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Det er fint med nogle gode politiske intentioner om at få gjort noget ved miljøet, men jeg vil gerne spørge, om ikke ordføreren er betænkelig, når vi nu også hører, at der kan være forskellige juridiske problemstillinger i det, så man risikerer at bruge pengene på erstatninger i stedet for at lade dem få en miljøpolitisk effekt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Ja, det er jeg bekendt med.
Det har været sådan, at indgreb på miljøområdet kan have ganske stor effekt for dem, der bliver berørt.
De vil stå i en situation, som kan have ekspropriatorisk karakter, og derfor har man afvist forslaget fra Københavns Kommune.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Jeg har desværre ikke Justitsministeriet i ryggen, og hvis justitsministeren siger, at der er juridiske problemer i det, tager jeg selvfølgelig det til efterretning.
Men jeg kan bare ikke forstå, at regeringen ikke selv i løbet af de 4 år og 2 måneder, den har været ved magten, har spillet ud med et forslag, der kunne løse det her problem.
Og jeg har svært ved at forstå, at man ikke kan indrette det lovforslag, vi har fremsat her, på en måde, så det kan bære igennem, så københavnerne ikke i et år til hver dag skal gå og indånde alle de her partikler, som vi ved er så sundhedsskadelige.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Først vil jeg sige, at vi ikke trækker tiden ud, og vi er absolut ikke fodslæbende i den her sag.
Vi har absolut intentioner om, at det her skal gennemføres og lykkes.
Det er ikke muligt at gennemføre det på baggrund af oppositionens forslag.
Må jeg så ikke lige sige med hensyn til de 30 mio. kr. – det er nemlig et rigtig godt spørgsmål – at grunden til, at der ikke er træk på dem, naturligvis er, at der ikke er et krav om partikelfiltre.
Det er grunden til, at der ikke er træk på den ordning.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
O.k., jeg beklager meget forvirringen fra min side, men takker for ordet.
Da Det Radikale Venstre er medforslagsstiller til lovforslaget, kan vi – ikke overraskende – støtte det.
Som det er fremgået af debatten i dag, er vi i Det Radikale Venstre ret frustrerede over, at vi har et så påtrængende miljø- og sundhedsproblem, og at der er gået så lang tid, uden at regeringen har foretaget nogen aktiv handling for at løse det.
Vi er frustrerede over, at det ikke er regeringen selv, der et kommet med et udspil, og at den nu henholder sig til, at det, vi kommer med, ikke er juridisk holdbart og bærende.
Jeg kan ikke lade være med at have en fornemmelse af, at det, det i bund og grund handler om her, er, hvorvidt det er et rimeligt krav at stille til ejerne af tunge køretøjer, der vil køre i f.eks. København, at de skal give deres bil et filter på, hvis det er en tilpas forurenende bil.
Det synes vi er et rimeligt krav.
Vi synes, at forureneren betaler-princippet må slå igennem, og vi synes, at sundhedsproblemerne i København med mange hundrede døde borgere hvert år til følge er af en så graverende karakter, at der må kunne findes en fornuftig hjemmel til at få løst det miljø- og sundhedsproblem.
Det er muligt, at vi ikke har fundet de juridiske spidsfindigheder i vores forslag, men grundelementerne burde være der.
At Dansk Folkeparti ikke engang kan finde ud af støtte intentionerne i det her forslag, på trods af at partiet åbenbart stort set mener det samme, synes jeg er frustrerende.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Jeg vil godt lige starte med at rette fru Jytte Wittrock: Med hensyn til hvem det er, der får tingene igennem, kan men jo konstatere, at det er Dansk Folkeparti, der står bag finansloven, hvor vi bl.a. nedsætter afgiften på svovlfri dieselolie; vi kan konstatere, at det er Dansk Folkeparti, der bakker op om at nedsætte afgiften på partikelfiltrene; vi kan også konstatere, at det er Dansk Folkeparti sammen med regeringen, der afsætter 30 mio. kr. til en pulje, hvor man netop kan søge om midler til partikelfiltre.
Det siger jeg for bare lige at slå fast, at det er os, der har været med til det.
Så hvis resten af oppositionen gerne vil tage æren for det, så er det op til dem, men det er os, der har gjort det.
Det er jo fakta.
Vi vil gerne være med til at indføre de her miljøzoner, men det skal ikke være sådan, at det bliver en ekstra skat.
For de nyeste biler, som egentlig overhovedet ikke forurener, vil Socialdemokratiet have indført, at de skal have et partikelfilter påmonteret, altså følge EURO V-normerne, og så er det, fordi man ikke ved, hvad der er teknik, og hvad der er ren teori.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Jeg har i en årrække i min studietid boet på Nørrevold, og man skal ikke være der ret længe for at vide, at behovet for at gøre noget ved luftkvaliteten i København er meget stort.
Det var også mit udgangspunkt, da jeg deltog i en fjernsynsudsendelse vedrørende partikelforurening og dér sagde, at jeg havde en forventning om, at man relativt hurtigt kunne indarbejde Københavns Kommunes forslag og finde en løsning på, hvordan det kunne lade sig gøre.
Derfor er det naturligvis en skuffelse, at vi nu står i en situation, hvor forslaget ikke kan gennemføres.
Jeg har fuld forståelse for baggrunden, nemlig at forslaget er baseret på en midlertidig ordning på 3 år, og at det kan have ekspropriativ karakter, og derfor må forslaget afvises.
Det er klart, at et forsøg naturligvis er midlertidigt, og bliver det gjort permanent, ja, så er det ikke længere et forsøg.
Og en ordning med partikelfiltre vil påføre vognmændene en ganske stor økonomisk belastning, og det er klart, at det kan man ikke indeholde i en midlertidig løsning, som kun gælder for 3 år.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at situationen er alarmerende; jeg er enig i, at vi bliver nødt til at gøre noget, og at vi må sætte sundhed på dagsordenen, også her.
Det er klart, at vi ikke kan acceptere et forhøjet antal dødsfald, et stort antal hospitalsindlæggelser og et stort antal sygedage.
Derfor er det rigtigt at beskæftige sig med miljøzoner, og det har regeringen også gjort siden sin tiltrædelse.
Man har haft den politik igennem en periode.
Miljøzoner blev indarbejdet i regeringsgrundlaget i 2003, altså det andet regeringsgrundlag i den første regeringsperiode.
Under det samråd var både justitsministeren og miljøministeren til stede, og det blev tilkendegivet, at man måtte arbejde på hurtigst muligt at finde en hjemmel til, at det her kunne lade sig gøre.
Siden er der så indkommet tilkendegivelser fra København, Frederiksberg, Aalborg og Århus om interesse for at etablere miljøzoner.
Miljøzoner må forventes at have en væsentlig økonomisk konsekvens for vognmændene.
Der er regnet på de samfundsøkonomiske konsekvenser i DMU’s rapport, og den viser, at man i de forskellige scenarier har ganske forskellig effekt, men at der, hvis man regner med den sundhedsskadelige effekt, er en positiv samfundsøkonomi i at etablere miljøzoner.
Derfor er jeg også glad for, at ministeren i dag har tilkendegivet, at man vil fortsætte arbejdet og forsøge at arbejde sig hen imod en egentlig lovgivning på området, således at man kan regulere dette ganske komplicerede område, som bl.a. omfatter, hvordan sådan et område skal afgrænses, og hvilke regler der skal være gældende.
Det er vigtigt, at en sådan miljøzoneordning respekterer de reguleringer, der sker i EU, og de ordninger, der er vedrørende partikelforurening i den forbindelse.
Jeg tror på, at miljøzoner kan være med til at løse problemet, og jeg tror, at alle vil have gavn af det.
Derfor er jeg glad for, at ministeren har tilkendegivet, at man vil fortsætte arbejdet med et egentligt lovarbejde omkring indførelse af miljøzoner.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Så derfor vil jeg sige, at intentionerne – sådan som de ligger her – støtter vi, men vi skal have et forsvarligt grundlag at gøre det på først.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Jeg vil da være utrolig glad, hvis regeringen om et år endelig får gjort noget ved det her problem.
Det tror jeg da alle vil være glade for.
Det, jeg bare synes er utrolig frustrerende og uforståeligt, er, at det er oppositionen, der skal komme med et lovforslag; at det er oppositionen, der gang på gang skal bede regeringen om at gøre noget; at regeringen ikke selv, på trods af at det står i regeringsgrundlaget, foretager sig noget, før den absolut får kniven på struben og bliver tvunget til at gøre noget for ikke at se helt ynkelig ud.
For det er jo en procedure, der betyder, at der går alt, alt for lang tid, før der sker noget, når oppositionen skal komme med ti forslag, før regeringen føler sig presset til at gøre noget.
Det er det, der er frustrerende, ikke mindst for borgerne og de folk, som i mellemtiden når at dø af partikelforurening.
Det synes jeg også er frustrerende.
Men jeg synes, det er endnu mere frustrerende, hvis det forholder sig sådan, at Venstres ordfører, på trods af at det står i regeringsgrundlaget, på trods af at justitsministeren har sagt det i dag, ikke kan give en garanti for, at Venstre vil støtte indførelsen af krav om filtre til tunge køretøjer i de store byer i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Jamen vi kan jo konstatere, at regeringen er i gang, og det støtter Venstre naturligvis, for vi har jo lige hørt redegørelsen for, hvad man har foretaget sig og sat i gang, og jeg går også ud fra, at ordføreren er med på, at vi skal have et forsvarligt grundlag at vedtage lovene på, så vi kender konsekvenserne af det.
Det vil vi netop ikke have med det forslag, der ligger her, så derfor vil Venstre have det her undersøgt.
Først når det er bragt til veje, er vi klar til at træffe beslutningerne for at forbedre miljøet og netop få noget for pengene, så de ikke går til erstatninger.
Jytte Wittrock (S), 2006-01-20:
Som allerede nævnt er afslaget til Københavns Kommune jo den direkte årsag til, at vi har fremsat et lovforslag, som nu skal førstebehandles i dag.
Da det ikke er nok, at det er en kendsgerning, at miljøet er garant for folks sundhed eller sygdom, når uhensigtsmæssige miljøpåvirkninger er kraftige nok, ja, så må man jo gå videre ad andre veje.
Rapporten fra Danmarks Miljøundersøgelser burde kunne overbevise regeringen om, at vi bør kunne lave miljøforbedringer for afhjælpning af den manglende folkesundhed bl.a. i København.
I København har børn større risiko for at få astma og andre luftvejslidelser.
Det er for mig at se så åbenbart, at noget må der gøres for at forbedre folkesundheden i København, ja, for den sags skyld selvfølgelig også i andre større byer.
Det er i politik altid et spørgsmål om valg, også et valg om mål.
Ethvert valg har også den konsekvens, at noget må meldes fra, noget må nedprioriteres.
Regeringen og Folketinget må acceptere, synes vi i Socialdemokratiet, at sætte mennesker først, hermed også menneskers sundhed.
Selv om afgiftslettelser er vedtaget for dieselbiler, både person- og varebiler, som leveres med filtre, er der en meget stor vognpark, hvor det går alt for langsomt med at få isat disse filtre.
Vi mener ikke, at der er nogen som helst gode argumenter for ikke at tillade København og eventuelt andre byer at indføre miljøzoner.
Vi mener, at vi ved, hvad vi bør vide for at handle, og vi kan kun kraftigt anbefale Folketingets medlemmer, Folketingets partier, at bakke op omkring dette lovforslag.
Per Clausen (EL), 2006-01-20:
Jeg kan forstå på hr. Jørn Dohrmann, at han mener, der sker noget, men at der også kunne ske mere, og at det måske også kunne ske hurtigere.
De to sidste ting er jeg helt enig i.
Og det er også rigtigt, at der er sket lidt.
Men synes hr. Dohrmann, når man nu snakker om miljøzoner, at det er godt nok og udtryk for, at Dansk Folkepartis pres er lykkedes, når der, flere år efter at man opfordrede kommunerne til at lave de her miljøzoner, og meget lang tid efter at Københavns Kommune kom med sin ansøgning, først går godt et års tid med at behandle ansøgningen, og så når man frem til, at det ikke er godt nok, og så kan enhver jo, der har forsøgt at følge med i den mødevirksomhed og den korrespondance, der har været mellem Københavns Kommune og Justitsministeriet og Miljøministeriet, efterfølgende konstatere, at der faktisk ingenting sker. Synes hr. Jørn Dohrmann så, at det er udtryk for, at det går godt nok, og at Dansk Folkeparti har haft den fornødne indflydelse?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Man kan jo godt nogle gange blive lidt bekymret, hvis det er, at Enhedslisten lige pludselig bliver for enig med Dansk Folkeparti.
Men det gør jeg ikke i den her sag, for jeg tager det som et positivt udtryk, når man siger, at vi selvfølgelig har presset regeringen til at tage nogle initiativer på det her område.
Vi er også enige i, at der skal gøres noget.
Men jeg synes også, man skulle kigge på den måde, som Københavns Kommune, hvis vi lige tager dem ud, har ageret på i den her sag, hvor de vil have partikelfiltre på alle køretøjer, også de nye, bl.a. dem, der kommer med EURO Vnorm, som faktisk ikke har nogen udslip af partikler.
Men dem vil man også have – det er beskrevet i udbudsmaterialet – partikelfiltre på.
Det er jo fuldstændig forrykt, når der er andre løsninger, tekniske løsninger, når man laver motorer om.
Altså bare det, at man får de to første EURO-normer ud, så er det lige ved 80 pct. af partikelfiltrene, man tager væk dermed.
Per Clausen (EL), 2006-01-20:
Nu er der mange papirer i den her sag, også af teknisk karakter, men jeg mener, at Danmarks Miljøundersøgelser har lavet en gennemgang af de forskellige modeller, og der fremgår det med al ønskelig tydelighed, at det er rigtigt, at Københavns Kommunes model er den dyreste, men det er også den mest effektive.
Så er spørgsmålet bare: Hvor dårlig skal ordningen være, før hr. Jørn Dohrmann vil presse regeringen til at acceptere den?
Altså hvor lille et antal mennesker skal blive syge, og hvor få af dem, der i dag dør af partikelforurening, skal ikke dø i fremtiden, før ordningen er dårlig nok, fordi hr. Jørn Dohrmann, når det kommer til stykket, måske lægger mere vægt på vognmændenes interesser end på sundhed og helbred i den her sag?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Jeg vil bare sige, at det er en helt forkvaklet måde at stille det her op på.
Så skulle man jo også sige, at vi skulle have en læge stillet til rådighed for hver enkelt person her i Danmark, fordi det er mest sikkert for den enkelte, hvis der skulle ske et eller andet.
Sådan kan man jo ikke stille det op, og derfor ved hr. Per Clausen jo også udmærket godt, at i den rapport, som han henviser til, er der nogle scenarier lagt ind, som man kan tage eller lade være.
Men jeg siger bare, at den mest effektive måde at gøre det på er ved at starte med de ting, der kan lade sig gøre, i stedet for at skrue forventningerne så højt op, at man ved, at man får et nej.
Og det vidste Københavns Kommune udmærket godt, for de var ikke engang klar over, hvad de rigtig søgte.
Vi vil gerne være med til, at der åbnes op for, at man kan få miljøzoner, men på en retfærdig måde, en måde, hvor erhvervslivet også kan leve med det, og hvor borgerne bliver de store vindere.
Og det vil de blive med den måde, som jeg har lagt op til, og det tror jeg at selv hr. Per Clausen ville kunne se, hvis det var, han ville sætte sig ind i tingene og se på: Hvad er det for modeller, man bl.a. har søgt fra Aalborgs side, eller som man bruger i Sverige?
Jytte Wittrock (S), 2006-01-20:
Jeg kunne næsten ikke lade være med at trække på smilebåndet, da man pludselig i Dansk Folkeparti ville have æren for de her indsatsområder.
Det er næsten som en gentagelse af i fredags, hvor sejren havde mange herrer, men fiaskoen ingen.
Den diskussion kunne man selvfølgelig tage en gang til, men den stod vist temmelig klart sidst.
Jeg har lyst til at stille Dansk Folkepartis ordfører et spørgsmål ud fra et citat fra i fredags, hvor man brugte som argument, at der ikke skulle indføres en ekstra skat, som Socialdemokratiet gerne ville indføre ad bagvejen.
Det blev sagt af hr. Jørn Dohrmann i fredags.
Det fik mig til at tænke på: Er det dybest set sådan, at en blokering lige nu for, at der kan tages det næste skridt, er grundet i, at man ikke kan løsgøre sig fra at bakke op om regeringens skattestop?
Men jeg vil gerne have lov til at spørge helt klart: Hvad prioriterer Dansk Folkeparti højest, folks sundhed eller deres pengepung?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Det står jo lysende klart, når jeg fortæller, hvad det er, vi har gjort: Vi har bl.a. nedsat afgiften på svovlfri dieselolie; vi giver et tilskud til partikelfiltre, sådan at folk kan søge fra en pulje på 30 mio. kr.; vi gennemfører en afgiftsnedsættelse på partikelfiltre på nyindregistrerede personbiler.
Og så er det jo klart, at vi giver et tilskud til, at folk får en god sundhed i København, i hele landet.
Det kommer alle til gode.
Derfor ligger det os meget på sinde, at vi får gjort noget ved miljøet, og det har vi gjort, lige siden regeringen kom til i 2001.
Vi bliver ved med at lægge den linje, som vi hele tiden har haft, med, at vi gør en indsats for miljøet.
Vi står ikke bare og snakker om det her i Folketingssalen, nej, vi gør noget ved det, og det kan man aflæse af finansloven.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Man kan jo høre, at hr. Dohrmann er en meget beskeden mand; han forlanger ikke så meget af tilværelsen.
Jeg vil nu sige, at det her har været politik – men han siger selv, at han tager æren for det – siden den første Anders Fogh-regering tiltrådte, men som bare ikke er blevet til noget.
Nu vil hr. Jørn Dohrmann så ikke være med til det her forslag med den begrundelse, kan jeg høre, at Københavns Kommune har stillet helt urimelige krav, og så kommer hr. Jørn Dohrmann og siger noget om EURO IV- og EURO Vnormer og sådan noget, og at der så skulle partikelfiltre på.
Men det er bare forkert, vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann.
Hele hr. Jørn Dohrmanns argumentation er forkert.
Det, der er hovedargumentet bag Dansk Folkepartis nej, passer ikke.
Det er bare en orientering.
Så vil jeg gerne høre, hvad hr. Jørn Dohrmann siger, når virkeligheden er helt anderledes end det, han har taget udgangspunkt i.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Jeg er helt sikker på, at når hr. Steen Gade går tilbage og kigger i de papirer, som var oplægget fra Københavns Kommune, vil han konstatere, at der var lagt op til, at alle skulle have det her filter.
Det er vi bare nødt til at få et ganske klart svar på fra resten af oppositionen.
Så hvad er problemet, hvis man tilslutter sig det, jeg lige har sagt?
Så ville vi kunne få de her miljøzoner inden for ret kort tid og dermed få løst de her problemer.
Men det lader jo til, at man ikke har interessen fra oppositionens side til at indgå i en positiv dialog for at få løst problemet.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Nu ved jeg såmænd ikke, hvad ord man skal bruge, når det, hr. Jørn Dohrmann siger, bygger på en fæl, fejlagtig opfattelse af virkeligheden.
Det, som vi tager stilling til her i dag, er et forslag fra en samlet opposition om at indføre det, som Københavns Kommune har bedt om.
Det, Københavns Kommune har bedt om, er partikelfiltre, men hvor man undtager tunge køretøjer, som opfylder EURO IV-normen.
Hr. Dohrmann har jo argumenteret for, at bare man undtog nogle køretøjer, ville hr. Dohrmann gå ind for det, men det er jo det forslag, hr. Dohrmann tager stilling til i dag.
Og så siger jeg, at så må hr. Dohrmann jo stemme ja, når vi slutter den her debat.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Jamen det er jo helt tydeligt, at hr. Steen Gade ikke lytter til, hvad jeg siger, for når man går op til EURO IV-normen, er man jo altså gået over EURO II-normen.
Derfor er jeg nødt til at sige, at når man ligesom går ind og siger, at nu fjerner vi helt tidsbegrænsningen for det her, så mener jeg, at man da sagtens kan gå i gang, hvis det var, man ville begynde at arbejde positivt for at finde en løsning på hele det her problem.
Men vil hr. Steen Gade og resten af oppositionen være med til at se på den model, som man har brugt i Sverige?
Det har jeg ikke fået et svar på, og det var det, jeg spurgte om.
Jeg mener, det er helt klart, at man skal have fundet en løsning.
Og når justitsministeren har sagt, at det vil hun arbejde på at få fundet til efteråret, komme med et oplæg, få en diskussion om det, så ser vi på det oplæg, når det kommer.
Men den løsning, som er lagt frem her, løser jo ikke det generelle problem, som hr. Steen Gade påstår den gør, og derfor er vi nødt til at have en samlet lovpakke, hvor man har belyst alle de problemer med ekspropriation og alle de andre ting.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Det er godt nok mange ord, hr. Jørn Dohrmann skal bruge på at forklare, at Dansk Folkeparti ikke vil noget som helst på det område.
Men mysteriet begynder virkelig at sprede sig hernede i Folketingssalen, når hr. Dohrmann på den ene side siger, at han ønsker en ordning, hvor man for EURO I- og II-standarder, tunge køretøjer, indfører krav om filtre, men at man så på den anden side skal undtage nyere biler, der f.eks. lever op til EURO IV-standarden.
Det er korrekt forstået, tror jeg, at det er det, hr. Dohrmann foreslår.
Det store mysterium er, at det er præcis det, vi også foreslår, så hvor er det præcis, uenigheden er?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Det, jeg mener, er, at man med hensyn til biler, der hører under EURO I- og II-normerne, får 1 eller 2 år til at eftermontere de såkaldte partikelfiltre.
Efterfølgende skal der for de andre biler, som hører under EURO III- og IV-normerne – og sådan kommer man jo på et tidspunkt op til Vog VI-normerne – være en tidshorisont for, hvornår de så skal efterleve de nye krav.
Man skal ikke sige, at det skal være partikelfiltre.
Man skal gå ind og se på, hvad udslippet er fra den enkelte motor, sådan at vi ser på partikelstørrelsen, for det kan løses på mange andre måder.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Vi er jo enige om, at fra EURO IV-normen og opefter bliver standarderne så gode, og der er indbygget beskyttelse med partikelfiltre, at så gælder der nogle helt andre ting.
Det er vi helt enige om.
Jeg skal lige forstå, at det, uenigheden går på – altså grunden til, at Dansk Folkeparti på forhånd afviser at ville stemme for det her forslag – er en overgangsordning for EURO I- og II-normerne på 1 år.
For jeg vil gerne sige, at hvis det er det, der skiller Dansk Folkeparti og os, altså at Dansk Folkeparti ønsker en overgangsordning for EURO I- og II-normerne på et års tid, hvis jeg hørte hr. Dohrmann rigtigt, eller 1½ år, hvis det er det, der skiller parterne, så tror jeg da måske, at det kan forhandles.
Så kan vi måske blive enige om at gennemføre det, for så er vi da ikke længere fra hinanden end som så.
Men hvis ikke hr. Dohrmann kan svare bekræftende på det, kan man godt sidde tilbage med en fornemmelse af, at hr. Dohrmann måske slet ikke er interesseret i at finde en løsning lige nu.
Det er den fornemmelse, der spreder sig lidt, for der er jo meget lidt forskel i det, vi vil – åbenbart, måske.