runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-07:
I en tid, hvor vi har behov for mere voksen- og efteruddannelse, kan det da godt være, at nogle mener, at der er noget, der ikke længere er behov for – det kan vi tage en anden diskussion om – men hvis man nu mener, at der er et område, hvor vi ikke længere har behov for at folk uddanner sig, hvorfor omdirigerer man så ikke de uddannelsesuger til et andet sted?
Hvorfor er der et fald?
Jeg begriber ikke, hvordan det kan hænge sammen med, at vi skal opnå et højt internationalt uddannelsesniveau.
Hvis man gerne vil det, må man vel have som målsætning, at så mange som muligt skal efteruddanne sig.
Og hvis der er nogle områder, hvor der ikke længere er behov for efter- og videreuddannelse, må man vel omdirigere de kursusuger til noget andet.
Derfor begriber jeg ikke det fald, og derfor kunne jeg godt tænke mig at få nogle bud på, hvad det er, der skal ske i fremtiden.
Nu har vi haft 3 år med et fald, og hvad er det så, regeringen har tænkt sig at gøre, for at det ikke alene kommer op på det niveau, det var på, inden regeringen kom til magten, men at vi også kommer fremad i stedet for at gå tilbage på et område, som vi ved er af afgørende betydning, ikke bare for de enkeltpersoner, der kan få noget efter- og videreuddannelse, men for samfundet som helhed?
Det synes jeg undervisningsministeren skylder at svare på.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig de besvarelser, som allerede er givet fra ordførernes side på det spørgsmål, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil ganske rigtigt har stillet op til flere gange undervejs i debatten.
Derudover kan jeg tilføje, at jeg har svært ved at nikke genkendende til det beløb, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævner, altså at vi skulle have skåret kraftigt, 0,5 mia. kr.
Men det er rigtigt, at der har været et fald på visse dele af efteruddannelsesområdet, og det drejer sig primært om it-kurser, hvor der tidligere har været en voldsom og eksplosiv stigning i brugen af itkurser.
Det har vi nu fået i et mere, ja, jeg vil tillade mig at kalde det et mere ræsonnabelt leje.
Men samtidig kan vi konstatere, at der er en nogenlunde jævn aktivitet på det, jeg vil tillade mig at kalde de klassiske arbejdsmarkedsuddannelser, altså de meget målrettede arbejdsmarkedsrelaterede efteruddannelser.
Så er der flere, der har været inde på ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-07:
Jeg har et par gange forgæves forsøgt at få et svar fra regeringspartiernes ordførere, nemlig et svar på, hvordan de fine ord om det, at vi skal have uddannelsesniveau i høj international klasse i Danmark, stemmer overens med, at regeringen i de 3 år, den har siddet ved magten, har skåret 0,5 mia. kr. på voksen- og efteruddannelse, og at der som konsekvens heraf er forsvundet 106.000 uddannelsesuger – 106.000 uddannelsesuger!
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan det kan hænge sammen med de fine ord, som vi dels hører ministeren stå og sige, og som vi dels har hørt statsministeren fremføre, for jeg mener jo sådan set, at det at tabe så mange uddannelsesuger på gulvet er et udtryk for, at man bevæger sig i den forkerte retning.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Skal jeg forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti mener, at Danmark er mest klar til at møde udfordringerne med mindre efteruddannelse og mere brugerbetaling på uddannelse?
For det er jo det, der er konsekvensen af regeringens politik.
Helle Sjelle (KF), 2004-12-07:
Vi har jo bl.a. i vores erhvervsuddannelsessystem skabt nogle nye muligheder, som ikke har været der tidligere.
Og derudover med hensyn til selve den vigende andel af de unge, der får en kompetencegivende uddannelse, har vi også været inde og tage initiativer til f.eks. en større faglighed i vores folkeskole, en større fleksibilitet og valgmulighed generelt i uddannelsestilbuddene.
Derudover har man jo også sørget for en bedre vejledning, en vejledningsreform, som er sat i søen, men det er da klart, at vi jo ikke oplever gennemslagskraften af denne her vejledningsreform fra den ene dag til den anden.
Det er selvfølgelig noget, der tager tid, og vi kan ikke løse hele verdens problemer på de her par år, vi har siddet i regering.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Jeg vil så gøre opmærksom på, at det er mindre end 3 måneder siden, der stod 35.000 elever på Slotspladsen, studerende, som alle sammen mente, at der var blevet skåret ned på deres uddannelse, og at vilkårene var forringet.
Undervisningsministeren råbte så ad dem.
Det hjalp ikke, men deres klare opfattelse var, at deres tilbud var blevet forringet i denne her regerings levetid.
Så siger fru Helle Sjelle, at hvad angår voksen- og efteruddannelse, er det blevet mere målrettet, mere fleksibelt, omprioriteret, alle de der fine ord, som i virkeligheden kun dækker over én ting, nemlig at effekten af det her ude i virkeligheden er, at brugerbetalingen er steget og aktiviteten er faldet.
Der er forsvundet 106.000 kursusuger, uddannelsesuger, i løbet af den treårige periode.
Det er meget efteruddannelse, videreuddannelse, vi ikke længere får i Danmark.
Derfor vil jeg da godt spørge fru Helle Sjelle, om det ikke bekymrer Det Konservative Folkeparti, at efteruddannelsen i Danmark er faldende i en tid, hvor vi alle sammen taler om, hvor vigtigt uddannelse er for fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-07:
Jeg forstår nu, at reform er lig med nedskæringer, og det er sådan også det, svaret fra ministeren henviser til.
Jeg tror, at når vi skal i gang med anden runde, skal vi finde det papir frem, for jeg synes da, det er meget uheldigt, at Venstres ordfører ikke er enig med ministeren i, at der er skåret meget ned.
Vi kan i hvert fald se, at når Venstre er ved magten, er svaret nedskæringer.
Jeg synes, Venstre skylder et svar på spørgsmålet om globaliseringen.
Man kan selvfølgelig godt tale om folkeskole og alt muligt, men her og nu taler vi om voksenuddannelserne.
Jeg tror, Venstres ordfører har registreret, at der er en hel masse virksomheder, der flytter produktionen til udlandet, og at store grupper bliver globaliseret.
Det kræver så et nyt svar, nemlig uddannelsesmuligheder, men de er der ikke, fordi der er skåret så meget ned ved siden af det, man i øvrigt har lavet på arbejdsmarkedsområdet, hvor man har opstillet en række barrierer og restriktioner for, at voksne kan få uddannelse.
Tallene dokumenterer jo, at der rent faktisk er skåret ned, og hvordan hænger det sammen med, at svaret på globalisering er uddannelse?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg vil altså ikke give hr. Bjarne Laustsen ret i, at der er skåret 1,4 mia. kr. ned.
Det er rent faktisk sådan, at hvis man ser på uddannelsessektoren som helhed, har Undervisningsministeriet beregnet, at der er brugt 3,5 mia. kr. mere, mens denne regering har siddet.
Men det skal ikke skille os ad.
Jeg vil sige, at det, vi ønskede fra dag et, var at prioritere erhvervskompetencegivende uddannelser og i endnu højere grad nedprioritere de uddannelser, som ikke er kompetencegivende.
Vi mener nemlig, at Danmark skal overleve på viden, og vi mener rent faktisk, at den viden, vi skal overleve på, er det kompetencegivende uddannelsessystem.
Det er derfor, vi har ønsket at lave en reform af folkeskolen, af gymnasierne, af erhvervsuddannelserne, af arbejdsmarkedsuddannelserne og ikke mindst af universiteterne.
Vi ønsker lige præcis at sætte fokus på, at Danmark skal kunne klare de globale udfordringer, der er, og det gøres altså med viden og kompetencer.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-07:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech, for jeg mener sådan set, vi har en ren tilståelsessag her.
Venstres ordfører tog selv fat på det: Fra dag et, da vi kom til magten, begyndte vi at skære ned, for det var et mål i sig selv at ændre på tingene.
Men det var ikke noget positivt, det var ikke noget kønt syn.
Man tog fat på at skære ned, og derfor vil jeg gerne spørge fru Gitte Lillelund Bech, om hun kan bekræfte, at i et svar, som undervisningsministeren har givet til Folketingets Uddannelsesudvalg, er det rent faktisk beskrevet, hvor meget man har skåret ned.
Helt nøjagtigt er der i den periode, fra Venstre kom til magten og frem til sommeren i år, skåret 1,4 mia. kr. ned på voksen- og efteruddannelsen, og det har udmøntet sig i 106.000 færre kursusuger.
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om det er et progressivt fremskridt, når der er brug for mere efteruddannelse, at man er startet med at skære så meget ned på 2½ år.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Lige præcis den forberedende voksenundervisning har vi rent faktisk yderligere fokus på, netop ved at gøre forholdene mere fleksible, så man også kan give den på de mindre og mellemstore virksomheder.
Regeringen har tænkt sig at afsætte midler til at styrke det opsøgende arbejde.
Det kan nemlig meget vel tænkes, at på mindre og mellemstore virksomheder har man ikke overblik over, hvilke tilbud der er på eksempelvis den forberedende voksenundervisning, og det er her, regeringen har valgt at sætte ind.
Det sker lige præcis for at imødekomme den målgruppe, hr. Aage Frandsen taler om, altså de, der gik ud af skolen for 20 år siden, men aldrig nogen sinde fik brugbare læsefærdigheder.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-07:
Der er jo overhovedet ikke nogen, der er uenige i, at det er forfærdeligt, at den danske folkeskole ikke er god nok til at sørge for, at alle er i stand til at læse og regne osv., når de afslutter folkeskoleforløbet.
Det er forfærdeligt, at vi har sådan en folkeskole, og det skal der gøres noget ved.
Der er ingen, der er uenige i det.
Men det, vi taler om, er, at der rent faktisk er nogle, der forlod folkeskolen for 20 år siden og har brug for mere viden her og nu, men som må stå i kø på en række områder og bliver ramt af den efterspørgselsstyring, som Venstre taler om.
Vi andre kalder det markedsøkonomi eller markedsstyring, for der er jo også en udbudsside.
Prisen stiger på en række områder, og derfor er der mindre efterspørgsel.
Det er det, der reelt sker, plus at man på nogle områder rent faktisk har fjernet muligheden for, at voksne mennesker kan få den uddannelse, de ikke fik, da de var unge.
De bliver straffet nu, hvor de er blevet ældre, fordi de ikke har mulighed for at få en uddannelse til en lav pris.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg beklager, hvis man har forstået det således, at en lappeløsning skulle være en dårlig løsning.
Jeg medgiver hr. Aage Frandsen, at lige præcis når man som 45-årig ikke har brugbare læse-, skrive- og regnefærdigheder, har man virkelig behov for den forberedende voksenuddannelse.
Det erkender vi klart i Venstre, og det er rent faktisk også derfor, der er sat 75 mio. kr. af til en styrkelse af indsatsen, bl.a. ved at lave en mere fleksibel FVU, fordi vi ved, at på mange virksomheder kan det være vanskeligt at indpasse den.
Det, jeg angreb før, var, at jeg synes, det er bekymrende, når det er sådan, at 12 pct. af alle dem, der tager FVU, er i 18-19-års-alderen.
Det er unge, der er gået ud af skolen for 2-3 år siden, som har behov for at tage forberedende voksenundervisning, fordi de ikke kan læse, skrive eller regne, selv om de har gennemgået 10 års skolegang i folkeskolen.
Det er det, jeg synes er kritisabelt, og det er det, vi meget gerne vil imødegå ved at gøre en ekstra indsats i folkeskolen.
Vi synes, det er at gøre grin med alle, når unge mennesker går i folkeskolen i 9 eller 10 år og kommer ud uden at kunne læse, skrive og regne, og de derefter skal gå rundt for sig selv i 2 år, før de finder ud af, at forberedende voksenundervisning rent faktisk kan være det, der kan hjælpe dem videre.
Vi synes faktisk, de burde være hjulpet allerede i folkeskolen, men jeg medgiver gerne, at FVU’en er fantastisk.
Hvis en lang række voksne ikke har brugbare læse-, skrive- og regnefærdigheder, skal vi give dem det, og det gør vi via FVU.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-07:
Fru Gitte Lillelund Bech sagde om den forberedende voksenuddannelse, at den var en lappeløsning.
Betydningen af ordet lappeløsning er normalt, at det er en dårlig løsning, men den egentlige betydning af ordet lappeløsning er jo sådan set, at man lapper et hul og dermed løser problemet.
Hvis en 45-årig skal videre i sin uddannelse, og vedkommende ikke kan læse eller regne tilstrækkelig godt eller ikke kan tilstrækkelig matematik, er det så ikke helt afgørende nødvendigt at lære det?
Hvis man har brug for det, er det da ikke en lappeløsning i betydningen en dårlig løsning, men netop en egentlig lappeløsning, fordi den løser et problem.
Men det er rent faktisk på netop voksenuddannelsesområdet generelt set, regeringen har skåret ned.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg svarer altid ærligt, og jeg er også meget stolt over, at hr. Carsten Hansen sammenligner mine taleegenskaber med statsministerens.
Men jeg må nu nok sige, at jeg mener ikke, jeg når helt derop.
Med hensyn til afskaffelse af uddannelsesgarantien kan jeg kun sige, at vi har ikke afskaffet uddannelsesgarantien.
Uddannelsesgarantien er lige så stor nu, som den var under Socialdemokraterne.
Under Socialdemokraterne var der 46 uddannelser, der ikke havde skolepraktik, og det betød, at hvis det var sådan, at man ikke kunne finde en rigtig praktikplads, måtte man vælge et beslægtet område.
Ordningen blev altså indført under Socialdemokraterne, og vi tilføjer otte uddannelser, som enten ikke har skolepraktik eller har en begrænsning af skolepraktikken.
Jeg kan altså ikke se, at der lige pludselig ikke længere er nogen uddannelsesgaranti.
Dengang Socialdemokraterne var i regering, var der uddannelsesgaranti, selv om der var 46 uddannelser, hvor der ikke var skolepraktik, og når hr. Carsten Hansen ryster på hovedet og mener, at der ikke var 46 uddannelser, skal jeg sørge for at stille et spørgsmål, så hr. Carsten Hansen kan se af svaret, at det rent faktisk var tilfældet.
Derudover vil jeg sige, at med hensyn til de kortere uddannelser har undervisningsministeren bebudet, at der er afsat 6,5 mio. kr., så vidt jeg husker, til lige præcis det praktikpladsopsøgende arbejde på de kortere uddannelser, og det synes vi er yderst fornuftigt.
Der bliver også afsat midler til det praktikpladsopsøgende arbejde på de lidt længere erhvervsuddannelser.
Carsten Hansen (S), 2004-12-07:
Ifølge et svar til mig fra undervisningsministeren har det vist sig, at der er oprettet 479 ekstraordinære uddannelsespladser.
Jeg anerkender, at der er sket en lille nedgang, men tilgangen til skolepraktikordningen var i 2003 over 5.000, her i 2004 er den 4.000, og man har oprettet 479 pladser, så er det ikke på tide at sige: Nu sløjfer vi ideologien og trækker de kraftige besparelser på omkring 0,5 mia. kr. om året tilbage for at sikre, at de unge kan komme videre med deres uddannelse.
Hvad er alternativet?
Der er intet alternativ.
Uddannelsesbekendtgørelserne om de korte uddannelser er ikke sendt ud endnu, optaget på produktionsskolerne skal reguleres, og det eneste alternativ er kontanthjælpen.
Er det Venstres svar på, hvordan vi får et videnssamfund?
Lad os nu få et ærligt svar.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Med erhvervsuddannelsesreformen har vi faktisk lige præcis grebet fat om nældens rod.
Nældens rod var, at en række unge, som var i skolepraktik, blev uddannet til arbejdsløshed, og det syntes vi rent faktisk var uanstændigt over for de unge.
Vi synes, det er uanstændigt, at man lader de unge gennemgå erhvervsuddannelser af 3-4 års varighed med skolepraktik, som fører til arbejdsløshed.
Vi synes faktisk, det er væsentlig bedre, at man som ung bliver uddannet inden for et område, som giver job bagefter.
Vi ved, at hvis man har en rigtig praktikplads, bliver man også uddannet til et job, og derfor har undervisningsministeren på det seneste indkaldt både skolefolk og arbejdsmarkedets parter og andre med henblik på at sikre, at der ikke kommer til at stå tusindvis af unge, som mangler en praktikplads efter den 1. januar.
Som jeg sagde i et tidligere svar, har vi derudover sat fokus på hele det praktikpladsopsøgende arbejde og efterlevelsen af EMMA-kriterierne.
Carsten Hansen (S), 2004-12-07:
Der var næsten ikke et øje tørt, da vi hørte om alle de gode ting, det var næsten som at høre statsministeren holde tale.
Men hvad er fru Gitte Lillelund Bechs svar til de tusinder af unge, som ikke kan komme videre med deres uddannelse efter den 1. januar?
Jeg hørte tidligere, at det var kortere uddannelser, men kan jeg få oplyst, om uddannelsesbekendtgørelserne om de korte uddannelser er sendt ud, og om det er sådan, at der skal være skolepraktik i de korte uddannelser?
Og hvad gør man ude på skolerne med de mange, mange tusinde unge, som ikke kan komme videre?
Kunne vi ikke kaste al politik væk og sige, at her handler det om unge mennesker og deres fremtid og ikke kun om simpel økonomi og fede ord og billig tale og slesk portvin?
Lad os komme videre.
Hvad er svaret til tusindvis af unge
, når Venstre skærer 80 pct. af uddannelsesgarantien væk?
Hvad gør vi?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg må henvise fru Bodil Kornbek til den analyse, der blev lavet af den fri ungdomsuddannelse.
Den sagde, at 50 pct. af dem, der gik på den fri ungdomsuddannelse, ville have taget en ordinær ungdomsuddannelse eller ville have været i job, så at den fri ungdomsuddannelse alene tog sig af dem, som ikke passede ind andre steder, giver jeg simpelt hen ikke fru Bodil Kornbek ret i.
Jeg refererer til PLS-analysen, som kom for et par år siden.
I Venstre mener vi faktisk, at eleven skal sættes i centrum hele vejen igennem.
Det er også derfor, vi har taget fat med vejledningsreformen, og jeg synes, vi skal give vejledningsreformen tid til at virke.
Grunden til, at vi under både den tidligere og den nuværende regering har set, at en række unge ikke er kommet i gang med en kompetencegivende erhvervsuddannelse, tror jeg simpelt hen har været manglende vejledning, men vi har iværksat en vejledningsreform, som endnu ikke er fuldt implementeret, og den vil jeg gerne give lidt ro til at virke.
Men jeg tør faktisk godt sige, at vi har taget initiativer i denne regerings levetid.
Bodil Kornbek (KD), 2004-12-07:
Jeg har stor respekt for, at vi har forskellige indgangsvinkler, så nu forsøger jeg en gang til at få svar på mit spørgsmål.
Har man brugerne af ungdomsuddannelserne i centrum, når man nedlægger den fri ungdomsuddannelse og man reducerer massivt på daghøjskoleområdet, og når man nu også går efter produktionsskolerne?
Jeg kunne også remse andre områder op, og har man brugerne i centrum her?
Lad os glemme folkeskolen for en lille stund, for det har jo vist sig, at under denne regering er antallet af elever, der ikke får en kompetencegivende uddannelse, steget.
Opnår man virkelig det, man vil, med den strategi, man har lagt?
Er tiden ikke inde til, at man skal prøve at udføre nogle analyser og gøre sig nogle overvejelser og nogle refleksioner om, hvorvidt man virkelig når målet?
Det er jo det, der er interessant, det er ikke interessant, om eleverne får en eller anden grad af læsefærdighed.
Vi er enige om, at det er vigtigt, men er det den rigtige vej til at nå målet?
Jeg må bare konstatere, at under denne regering er antallet af unge, der ikke får en kompetencegivende uddannelse og kommer i arbejde, stigende.
Vi ved, at de unge, der søgte den fri ungdomsuddannelse og nu søger til produktionsskolerne, har været i gang med noget kompetencegivende, men de egnede sig ikke til det, og deres adgangsveje til at få et arbejde bliver snævrere og snævrere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg mener rent faktisk, vi har brugeren i centrum, og det er rent faktisk også derfor, vi på folkeskoleområdet har foreslået det, vi kalder profiltest.
Det er ret vigtigt for mig at sige, at det er ikke nationale test, der offentliggøres på en hjemmeside, og 2. klasseeleverne sidder
heller ikke i en gymnastiksal.
Niksen biksen, det er individuelt tilrettelagte test, som lige præcis har den enkelte elev i centrum.
Det, som det faktisk drejer sig om, og som jeg selv synes er ret genialt, er, at man starter med at tage en indgangstest, der definerer, hvad det er for nogle opgaver, man har behov for at blive stillet som enkeltelev.
Hvis jeg gennemgik den test, ville computeren spytte ud med følgende: Gitte Lillelund Bech har behov for et sæt opgaver, som prøver at kortlægge det og det og det, som Gitte Lillelund Bech ikke kan finde ud af, og det og det og det kan Gitte Lillelund Bech finde ud af.
Hvis fru Bodil Kornbek gennemgik fuldstændig den samme indgangstest, kunne det meget vel tænkes, at det opgavesæt, fru Bodil Kornbek skulle igennem, var anderledes, så det vil altså sige, at opgaverne er individuelt tilrettelagt efter det enkelte barns behov.
Hele ideen med en øget testning af læsefærdighed er at få identificeret, hvad der skal til for at hjælpe det enkelte barn længst muligt frem – ikke klassen, ikke skolen, men det enkelte barn.
Bodil Kornbek (KD), 2004-12-07:
Der er jo ikke nogen her, der ikke mener, at læsefærdighed er vigtig, men måden og vejen til at opnå denne læsefærdighed er interessant.
Jeg kan konstatere, at regeringen vælger en centralisering og statsstyring af skolen med bl.a. bindende læseplaner og nu også flere test, der er nationalt styret.
Men det, der er interessant, og som jeg vil spørge om, er, hvad udgangspunktet egentlig er, når regeringen siger, at den vil have brugeren i centrum.
Er brugeren i centrum, når man nedlægger den fri ungdomsuddannelse og foretager massive nedskæringer på daghøjskolerne og nu går efter produktionsskolerne?
Man har ikke nogen viden om og har heller ikke foretaget en analyse af, hvorfor der er et stigende elevoptag på produktionsskolerne, nej, elevantallet skal bare reduceres.
Har man så virkelig brugeren i centrum?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Nej, det er sådan set ikke korrekt, at der kommer til at stå tusinder af unge, som ikke kan få mulighed for at færdiggøre deres erhvervsuddannelse, for vi har jo netop taget initiativer til en masse andre dele.
Vi har taget initiativ til de kortere erhvervsuddannelser.
Vi har rent faktisk sagt, at man skal håndhæve EMMA-kriterierne, som siger, at du skal være geografisk mobil, men du skal også være fagligt mobil.
Det blev ikke håndhævet under den tidligere regering, det håndhæver vi nu.
Så når vi ved, at der er ledige praktikpladser på struktøruddannelsen, men at der ikke er på tømreruddannelsen – der er til gengæld skolepraktik – så synes vi rent faktisk, det er bedre, at man i stedet for at blive tømrer får en rigtig praktikplads ude i en virksomhed som struktør.
Derudover vil jeg godt gøre hr. Adelskov opmærksom på, at med hensyn til begrænsninger i skolepraktikken sørgede den tidligere regering, som var ledet af Socialdemokratiet, rent faktisk for, at der ikke var skolepraktik i 46 uddannelser, f.eks. bager, chauffør, fotograf og frisør.
Det, vi gør, er sådan set bare en yderligere skærpelse, for vi ikke vil uddanne folk til arbejdsløshed, sådan som man jo gjorde tidligere.
Jeg vil dog medgive, at den tidligere socialdemokratiske regering lukkede af for i hvert fald noget af skolepraktikken, så det er ikke nogen ny tanke.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-07:
Tidligere har regeringen jo fordoblet brugerbetalingen på aftenskolevirksomheden, altså der, hvor almindelige mennesker går hen for at få sig nogle engelskkundskaber, edb-kundskab osv.
I går i Jyllands-Posten kunne man så læse, at Venstres hr. Leif Mikkelsen, der tidligere i dag har været nede og hjælpe ministeren og regeringen ved at stille spørgsmål til andre ordførere, foreslog, at man helt afskaffer og helt afvikler folkeoplysningsloven.
Jeg skal spørge, om ministeren er enig i det, og om ministeren så, når man afvikler den der lov, har nogen forestilling om, hvordan det så vil gå med brugerbetalingen, hvor meget brugerbetalingen kan komme til at stige ude i kommunerne.