runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Jamen jeg kan også godt se, at det er et meget stort spørgsmål for hr. Arne Melchior at tage stilling til.
Hr. Arne Melchior er medlem af Indfødsretsudvalget og har debatteret de her ting, bl.a. sammen med Dansk Folkeparti, tusindvis af gange her i Folketingssalen, men kan altså ikke tage stilling til, om vi skal have de oplysninger, vi altid har fremsat ændringsforslag om, til rådighed fremover.
Jeg kan godt se, at det er svært.
Det er meget svært at tage stilling til, men må jeg ikke bare spørge hr. Arne Melchior: Hvad er det nye i, at vi ikke kan få de oplysninger?
Hvordan kan det være, at vi, der altid har fremsat de ændringsforslag, der gik på, at de personer, der ikke kan forsørge sig selv, skal tages ud af lovforslaget, ikke kan det mere?
Man har lukket muligheden, bl.a. med CD's hjælp.
Hvorfor?
Arne Melchior (CD), 2000-04-06:
Bortset fra at jeg ikke er medlem af Indfødsretsudvalget, skal jeg henholde mig til de svar på hr. Skaarups spørgsmål til mig, som er afgivet både af justitsministeren og af den socialdemokratiske ordfører.
De kan indtil videre udmærket dække CD's synspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Bare afslutningsvis: Jeg beklager, at jeg tog fejl.
Hr. Arne Melchior er ikke medlem af Indfødsretsudvalget ifølge hans egen tale her.
Men jeg kan så sige, at hr. Arne Melchior har debatteret de her ting i medierne og i Folketingssalen massevis af gange.
Faktisk er hr. Arne Melchior en af de få, der har taget ordet de gange, hvor Dansk Folkeparti har taget ordet, hvad man ellers normalt jo også bør gøre under de behandlinger, man har af lovforslag her i Folketinget. Så jeg beklager: Det er korrekt, at hr. Arne Melchior ikke er medlem af Indfødsretsudvalget, men han har debatteret de her ting masser af gange og - mener jeg - kan sagtens tage stilling til, om Folketinget skal have et mindstemål af demokratiske rettigheder, nemlig de oplysninger, der skal til for at stille ændringsforslag.
Og jeg håber, hr. Arne Melchior sammen med SF, De Konservative, Frihed 2000 og Dansk Folkeparti vil arbejde på, at f.eks. Venstre på et eller andet tidspunkt mander sig op til at gå på talerstolen i de her debatter og sikre, at de oplysninger kommer frem.
Jeg tror ikke, Venstre kan holde til andet.
Frank Jensen (S), 2000-04-06:
Hr. Skaarup spurgte om, hvad årsagen er til, at Dansk Folkeparti ikke kan få oplysninger om, hvem der får kontanthjælp, hvem der får overførselsindkomster.
Jeg har redegjort for, at vi alene registrerer de oplysninger, der har relevans for sagsbehandlingen.
Sådan er det.
Sådan er god forvaltningsskik.
Man registrerer alene de oplysninger, som har relevans for sagens afgørelse hos den myndighed, der skal afgøre den.
Med hensyn til det mere rent teknisk betonede i det her
foregik enhver sagsbehandling af indfødsret tidligere administrativt alene i en sagsbehandling, der var uden edb.
Det var en rent manuel behandling af de oplysninger, der blev indhentet, og deri indgik også, om folk fik kontanthjælp.
Kontanthjælp var altså noget, vi indhentede oplysninger om og behandlede manuelt.
Nu er vi af hensyn til at imødekomme Folketingets ønsker om en hurtigere sagsbehandling heldigvis også på det her felt gået over til edb.
I forbindelse med det har vi altså gjort op, hvilke oplysninger vi skal registrere edb-mæssigt i forhold til, hvad vi skal indfri over for Folketinget.
Og vi skal ikke registrere, om folk får offentlig overførselsindkomst, altså f.eks. kontanthjælp.
Derfor ville en imødekommelse af det ønske, som Dansk Folkeparti har fremført, medføre, at vi ved siden af, at vi kører edb-baseret sagsbehandling, skulle til at lave en manuel indhentning af oplysninger om, hvorvidt hver ansøger om dansk statsborgerskab får kontanthjælp. Man skal bare gøre sig det klart.
Hvis det ikke er relevant for sagsbehandlingen, skal vi så ud manuelt og indhente de oplysninger hos den enkelte ansøger og så administrativt oversende dem rent manuelt til Folketingets Indfødsretsudvalg.
Så længe der ikke er et flertal i Indfødsretsudvalget, der mener, at det er relevant for sagsbehandlingen, så vil de ikke blive oversendt.
Hvis der var et flertal, der ønskede det, så ville det naturligvis ske.
Jeg er nødt til at administrere det område, jeg har ministeransvaret for, også under hensyntagen til, at vi ikke bruger flere af skatteydernes penge, end godt er.
Derfor er det altså også af hensyn til en smidig og ordentlig sagsbehandling.
Jan Petersen (S), 2000-04-06:
Regeringen mødtes med det færøske landsstyre den 17. marts dette år og påbegyndte dermed forhandlingerne mellem Danmark og Færøerne.
Samtlige partier har tilsluttet sig ønsket om, at regeringen gennem en forespørgselsdebat over for Folketinget oplyser om forhandlingerne om en ændret tilknytning mellem Danmark og Færøerne og dermed giver Folketinget adgang til at drøfte denne historiske og principielle sag i alle dens aspekter.
Det er begrundelsen for, at forespørgslen er rejst.
Besvarelse
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-06:
Jeg synes dog ikke, det skal stå ganske uimodsagt
, når hr. Peter Skaarup går herop og siger, at dette her er en samlebåndsfabrik, hvor man simpelt hen bare tager folk ind uden videre.
Det, det handler om, er, at Folketinget ved sit Indfødsretsudvalg har lavet et regelsæt, det såkaldte kontorcirkulære, hvor betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab er nedfældet.
Så er det korrekt, at det er embedsmændene i Indfødsretskontoret, der tager den konkrete ansøgning og holder den op mod indfødsretscirkulæret og undersøger, om ansøgeren opfylder reglerne i cirkulæret.
Det er en fornuftig måde at ordne tingene på.
Og det kan jeg godt forstå hr. Peter Skaarup ikke rigtig kan udtale sig om, al den stund han jo ikke er medlem af udvalget.
Men når hr. Peter Skaarup her hiver dem frem, der har fået en straf, så er det, når man tager det bilag, vi har fået, jo altså langt de færreste, der har fået en ubetinget straf, og de, der har fået en ubetinget straf, ligger typisk på 10 dage, 30 dage, 40 dage.
Men det, der er interessant ved disse straffe, er, at de er idømt for et sted mellem 7 og 15, 16, 17, 18 år siden, og det vil sige, at den filosofi, hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti her gør sig til talsmand for, når det drejer sig om indfødsret, er filosofien »en gang kriminel, altid kriminel«, og til det er der for mig ikke meget andet at sige end: Det er vi uenige i.
Vores kontorcirkulære pålægger tydeligt en karenstid, hvis der har været lovovertrædelser, og de folk, der er i dette lovforslag i dag, opfylder alle til punkt og prikke de regler, der er sat af Folketinget i kontorcirkulæret.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Det er ikke rimeligt set med vores øjne.
Så vil jeg godt spørge fru Dorte Bennedsen, og det synes jeg ikke vi fik noget svar på: Hvad er årsagen til, at Dansk Folkeparti ikke længere kan få de oplysninger, der ligger til grund for at stille ændringsforslag, sådan at vi kan tage de personer ud, som ikke kan klare sig selv?
Hvad er årsagen til, at de oplysninger ikke længere er tilgængelige?
Hvorfor vil man skjule de oplysninger, så vi ikke kan stille ændringsforslag til forslaget?
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-06:
Ja, nu er hr. Peter Skaarup, som jeg sagde før, en lille smule undskyldt
, al den stund han ikke er medlem af udvalget.
Havde han været det, eller havde han fået lov til at læse de bilag, vi modtager i udvalget, så ville han have fået svaret
på det spørgsmål, han her stiller mig.
Sagen er den, at når man læser kontorcirkulæret igennem, så er det ikke et spørgsmål om de der ting.
De er ikke relevante i forhold til kravene om at blive dansk statsborger.
Det, hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti beder om, er i virkeligheden, at man skal føre journal over ting, der er irrelevante i forhold til regelsættet for at få dansk indfødsret.
At Dansk Folkeparti så mener noget andet, ja, det kommer Dansk Folkeparti til kort over for.
Det er demokratiets vilkår, at i sådanne sager er det flertallet, der kan sætte reglerne, og jeg er helt klar på, at Dansk Folkeparti ikke er enige i disse regler.
Men reglerne er ikke desto mindre sat af Folketinget og af et rimeligt stort flertal i Folketinget.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Ja, det er desværre meget svært at høre, hvad der bliver sagt på talerstolen, i hvert fald hvis man sidder hernede foran.
Men jeg vil sige til fru Dorte Bennedsen, at det, fru Dorte Bennedsen sagde, var, at der er et kontorcirkulære - og det er rigtigt nok - som nogle partier herinde, bl.a. Venstre, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, har siddet og fundet ud af bag nogle lukkede døre.
Og det kan godt være, at der er nogle partier, der synes, at det er godt, at man sætter sig sammen bag nogle lukkede døre og finder ud af, at der er et kontorcirkulære, der betyder, at man ikke reelt vil behandle ansøgerne om dansk indfødsret selvstændigt.
Det er så én ting.
En anden ting er, at der hele tiden har været et kontorcirkulære, men det nye er jo, at Dansk Folkeparti ikke kan få de oplysninger, der ligger til grund for at stille ændringsforslag i forhold til de personer, der ikke kan forsørge sig selv.
Det er humlen i det her, og det er det, jeg ikke forstår.
Man kan fra et flertals side have nok så mange holdninger, og det kan flertallet bruge herinde i Folketinget.
Det er så, hvad det er.
Men af demokratiske årsager, hvor der er partier herinde, der gerne vil påvirke den demokratiske beslutningsproces gennem ændringsforslag, bør det vel fortsat være sådan, at man har mulighed for at stille de ændringsforslag.
Derfor mangler jeg et svar
fra fru Dorte Bennedsen: Hvad er årsagen til, at vi tidligere kunne få de oplysninger, men ikke længere kan få de oplysninger?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-06:
Man kan jo bruge mange ord: gabestokke, samlebånd.
Det er jo ikke noget, der er vedtaget bag lukkede døre.
Vi har vedtaget nogle kriterier, som er helt åbne, som er helt klare, og som alle kender til.
Vi er uenige i det med kriminalitet.
Det er jo mennesker, som har levet ganske mange år i Danmark, og som har en stor tilknytning hertil, og som i mange år faktisk har levet et ganske almindeligt liv - 7-10-15 år i mange tilfælde - og det kan ikke være meningen, at vi skal blive ved med at forfølge dem med straf.
Tilsvarende når vi giver dispensation til folk, der har gæld til det offentlige, jamen så er det folk, der er blevet bragt i en umulig situation, hvor vi godt kan sige, at de har en god vilje til at leve i det danske samfund, men vi synes ikke, de skal have en straf, fordi de er blevet bragt i den umulige situation, som de ikke kan bringe sig ud af. Så det, at vi er uenige, er en anden sag.
Det, vi snakker om, er faktisk om en hel del mennesker, som har stor tilknytning til Danmark, som har levet i Danmark, og som vi synes sagtens fortjener, at de kunne leve med et fuldt dansk statsborgerskab.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Jamen det er jo en ærlig sag.
Vi er ikke enige i den holdning, som SF har, om at man skal tildele statsborgerskab til personer, der har begået kriminalitet, til personer, der ikke kan forsørge sig selv, eller til personer, der har gæld til det offentlige.
Det er vi ikke enige om, og det er så, hvad det er, og det kan vi diskutere politisk herinde på Christiansborg.
SF mener også, at det her kontorcirkulære skal laves bag lukkede døre blandt et udsnit af Folketingets partier, hvor SF er med.
Det kan vi også være uenige om.
Det er så én ting.
Men det, der står tilbage, og det er det, jeg gerne vil spørge hr. Knud Erik Hansen om, er: Hvorfor kan vi ikke længere få de oplysninger, der ligger til grund for at stille ændringsforslag i forhold til de personer, der ikke kan forsørge sig selv?
Det er det, jeg spørger om, og det har hr. Knud Erik Hansen ikke svaret på, og derfor vil jeg gerne have et svar.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-06:
Hvis det er det, det drejer sig om, så kan vi da godt blive enige om, at i det omfang de oplysninger skal skaffes, så vil vi godt være med til at støtte, at oplysningerne skaffes.
Vi synes, det er rimeligt, at vi i et demokrati kan få de oplysninger, der er brug for til en bedømmelse, uanset om man er uenig.
Men jeg vil også godt advare mod, for det synes jeg er utrolig problematisk, hvis Dansk Folkeparti vil bruge det her til at sætte folk i en gabestok.
Det er jo faktisk det, man vil gøre.
Man vil lave A- og B-mennesker ved at udstille dem, der har været lidt problemer med.
De skal stå på en særlig liste, og på den måde bliver de sådan lidt specielle danske statsborgere.
Det synes jeg faktisk ikke er tiltalende.
Så jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup, om man ikke godt kunne sige, at det rimeligt, at hvis folk får et dansk statsborgerskab, så accepterer vi det fuldt ud, og så sætter
Helge Adam Møller (KF), 2000-04-06:
Her har vi den principielle holdning, at hvad enten man er enig eller uenig med et parti, skal ethvert folketingsmedlem og ethvert parti have de oplysninger, som de finder er relevante til at behandle lovforslaget, og det vil sige, hvis der er partier - hvad enten det er Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti eller Enhedslisten - der i øjeblikket ikke kan få oplysninger, de gerne vil have, vil vi selvfølgelig støtte dem og kæmpe og arbejde for, at de kan få de oplysninger
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Jeg siger tak for tilsagnet fra hr. Helge Adam Møller om, at partier, der ønsker oplysninger for at kunne stille ændringsforslag, selvfølgelig fremover skal have de oplysninger af Justitsministeriet.
Det samme tilsagn vil jeg håbe at justitsministeren vil give.
Han er til stede her i salen og kan give det.
Jeg kan altså konstatere, at foreløbig har både De Konservative og SF givet tilsagn om sammen med Dansk Folkeparti at arbejde for, at de oplysninger kommer til stede, og jeg håber, at andre partier vil gøre det samme.
Det er urimeligt med lukkethed på dette område.
Det er noget, der optager sindene meget uden for Christiansborgs mure, og det optager også sindene herinde på Christiansborg, så lad os da få de oplysninger frem i lyset, så vi kan stille de ændringsforslag, som Folketinget så kan tage stilling til.
Det er et mindstemål af demokrati at kræve det i et folkestyre.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Som hr. Tom Behnke udmærket har redegjort for, er der altså tale om meget grov kriminalitet blandt de personer, der nu får dansk statsborgerskab, hvis ikke Folketingets medlemmer om et øjeblik mander sig op og stemmer anderledes, end de oprindelig har planlagt.
Hvis Folketingets medlemmer beslutter sig for, at personer, der har begået grov kriminalitet, selvfølgelig ikke skal have dansk statsborgerskab, er muligheden til stede lige om et øjeblik, så prøv at være klar.
Med hensyn til det, Frihed 2000 er inde på om de oplysninger, der selvfølgelig skal være til rådighed for Folketingets medlemmer, takker jeg Frihed 2000 for tilsagnet
om, at man vil arbejde med for, at de oplysninger fremover kommer til stede
Det burde dog være muligt for regeringen at give det tilsagn.
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-06:
Det var jo en lang liste, hr. Tom Behnke kom med her, men jeg savnede et par oplysninger i den lange opremsning.
Den ene oplysning skulle være, at ud af de 126 personer, som blev remset op her, har næsten 90 ikke begået, som det blev sagt, vældig grove forbrydelser.
Faktisk fik
henved 90 betingede domme.
Og hvis man i øvrigt ser på dem, der fik ubetingede domme - altså så vidt jeg husker knap 40 - har det typisk været 20 dages hæfte, 10 dages hæfte og fra 30 dages op til 6 måneders fængsel.
Det har været nede i den ende, så jeg synes, det billede, hr. Tom Behnke her gav, for at sige det mildt ikke var dækkende.
Og hertil kommer, som jeg har sagt tidligere, at det er mange år siden, disse forhold er begået.
Tom Behnke (FRI), 2000-04-06:
Det er en kamp, vi har ført, lige siden det sidste kontorcirkulære blev vedtaget.
Vi drøftede det, sidste gang vi behandlede et indfødsretlovforslag og også forrige gang, så den kamp er vi allerede i gang med.
Men det, det kniber med, er selvfølgelig flertallet.
Til fru Dorte Bennedsen vil jeg godt sige, at det er selvfølgelig stærkt beklageligt - og det skal jeg nok rette op på næste gang - at jeg ikke også har talt sammen, hvor mange af de ansøgere, jeg nævnte her, som har fået betingede og ubetingede domme.
Det skal jeg nok tælle sammen til næste gang, og så vil de tal selvfølgelig komme på det næste lovforslag.
Men det, der er helt sikkert, er, at der er altså tale om ansøgere, som er dømt for kvalificeret vold, vold af særlig farlig karakter, trusler på livet, blufærdighedskrænkelse, anden kønslig omgang med børn under 15 år, menneskesmugling, bigami og groft bigami, og for Frihed 2000 er der ingen tvivl: Om så det er 30 år siden, de har begået de forbrydelser, skal de ikke have dansk statsborgerskab. Så enkelt er det.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-06:
Det sidste må vi se på i udvalget.
Med hensyn til det med gabestokken: Jeg hørte hr. Peter Skaarup sige i første omgang, at lovforslaget skulle tilrettelægges således, at der skulle være en liste over dem, hvor der overhovedet ikke var grund til dispensation, hvor der ikke var nogen kriminalitet, nogle meget ganske bestemte kriterier
Dernæst skulle der være en B-liste med folk, som havde lavet kriminalitet og andre ting, og som var i gæld.
Og det er for mig at se at sætte folk i gabestok, og det synes jeg altså er helt uværdigt at man gør.
Jann Sjursen (KRF), 2000-04-06:
Kristeligt Folkeparti er glad for, at Folketinget i dag får lejlighed til at drøfte forholdet mellem Danmark og Færøerne på baggrund af de forhandlinger, der er indledt mellem Færøernes landsstyre og regeringen om tilknytningen landene imellem.
Jeg vil gerne understrege, at Kristeligt Folkeparti tillægger rigsfællesskabet mellem Grønland, Færøerne og Danmark overordentlig stor betydning - både af historiske grunde, men i nok så høj grad på grund af de stærke personlige bånd, der er knyttet mellem vore folk.
Lad mig bare for mit eget vedkommende sige, at det har haft stor betydning for mit syn på rigsfællesskabet og i særdeleshed på forholdet mellem Danmark og Færøerne, at jeg i sin tid gik på højskole her i Danmark sammen med fem færinger, som jeg og flere af mine højskolekammerater besøgte efterfølgende.
Kristeligt Folkeparti er enig med regeringen i, at beslutningen om Færøernes fremtidige tilknytning til Danmark træffes på Færøerne og ikke i Danmark.
En beslutning om et frit og suverænt Færøerne har konsekvenser, og som før nævnt håber jeg på, at det i givet fald ikke vil påvirke det grundlæggende forhold mellem vore folk.
Men økonomiske konsekvenser må det få, sådan som statsministeren også har tilkendegivet i dag, og vi er enige i, at grundlaget for en økonomisk overgangsperiode skal være en afviklingsperiode på 3-4 år.
Jeg var glad for, at statsministeren i sin besvarelse af forespørgslen pegede på, at tiden under alle omstændigheder er inde til at tage den 50 år gamle hjemmestyrelov op til revision, og at den danske grundlov giver ganske store muligheder for at udvikle og udforme det færøske selvstyre inden for rammerne af rigsfællesskabet.
Jeg opfatter det som et tilsagn fra statsministerens side, uanset at det er det færøske landsstyres ønsker, der nu er til forhandling.
Den danske regering skal ikke fremkomme med sådanne egne forslag.
Regeringen har lagt vægt på at føre klar tale over for det færøske landsstyre, og jeg fristes til at tilføje: Sådan som regeringen har for vane, når det gælder forholdet til andre lande.
Dermed være også sagt, at der er grænser for, hvor meget tonelejet efter Kristeligt Folkepartis opfattelse skal hæves.
Vi lægger vægt på, at begge parter taler med hinanden i stedet for til hinanden.
Sluttelig vil jeg gerne sige, at vi ser frem til, at Folketinget nu får nedsat et udvalg, der kan følge forhandlingerne.
Det er nødvendigt, fordi denne sag ikke kun er en regeringssag.
Det er ret beset en folkesag
, og også af den grund er det vigtigt, at Folketinget er stærkt involveret i processen.
Ja, det er ikke bare en folkesag - det er en sag for både det danske og det færøske folk.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-06:
Jeg vil godt spørge fru Kirsten Jacobsen fra Frihed 2000, hvordan fru Kirsten Jacobsen kan sige, at de eventuelle olieindtægter blev givet væk i en skåltale i 1992.
Man kan godt være uenig i, at der blev lavet den aftale i 1992, men at det skulle være sådan, at de indtægter, der på sigt, om 20, 30, 50 år, eventuelt kommer ind fra olien, skulle være givet væk, har jeg dog ikke forståelsen af. Jeg opfatter det sådan, at det netop er derfor, den færøske regering er kommet til Folketinget og regeringen og vil have en aftale i stand, der bl.a. regulerer det forhold, så jeg synes, det ville være utrolig spændende, hvis fru Kirsten Jacobsen kunne uddybe, hvad det er, der blev givet væk.
Jeg opfatter det sådan, at færingerne har mulighed for at arrangere udvindingen og undersøge, om der er olie.
Men jeg opfatter det bestemt ikke sådan - og det håber jeg heller ikke regeringen gør - at Danmark har afskrevet de indtægter, der måtte komme fra olien, og jeg kan tilføje, at grunden til, at vi har valgt at tage det med i vores vedtagelsesforslag, netop er, at vi vil sikre os, at det ikke går i glemmebogen, men at regeringen husker på, at aftalen i 1992 betød, at Danmark skal have andel i olieindtægterne.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-06:
Fru Kirsten Jacobsen mente, at det vil være det samme som at skræmme færingerne til at sige nej ved en folkeafstemning.
Men fru Kirsten Jacobsen kan da ikke mene alvorligt, at man skal lade være med at nævne omkostningerne ved en løsrivelse, blot for at få færingerne til at stemme ja, og at de så først bagefter opdager, hvad det koster?
Jeg vil gerne have, at fru Kirsten Jacobsen giver klart udtryk for, at det ikke er det, der er meningen, for det ville dog være det værste vælgerbedrag, man overhovedet kunne forestille sig.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-04-06:
Til hr. Skaarup vil jeg blot sige, at vi husker jo alle den tidligere regerings 10-års jubilæum, og hvordan det hele fandt sted.
Hvis statsminister Poul Nyrup Rasmussen er i stand til at fortælle os, at der er en musefældeklausul, hvorefter vi har andel i de oliepenge, der eventuelt måtte komme, tror jeg, at der bliver mere revolution på Færøerne imod statsministeren, end der har været tidligere, og i hvert fald vil de, der sidder her og kigger herned, næsten falde ud over gelænderne.
Vi kan da bede statsministeren om at besvare spørgsmålet, men jeg tror godt, jeg kender svaret.
Til fru Elisabeth Arnold vil jeg sige: Ja, naturligvis.
Det har fru Elisabeth Arnold misforstået.
Selvfølgelig skal færingerne kende omkostningerne, når de stemmer, og det er også derfor, vi i vores forslag til vedtagelse siger, at regeringen skal komme med et nyt tilbud, som har mulighed for at skabe et ja ved en folkeafstemning på Færøerne, så man ikke stemmer nej af bare skræk.
Det er det, som er konsekvensen i dag, og derfor siger jeg også, det er af politiske grunde.
Det hjælper jo ikke noget, at vi i Danmark synes, det er en rimelig og fornuftig overgangsperiode, som de såmænd godt kan klare, hvis det medfører, at der bliver sagt nej på Færøerne, for så er konsekvensen, at de danske skatteydere skal betale i al evig fremtid.
Men hvis man ikke har det ønske, er det jo bedre at få pengene over en lidt længere årrække end ikke at få nogen overhovedet, så færingerne dermed kan få den selvstændighed, de ønsker.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-06:
Jeg vil gerne have fru Kirsten Jacobsen til at gå rigtig til biddet.
Hvad menes der med det med skåltalerne?
Er det således, at den danske befolkning - vi kan lige så godt sige det ligeud - ikke på noget som helst tidspunkt får andel i disse oliepenge?
Man må jo regne med, at hvis der skal startes en olieproduktion, tager det mange år, før olien kan produceres, og med den 3- til 4-årige økonomiske afviklingsperiode, som statsministeren nævnte, får vi jo aldrig andel i de oliepenge, for olien bliver ikke produceret før efter en længere årrække.
Er det korrekt?