runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Knakkergaard (DF), 2005-03-18:
L 40 er en konsekvensrettelse som følge af kommunalreformen.
Lovforslagets hovedelement er en ændring af lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v., der angår de amtskommunalt ejede ældreboliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
I lovforslaget overføres de eksisterende amtskommunale almene ældreboliger som udgangspunkt til regionerne pr. 1. januar 2007.
Dog kan det være muligt for en beliggenhedskommune at overtage regionalt ejede almene ældreboliger til personer med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne efter denne lov og efter nærmere aftale med regionsrådet.
Kommunalbestyrelsen kan dog i sin årlige redegørelse til regionsrådet overlade opgaven til regionsrådet.
Nye regionale ældreboliger kan derfor alene opføres efter aftale med kommunerne i forbindelse med indgåelse af rammeaftalen.
Det er kommunerne, der har anvisningsretten samt fører tilsyn.
Af økonomiske konsekvenser vil der være kommunale merudgifter til grundkapital på 16,1 mio. kr., og staten vil have en merudgift på 3,2 mio. kr. til ydelsesstøtte, men samlet set er der ingen økonomiske konsekvenser.
Vi er i Dansk Folkeparti positivt indstillet over for forslaget og mener, at det kan give bedre forhold og flere boliger til målgruppen.
Især rammeaftalerne og drøftelserne mellem kommunerne og regionen i forbindelse med den årlige rammeaftale mener vi er et godt tiltag.
Vi er derfor positivt indstillet over for forslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-03-18:
Nu ved vi jo alle sammen, at der er store ventelister til handicapboliger, og at der er mange, der må stå i årevis uden at få den bolig, de har brug for.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når man nu siger, at regionerne ikke længere må bygge handicapboliger, hvor ser Dansk Folkeparti så en sikkerhed for, at der fremover bliver bygget det antal boliger, der er brug for?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-03-18:
Nu er det jo ikke alle regioner, der mangler boliger.
Det gør vi f.eks. ikke i det nordjyske.
Men jeg kan kun se det sådan, at der jo er nogle, der får ansvaret for det her.
Det er jo ikke sådan, at nogle kan sige, at det foregår i amtsligt regi, og andre kan sige, at det foregår i kommunalt regi.
Sådan har det jo været førhen.
Nu ved man, at de kommuner, der ikke selv eventuelt kan magte opgaven, kan bede regionen om at påtage sig den opgave, og så indbetaler man grundkapitalindskuddet til det, og så kører de sagen.
Så jeg ser med glæde frem til det her, for jeg tror, som jeg før har sagt, at det vil skabe flere boliger.
Frank Aaen (EL), 2005-03-18:
Jamen lad os nu sige, at en kommune måske har en enkelt borger med et særligt handicap, som har brug for en særlig bolig.
Når jeg spørger, er det, fordi jeg ved, at Dansk Folkeparti jo meget gerne og ofte siger, at de er de smås parti og tager sig meget af de handicappede, men jeg synes, at der er en stor fare for, at særlig små grupper af handicappede kan komme i klemme i det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Hvis vi tager dem fra bunden, så mener jeg faktisk med hensyn til retssikkerheden – og det er jo noget af det, som vi selvfølgelig skal drøfte – at det vil hjælpe den enkelte borger gevaldigt, at man ikke står i en situation, hvor kommunen har sagt ja, men hvor amtet siger nej, at vi altså har mulighed for at sige: Hvis kommunen der, hvor man kender den enkelte borger, har erkendt et behov hos borgeren, så er der ikke en anden myndighed, der går ind og blokerer det behov.
Det mener jeg faktisk er en væsentlig forbedring, og det er klart, at der skal vi selvfølgelig drøfte, hvordan vi sikrer os, at det også kommer til at være en sådan forbedring, og at min optimisme og positive indstilling ikke står til skamme.
Så er det jo sådan, at der netop skal laves de regionale planer.
Det mener jeg kan være med til at skabe denne her gennemsigtighed, som jeg har talt om før.
Og det mener jeg faktisk også vil betyde, at man får en meget bedre fornemmelse af, hvor mange institutionspladser ud fra forskellige behov man skal bruge.
Og der ved man jo alt andet lige, både regionalt og kommunalt, hvad der normalt er af pludseligt opstående behov, og de skal naturligvis dækkes ind økonomisk, fuldstændig ligesom man gør på et hotel, hvor man jo selvfølgelig har indregnet i prisen på værelserne, at det ikke altid er sådan, at alle værelser er booket.
Så tror jeg hellere, jeg må tage resten i næste omgang.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-03-18:
Nu startede hr. Frank Aaen med at sige, at der manglede mange boliger, og jeg forstod det sådan, at det var næsten overalt.
Jamen så har amtet jo netop ikke løst sin opgave, og det er jo det, man ser i andre regioner end f.eks. Nordjyllands Amt.
Så man kan jo sige én ting: Det kan kun gå fremad.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-18:
Jeg vil godt høre, om ministeren ikke vil anerkende, at der vil være nogle kommuner, der vil komme til at betale langt mere, end de gør i dag.
Derfor vil der være nogle kommuner, der vil kunne komme i klemme, og som så vil sidde i en overvejelse om: Har vi råd til det tilbud, som den borger faktisk har behov for, eller bliver vi nødt til at give et tilbud, der er lidt billigere, fordi vi ellers bliver nødt til skære ned på normalområdet?
Det kan være børnehaver, plejehjem, hvad ved jeg.
Så ministeren må anerkende, at der kan være et problem her, som vi bliver nødt til at være opmærksomme på, og som vi i hvert fald ønsker at få sat langt mere fokus på under udvalgsarbejdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Der må jeg så erkende, at jeg faktisk er uenig med fru Lotte Bundsgaard, for de private kan jo heller ikke være sikre på altid at have deres pladser fyldt op.
En privat institution, der udfylder et specialiseret behov, kan jo ikke altid vide, om der lige præcis er det antal borgere, som man har institutionspladser til.
Så derfor vil det for alle institutioners vedkommende jo være sådan, at man er nødt til at indregne en vis overkapacitet.
Men det vil jo heller ikke gå på den enkelte institution.
Det vil være noget, der vil foregå i regionen som sådan, at man skal være sikker på, at der på forskellige områder er den nødvendige kapacitet, hvis der opstår et akut behov, og det vil selvfølgelig indgå i de priser, der vil være på de forskellige institutioner.
Så det tror jeg sådan set godt vi også kan tale os til rette om.
Så var der de sidste to ting bl.a. med økonomien, og der vil der jo være en refusionsordning, som skal indfases gradvis, og det mener jeg sådan set også er vigtigt, fordi vi nu går fra grundtakstfinansieringen over til den her nye refusion.
Der mener jeg, det er vigtigt, at vi sikrer, at der er en refusionsordning, der naturligvis gør, at alle kommuner har råd til at give det nødvendige tilbud til deres borgere.
Jeg synes, det er en god løsning, vi har fundet.
Men lad os da sætte os ned og se på den.
Så er der det her med udviklingen, for det er jo også sådan i lovforslaget, at der netop skal sættes penge af til udvikling, og det skal foregå på de enkelte institutioner.
Jeg mener sådan set også, det er mest sagligt, at udviklingen af den specielle behandling f.eks. foregår på de steder, hvor man både har det fagligt kompetente personale og de borgere, som det vedrører.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-18:
Indimellem overrasker fru Charlotte Dyremoses analyseevner mig.
Det kommer nu frem, at fru Charlotte Dyremose ikke, på trods af at indenrigs- og sundhedsministeren mener, at det her er en omlægning, der også er en finansieringsreform, mener, at dette er en økonomireform.
Hvordan kan fru Charlotte Dyremose mene, at dette ikke er en økonomireform, når man rent faktisk flytter 10 mia. kr. rundt mellem forskellige offentlige myndigheder?
Og så konkret: Fru Charlotte Dyremose har mange ord, men hvordan vil fru Charlotte Dyremose rent faktisk sikre de specialiserede tilbud til de allerallersvageste, hvor der måske kun er én svag fra en konkret kommune, der kommer til at koste den kommune et par millioner kroner?
Så er der en refusionsordning, ja, men det bliver op til et par millioner kroner, en kommune kan komme til at betale.
Hvordan vil fru Charlotte Dyremose sikre, at den enkelte kommune med 30.000 indbyggere skal kunne finansiere det her?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Der er ikke nogen tvivl om – og det har jeg sådan set heller ikke forsøgt at skjule på nogen måde, så undskyld misforståelsen, hvis det er det, der er tilfældet – at der bliver flyttet rundt på nogle penge.
Men fru Line Barfod lægger jo på almindelig venstreorienteret vis op til, at nu er der økonomisk ruin, og vi fjerner en masse penge, når vi bruger de samme penge, som det hele tiden har været planen at bruge.
Det er et spørgsmål om, at kommunerne får nogle flere penge og så til gengæld skal bruge nogle flere penge.
Jeg ved godt, at man på venstrefløjen som regel kan få enhver udgiftsstigning til at lyde som en besparelse, men det er ikke tilfældet her.
Der er de samme penge, men det er rigtigt, at de bliver brugt på en anden måde, bl.a. via den her refusionsordning, som vi netop indfaser langsomt for at give mulighed for, at kommunerne stille og roligt kommer til at få en ny måde at skulle finansiere behovene for de særligt udsatte grupper på.
Jeg er sådan set
ikke så bekymret for, at det også nok skal kunne lade sig gøre, fordi der netop er 50 pct.s refusion på de meget høje priser.
Det bliver selvfølgelig gjort på en måde, også med den udligningsreform, der nu skal laves efterfølgende, så vi sikrer os, at der er økonomi til, at man i kommunerne naturligvis skal kunne tage vare på sine borgere.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-18:
Fru Charlotte Dyremose har som altid mange ord og ikke nogen konkrete svar.
Vi står med en kommune med 30.000 indbyggere.
Vi aner selvfølgelig ikke – og det er jo karakteristisk for hele reformen – hvordan udligningsreformen kommer til at fungere, men vi har en kommune på 30.000 indbyggere.
Den kommune får en familie, hvor der er behov for særlige ydelser i størrelsesordenen 5 mio. kr. Tror fru Charlotte Dyremose rent faktisk, at den kommune vil prioritere at anbringe disse i et dyrt regionalt tilbud, eller tror fru Charlotte Dyremose ikke, at man i langt højere grad vil indføre kassetænkning og prøve at lave et billigt tilbud?
Har fru Charlotte Dyremose sandheden bag sig, når hun rent faktisk kommer med alle de flotte ord?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Jeg skal meget gerne komme med et konkret svar.
For det første mener jeg, det vil være dybt usagligt at lave en udligningsreform, før man ved, hvilke kommuner man skal udligne imellem.
Så det er faktisk nødvendigt at tage det her skridt for skridt.
Det er også derfor, vi har sagt, at vi gerne vil bruge en masse tid på det.
Det er derfor, vi har brugt en masse tid på at lytte til høringssvarene.
Det er derfor, vi har en lang behandlingsperiode af lovforslagene.
Det er jo netop, fordi det her skal gøres stille og roligt.
Men det, jeg simpelt hen ikke forstår, er, hvordan fru Anne Baastrup kan mene, at når kommunerne får tilført flere penge og den egentlige, overordnede kompetence på det her område, skulle det medføre mere kassetænkning.
Nu får kommunen det overordnede ansvar, og man kan ikke bare skubbe ansvaret fra sig og over på amtet.
Jeg skal ikke komme her og sige, vi ikke har haft kassetænkning før, men det her forslag kommer til at betyde mindre kassetænkning.
Jeg har aldrig sagt og kommer heller ikke til at sige, at der aldrig nogen sinde kommer til at foregå kassetænkning.
Det gør der desværre, og det må vi så se på i anden sammenhæng.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-18:
Det er også o.k., det kan ikke gøres på anden måde.
Men nu snakker jeg altså om, at jeg forstår ordene, så der ikke er tale om en besparelsesreform.
Hvis det viser sig, at der kommer besparelser på det her område, vil fru Charlotte Dyremose så – altså ud fra regeringen – sikre, at det ikke bliver tilfældet?
Vi ser på skatteområdet, at det netto koster kommunerne noget, at skatteforvaltningen går over til staten i nogle sammenhænge.
Det samme billede tegner sig jo rundtomkring i en lang række andre kommuner.
Hvordan kan fru Charlotte Dyremose sådan være hundrede procent sikker på, at der ikke sker tilsvarende besparelser på det her område?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Jamen situationen er jo den, at kommunerne på nogle områder får frataget nogle opgaver og på andre områder får tilført nogle opgaver.
Der skal selvfølgelig laves en fuldstændig almindelig forhandling om, hvad de her opgaver koster, og den laver vi så – det ved fru Lone Dybkjær også godt – med Kommunernes Landsforening.
Så bliver der tilført de penge, som opgaverne koster, til kommunerne og frataget der, hvor kommunerne ikke skal bruge penge mere.
Så er det sådan, og det ved fru Lone Dybkjær også godt, at det er KL, altså Kommunernes Landsforening, der laver en plan for, hvordan pengene skal fordeles eller tages fra de enkelte kommuner rundtomkring.
Situationen er den, at der bliver flyttet en opgave, og så bliver der flyttet det beløb, som opgaven koster, fra Kommunernes Landsforening som et hele og over til staten, fuldstændig ligesom det på andre områder er sådan, at kommunerne får tilført flere penge, fordi de skal løse en anden opgave.
Så er der en fordeling kommunerne imellem, og den kan mene om, hvad man vil, og den har jeg masser af holdninger til, men det er ikke det, vi drøfter her.
Det, der er væsentligt her, og det, der gør, at jeg så overbevisende tror på, at det her kommer til at betyde en væsentlig forbedring for de borgere, der har brug for det sociale system i det her land, er, at vi nu får en struktur, hvor vi placerer ansvaret for økonomien og det medmenneskelige ansvar for den samlede, hele familie ét sted, at vi sørger for, at man ikke falder mellem amt og kommune, og at vi sørger for, at der bliver bygget både et videncenter og en tilbudsportal, der gør, at kommunerne får bedre adgang til den mest specialiserede viden, i det omfang dannelsen af de større kommuner ikke i sig selv medfører, at kommunen får et bedre fagligt miljø og derfor bedre kan hjælpe deres borgere.
Magnus Heunicke (S), 2005-03-18:
Jeg har siddet og prøvet at formulere et meget kort og meget præcist spørgsmål, for det er der vist behov for.
Det er i forlængelse af fru Line Barfods spørgsmål, og spørgsmålet lyder: Vil fru Charlotte Dyremose forpligte de private institutioner til at aflevere vidensopsamling til VISO?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Jeg vil forpligte de private institutioner til at være meget præcise med, hvad det er, de kan, og hvordan de kan gøre det, så vi er sikre på bl.a. gennem tilbudsportalen, at der er en klar viden om, hvad man kan gøre på den enkelte institution, hvilke borgere man kan hjælpe, hvordan man kan hjælpe dem.
Så ved man, hvilke borgere der bør komme hen på den institution og få lige præcis det tilbud, som den institution kan tilbyde.
Magnus Heunicke (S), 2005-03-18:
Men må det være et krav i regionernes driftsoverenskomst, at man kan forpligte de her private institutioner til at give den viden?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Hvordan vi forpligter den enkelte institution, synes jeg, vi skal tage op under udvalgsarbejdet.
Det er jo en af de ting, som vi kommer til at skulle drøfte: Hvordan gør vi det her helt konkret?
Der synes jeg da, at det er et relevant spørgsmål at drøfte, hvordan man kan binde de private institutioner op, hvor meget man skal gøre det, og hvordan man bedst sørger for, at de private institutioner udvikler mest mulig viden og bruger den viden på deres borgere.
Det er sådan set det, der ligger mig på sinde, og hvad de så er forpligtet til over for kommunen, er sådan set væsentlig mindre vigtigt for mig, end hvad den institution er forpligtet til over for den enkelte borger.
Men lad os da tage det op under udvalgsbehandlingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Jeg vil godt starte med at takke for de positive kommentarer.
Det er jo altid dejligt med imødekommelse af noget, man synes er en rigtig god idé, så det håber jeg vi kan arbejde videre med.
Nu er det jo sådan, at jeg i al beskedenhed også er konservativ skatteordfører, og derfor bilder jeg mig ind, at jeg ved i hvert fald en lille smule om, hvad der foregår på skatteområdet.
Derfor vil jeg bare bede fru Lone Dybkjær om ikke at skabe forvirring om tingene.
Det er det overordnede beløb, der flytter med skatteopgaven derhen, hvor skatteopgaven skal udføres.
Det er helt rigtigt, som jeg også selv var inde på, at KL, altså Kommunernes Landsforening, laver en fordeling af, hvor de tager pengene fra.
Det kan man mene en hel masse om, men lad os lige slå fast én gang for alle, at med hensyn til det samlede beløb er man i gang med at forhandle mellem stat og kommune om, hvor mange penge der skal flyttes.
Bestræbelsen er, at man skal finde frem til lige præcis det beløb, som opgaven koster samlet, og at man derfor ikke tager penge ud af kommunerne generelt, men kun de penge, opgaven rent faktisk koster, så pengene følger med opgaven.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-18:
Jeg vil først lige sige, at jeg kan forstå, at hr. Hans Andersen er mere enig i den aftale, der blev indgået om strukturreformen, end i det lovforslag, der ligger, for som forældre kan man kun få en speciel udredning, når det drejer sig om de få mest sjældent forekommende specielle og komplicerede enkeltsager, og ikke, som hr. Hans Andersen sagde, i de mest komplicerede enkeltsager.
Så der kan vi se, at vi to er enige, men uenige med ministeren.
Dette sagt i parentes.
Det, der jo er hovedproblemet, er: Man ringer til VISO’s central på Fyn, og de siger: Vi tror nok, at det er den institution, der ligger i Nordjylland, der har den konkrete viden om et senhjerneskadet barn, der har de komplikationer.
Nej, nej, det var ikke det, de kunne.
Så ringer man til København.
Er det et omstillingsbord, eller er der en sagsbehandler i VISO på Fyn, der rent faktisk præcis overtager den her sag, hjælper igennem, ringer som ansat på Fyn?
Det er der jo ikke, og det er der, hovedproblemet ligger.
Hans Andersen (V), 2005-03-18:
Hvis det er et omstillingsbord, så bliver det i hvert fald det største, jeg kender til i hele verden, for som det har været inde i debatten tidligere, så er der faktisk ret mange årsværk, ret mange videncentre, der skal indgå i VISO, og som man kan trække informationer fra, få råd, vejledning, specialrådgivning fra og også få en udredning i de mest komplicerede sager fra.
Så her kan vi virkelig sige, at der tager vi altså et skridt og fremtidssikrer den sociale service, ved at alle nu kan trække.
Hvis nu endelig tilbuddet i Sønderjyllands Amt var så fantastisk,
så kan man som borger også i Frederiksborg Amt i fremtiden trække på den viden, de besidder i Sønderjyllands Amt, så vi alle kan modtage den bedste service.
Jeg forstår, at SF er noget bekymret for, at vi skulle forbedre den sociale udvikling.
Jeg forstår ikke bekymringen.
Hans Andersen (V), 2005-03-18:
Jeg vil gerne spørge fru Anne Baastrup om det eksempel med Sønderjyllands Amt.
Jeg kunne få opfattelsen af, at de altså i dag sad med den ypperste viden om at behandle et alvorligt handicappet barn, og at det var sådan lidt hen i det uvisse, hvordan man skulle gøre det i fremtiden.
Er det ikke netop omvendt?
Er det ikke således i dag, at man absolut ingen sikkerhed kan have for, at Sønderjyllands Amt ved noget som helst om, hvordan man skal behandle et alvorligt handicappet barn, og at man netop i fremtiden kan sørge for, at man har en overordnet paraply på det område, så vi kan få besked og vejledning hos de ypperste eksperter om sådan et handicappet barn?
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-18:
Det har fru Line Barfod jo totalt ret i.
Det er jo også derfor, at vi i sin tid som parti meldte os ud af forhandlingerne.
Det er fuldstændig mørkelagt, hvad der sker, og vi synes, det er totalt uansvarligt at gå ind i sådan noget som det her og så bevæge sig rundt i totalt mørke på et område, hvor der er så store økonomiske fordelinger på spil.
Det har fru Charlotte Dyremose jo også sagt.
Jeg er enig med spørgeren.
Line Barfod (EL), 2005-03-18:
Jeg vil høre, om fru Lone Dybkjær kan bekræfte, at det ikke er Kommunernes Landsforening, der sidder og fordeler penge mellem kommunerne.
Det fremgår af den udligningsreform, der er aftalt, eller rettere den udligningsreform, der ligger som en vedtagelse i dag, og som skulle have været ændret for flere år siden.
Det havde regeringen lovet, men det er aldrig blevet gennemført, og det kommer først på den anden side af kommunevalget.
Derfor kender vi ikke den økonomi, der vil være i den enkelte kommune på socialområdet, før den udligningsreform er gennemført næste år.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-18:
Jeg er da enig i, at kommunerne får flere opgaver i nogle sammenhænge og færre opgaver i andre sammenhænge.
Spørgsmålet er, om de flere opgaver, de får, modsvares ligeligt af flere penge, og om det, der bliver taget fra dem, altså færre opgaver, modsvares ligeligt.
Der er det min påstand, at det ikke er tilfældet, og det synes jeg vi skal diskutere.
Vi, der er socialordførere, har jo et overordnet ansvar for at sikre, at det ikke går ud over de svage grupper i samfundet.
Det er dem, vi er samlet om her i dag.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Jamen jeg beder lige præcis fru Lone Dybkjær om ikke at blande KL’s fordelingsnøgle sammen med de forhandlinger, der foregår mellem KL og regeringen.
Det, der er problemet for Århus Kommune, er nemlig, at den måde, hvorpå KL fordeler de penge, man tager ind og giver ud, isoleret set er et problem for Århus Kommune, fordi den er effektiv, og så kan man håbe for Århus Kommune, at den er lige så effektiv på nogle af de områder, hvor den får penge.
Det er ikke et spørgsmål om fordelingen mellem stat og kommune af midlerne.
Det er de to ting, jeg beder fru Lone Dybkjær om at adskille, for der er altså forskel på forhandlingen mellem kommuner og stat og forhandlingen kommunerne imellem.
Det er ret væsentligt for at forstå økonomien i reformen, og derfor beder jeg fru Lone Dybkjær om at holde de to ting adskilt og i stedet se på, om kommunerne som et hele får opgaven flyttet væk fra sig eller hen til sig, og at det rent faktisk er sådan, at når kommunerne får flere opgaver, får de flere penge, og når de får færre opgaver, får de færre penge.
Det er det, der sker med denne reform.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-18:
I bedste fald kan jeg jo håbe, at fru Charlotte Dyremose taler mod bedre vidende eller ikke ved, hvad der foregår.
Men måske skulle fru Charlotte Dyremose henvende sig til om ikke sin partifælle, så i hvert fald regeringspartifælle, nemlig Venstre i Århus Kommune og høre, hvordan borgmesteren i Århus Kommune oplever det her.