Per Kaalund (S), 2003-11-13:
Forespørgslen, som er stillet af SF, anser vi for at være relevant; det nuværende forsvarsforlig har godt 1 år tilbage.
Vi lever i en foranderlig verden, og en forligsperiode på 5 år har jo rent faktisk vist sig at være for lang.
Socialdemokratiet fremlagde sit udspil til en reform af det danske forsvar benævnt »Nye trusler - nyt forsvar« i marts 2003.
Vores udspil indeholder en række meget vidtgående forslag og også emner til debat.
Udspillet gav anledning til mange reaktioner og kommentarer, positive, men også en del meget konservative reaktioner.
I løbet af det seneste halve år er der imidlertid flyttet mange hegnspæle, både hos de politiske partier og i forsvarets egne rækker. Senest er vores udspil i vid udstrækning blevet bekræftet i den af regeringen fremlagte redegørelse fra august om de sikkerhedspolitiske vilkår for dansk forsvarspolitik.
Danmarks trusselsbillede er i de senere år ændret markant, der opstår nye konflikter, der udføres terrorhandlinger, og der fremsættes terrortrusler fra fundamentalistiske grupper.
Derfor er det klart, at der er behov for omfattende ændringer af dansk forsvar til imødegåelse af disse trusler, ligesom den militærteknologiske udvikling i sig selv kræver ændringer.
Landets civile beredskab skal efter vores opfattelse også nyvurderes og ses i en større sammenhæng.
Der afventes en national sårbarhedsvurdering som grundlag for en række initiativer til styrkelse af samfundets modstandskraft over for terrorhandlinger.
Det gælder infrastruktur og en lang række områder: elforsyning, telekommunikation, it-transport osv.
Overordnet skal Danmarks sikkerheds- og forsvarspolitik fortsat udfolde sig inden for rammerne af de internationale organisationer: FN, EU og NATO.
FN må fremstå som garant for et internationalt retssamfund, og NATO, der også står over for store forandringer, herunder udvidelse med de østeuropæiske lande, vil være grundlaget for dansk forsvarspolitik.
NATO undergår i disse år store ændringer, og Danmark skal medvirke aktivt i disse omstillinger.
EU er i fuld gang med udbygning af forsvarsdimensionen, og EU vil i fremtiden få tillagt flere og flere opgaver og komme til at samarbejde med NATO på en række felter.
I konsekvens af Danmarks manglende deltagelse i EU-sammenhæng risikerer vi også at blive betragtet som mindre relevante som NATO-partner.
Efter vores opfattelse bør forsvarsforbeholdet fjernes.
Som sagt er der mange store ændringer og forandringer på vej.
Det vil stille store krav til både politikere og forsvarets folk.
Danmarks mulighed for at deltage i internationale opgaver skal styrkes betydeligt, og vi mener i øvrigt, at forsvaret skal baseres på veluddannede og fastansatte soldater.
Hurtig indsats og kort reaktionstid kræver professionelle folk, selv om der primært vil være behov for deltagelse i internationale opgaver.
Vi har derfor sat spørgsmålstegn ved værnepligtens relevans, men er dog selvfølgelig indstillet på at drøfte andre former for værnepligt.
Vi er også indstillet på, at vi skal se på de civile beredskabsopgaver i en samlet vurdering, herunder hvilke opgaver der kan tillægges hjemmeværnet, og hvordan hjemmeværnet skal indpasses i forsvaret.
Forsvaret skal være veludrustet, og den militærteknologiske udvikling går stærkt, men det er også en kendt sag, at ikke alle kan have alt, og derfor er vi også indstillet på samarbejde med andre NATO-lande i en mere udstrakt grad, end vi hidtil har kendt.
Vi har foreslået en række værnsfælles løsninger, herunder materielkommando, og vi mener, at de værnsfælles opgaver skal gennemgås.
De kommende forhandlinger om et nyt forsvarsforlig skal afklare en lang række spørgsmål om forsvarets struktur og dimensionering, antal kampfly, antal kampvogne, behovet for kaserner m.v., og der skal selvfølgelig tages en række regionale og for den sags skyld nationale og historiske hensyn, når afgørelserne skal træffes.
Til slut tre forhold: For det første må vi forudsætte, at forsvarets opgaver løses inden for de kendte økonomiske rammer, ca. 18 mia. kr. pr. år, og kan der spares nogle penge, vil det være helt fint.
For det andet er det en kendt sag, at den danske befolkning har en meget høj forsvarsvilje.