runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Jeg kan bekræfte, at der i min omgangskreds er betydelig flere smedesvende fra Nordjylland, end der er rige husejere fra Nordsjælland, som bor langs kysten.
Det har hr. Bent Bøgsted fuldstændig ret i.
Så den klub er vi ikke sammen om.
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om det ikke er et rimeligt krav at stille til regeringen, at for at få de arbejdsløse i gang med noget uddannelse, fjerner man alle de barrierer, som ministeren har trukket ned over regionen, ved at sige, at der er frit valg i forhold til de 6 uger, at det
uddannelsesloft, som der heller ikke står noget om i aftalen »Flere i arbejde«, bliver fjernet, således at nordjyderne har frie muligheder for at lave en indsats og give et løft i en situation, hvor vi har så mange arbejdsløse.
Er det ikke Dansk Folkepartis og hr. Bent Bøgsteds holdning, at det er langt bedre, at folk får en ganske almindelig opkvalificering, frem for at de er passivt arbejdsløse?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Hvis vi starter med den ene procent: De, jeg har snakket med rundtomkring, har kun været tilfredse med, at vi ændrede den omfordelingsnøgle.
Folk er meget godt tilfredse med at få deres egne penge ind på deres egen konto, så der ikke er nogen omfordeling, det er helt sikkert.
Det kan godt være, at hr. Bjarne Laustsen kommer nogle steder, hvor der er nogle, der er utilfredse, men selv Metalfolk, som hr. Bjarne Laustsen hører til, har udtrykt tilfredshed med, at de får deres egne penge ind på deres egen konto.
Måske den omgangskreds, hr. Bjarne Laustsen har, har en anden mening, det skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige noget om, men der er generel tilfredshed med det. Det, som man kan sige er sket i Nordjylland, er i hvert fald fra amtet blevet brugt til at skære ned.
Det er en ren og skær dårlig udskyldning for at skære ned på flere områder.
Det er det, det har været brugt til.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Hr. Bent Bøgsted er jo ligesom undertegnede valgt i Nordjyllands Amtskreds, og derfor vil jeg gerne vide, hvad skattestoppet har betydet for nordjyderne.
Kan hr. Bent Bøgsted bekræfte, at 70 pct. af den værdi, som skattestoppet har betydet, er gået til de 10 pct. rigeste husejere i det, vi kunne kalde whiskybæltet?
Tror hr. Bent Bøgsted, at det har gavnet nordjyderne noget som helst, at hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti har været med til at lægge stemmer til regeringen, for man har gjort det sådan, at de rige er blevet rigere, og de fattige er blevet fattigere?
Det er helt utroligt, at Dansk Folkeparti kan lægge ryg til det.
Nu sagde hr. Bent Bøgsted også, at man ville afskaffe pinsepakken - det vil man gerne stemme for - og især den ene procent, men den ene procent gik jo til at kunne understøtte og omlægge, således at kvinderne eksempelvis fik en meget bedre pensionsordning, når de nåede frem til pensionsalderen.
Det, hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti står for, virker
altså stik modsat.
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Man kan sige, hvad man vil om det her projekt, men den stigning, der er i arbejdsløsheden, når man kigger på de tal
og man kigger på, hvilke firmaer der afskediger, er hovedparten trods alt eksportvirksomheder, og man kan jo ikke forvente, at det er en eksportvirksomhed - jeg tror lige, vi skal prøve igen: Det vil altid være eksportvirksomheder, der skal bære trækket i en økonomi.
Hvis et land kun har fabrikation til eget forbrug i landet, går det ikke ret godt.
Man skal have eksportvirksomhederne med, for at man kan få et løft på hjemmemarkedet, og hovedparten af de job, der er forsvundet, er altså i eksportvirksomheder, og i det øjeblik der så kommer en opgang igen, som der er noget der tyder på er på vej, vil der også ske en tilgang af arbejdspladser i eksportvirksomhederne.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Jeg vil godt lige sige, at den argumentation tror jeg ikke hr. Bøgsted har hørt at jeg er fremkommet med her i salen, men det kan der jo lægges dokumentation frem for.
Lad os holde os til det helt konkrete: Disse 125 kr., som kassedamen får, skal hun altså nu bruge for at få passet sit barn og for at betale en ekstra pris på bus eller tog.
Hvorfor skulle det skaffe flere i arbejde?
Det er der i hvert fald ikke givet nogen som helst forklaring på.
Jeg vil så også spørge hr. Bøgsted, om han ikke føler, at han er med i et dårligt projekt, når man ser på, hvad der er sket under den her regering.
Vi har fået 45.000 færre arbejdspladser og 35.000 flere arbejdsløse.
Hvis vi kigger på den periode, hvor vi havde Nyrupregeringen, blev der skabt 200.000 job, arbejdsløsheden faldt ekstremt.
Hvis vi går tilbage og ser på den tid, hvor vi havde Schlüterregeringen, så steg arbejdsløsheden ekstremt, nemlig fra 220.000 til 360.000.
Det er da et dårligt projekt at have skibet sig ind i.
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Det er det, der er en realitet.
Det er den måde, alle regeringer regner på.
De siger, at når der kommer så og så mange penge ud, giver det så og så mange arbejdspladser.
Det gør den nuværende regering, det gjorde den tidligere regering også, og det gjorde den tidligere regering igen også.
Det gør man altid.
Når man smider penge ud til forbrug, siger man, at konsekvensen er, at det giver så og så mange arbejdspladser.
Det har hr. Jens Peter Vernersen også sagt førhen, at et beløb giver så og så mange arbejdspladser.
Det er også det, der ligger i det, som Socialdemokratiet kommer med i forslaget til vedtagelse om en skattereform, der skal give flere arbejdspladser.
Det er der ikke noget nyt i.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Nu sagde hr. Bøgsted, at skattelettelsen ville sætte flere aktiviteter i gang, der ville komme flere i arbejde.
Skattelettelsen for en kassedame er 125 kr. om måneden.
Hendes betaling for at komme på arbejde med bus eller tog, hendes betaling for at få passet børnene er steget langt over 125 kr. om måneden.
Hvorfor skulle det give flere i arbejde, at man flytter udgiften fra, at der er noget, som vi finansierer i fællesskab, til at kassedamen nu selv skal betale?
Kunne jeg ikke få en lille forklaring på det?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Det første er der nok ingen der er i tvivl om.
Hvis der skal løses op for noget, der ligger i et forlig som »Flere i arbejde«, kræver det, at alle forligspartierne er enige.
Derfor kan vi da heller ikke stå hernede i Folketingssalen og stemme for et forslag, der kommer fra fru Line Barfod, hvis det er noget, der griber ind i forliget »Flere i arbejde«.
Det vil jeg ærligt indrømme.
Men jeg tror, at jeg har lært, at hvis man skal lave et indgreb i et forlig, kræver det, at alle forligspartierne er enige, for at der kan ændres i det.
Hvis det ikke er rigtigt, må jeg jo revidere min opfattelse; så tror jeg, det er en helt anden form for politik, der kommer til at ske herinde, hvis det er sådan, at man bare kan melde ud og stemme for alle mulige forslag, der griber ind i forlig.
Det tror jeg ikke at der er nogen af partierne der vil sætte pris på, måske Enhedslisten.
Det skal jeg ikke kunne sige noget om.
Det er ikke Dansk Folkepartis politik.
Jeg beklager; jeg når ikke mere.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Betyder det, at hvis der kommer et forslag, vil Dansk Folkeparti stemme for, at vi får fjernet de begrænsninger, som i dag forhindrer arbejdsløse i at komme i arbejde og få de muligheder, der kunne være for at blive omskolet og opkvalificeret til nogle andre job?
Det andet spørgsmål er: Har Dansk Folkeparti et eneste konkret forslag til, hvordan vi skaber nogle nye job i stedet for bare at sætte os ned og vente på, at der kommer nogle dumpende fra udlandet?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Nu er det sådan, at de begrænsninger, der er i uddannelsen af arbejdsløse, jo er noget, der skal løses i forligskredsen bag »Flere i arbejde«.
Skal det tages op, bliver det i forligskredsen bag »Flere i arbejde«, altså med de partier, der er med dér.
Det er jo ikke til at komme uden om, at det har medført nogle afskedigelser i den offentlige sektor.
Det er der jo tal, der viser.
Det er ikke noget at stå her og benægte.
Men fakta er da også, at finansloven, som vi har været med til, skulle skaffe 10.000 arbejdspladser. Hvis vi ikke havde skaffet de arbejdspladser, havde arbejdsløsheden måske været endnu større i dag.
Socialdemokratiet brugte aktiveringen til at mindske arbejdsløsheden med.
Det er da heller ikke til at komme uden om.
Det sidste smuttede lige, beklager.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Dansk Folkeparti må jo så sætte regeringen stolen for døren og få afskaffet den pinsepakke, der indeholder betydelige skattelettelser.
Det vil jo betyde, at der bliver skattestigninger, hvis den der pinsepakke skal fjernes.
Den indeholder jo betydelige skattelettelser og specielt i de år, der falder senest i pinsepakken.
Men jeg forventer sådan set ikke, at hr. Bent Bøgsted er
i stand til at løfte det spørgsmål
, så derfor vil jeg prøve igen: Vil hr. Bent Bøgsted tilstå, at qua det, Dansk Folkeparti har deltaget i, er der 5.000 færre offentligt ansatte, og at det er et direkte og selvstændigt bidrag til den nuværende arbejdsløshed?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg forstod, at hr. Bent Bøgsted gerne vil af med G-dagene.
Hvad er begrundelsen for, at det så ikke står i det her forslag til vedtagelse?
Er det et forslag, hr. Bent Bøgsted er kommet med, som kan blive rettet ud ad vinduet, men aldrig blive til noget, for jeg går ud fra, at hr. Bent Bøgsted ikke har kigget i tegnebogen og set, hvad det koster?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Jamen det er da også det, vi er i gang med.
Jeg så da gerne, at vi f.eks. fik fjernet den 1 pct.s-indbetaling til SP-ordningen, som er en del af pinsepakken.
Jeg så da helt sikkert gerne, at det blev afskaffet.
Det er da rigtigt, at der var afskedigelser, at der var nogle job, der forsvandt i forbindelse med finansloven, men den nye finanslov her for 2004 er beregnet til at give 10.000 arbejdspladser, så det er da også et skridt i den rigtige retning.
De penge, der er kommet ud til forbrug igennem finansloven, er jo også en del af at modvirke eftervirkninger af pinsepakken.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Det kunne ellers være fristende at få lidt at vide om det
Hr. Bøgsted er medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse, og der står, at årsagen til stigningen i arbejdsløsheden primært er den internationale, osv., og så fortsætter det.
Vil hr. Bent Bøgsted ikke godt indrømme, at der så er en sekundær virkning, som også påvirker ledighedsstørrelsen, nemlig at hr. Bent Bøgsted har bidraget med sin stemme til, at der er afskediget 5.000 offentligt ansatte?
Der er 5.000 færre offentligt ansatte.
Det er et direkte selvstændigt bidrag fra hr. Bent Bøgsted og hans parlamentariske hjælpere ovre i regeringspartierne, som selvstændigt har bidraget til øget arbejdsløshed.
Det er sådan set det første spørgsmål.
Og så lige det andet: Hr. Bent Bøgsted fandt, at pinsepakken var upopulær på hans arbejdsplads.
Det har jeg også hørt der, hvor jeg kom.
Men når nu hr. Bent Bøgsted syntes, at den var så uretfærdig, at den var så dum, og at den havde den der virkning, hvorfor afskaffer han den så ikke?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Jeg må sige til hr. Ole Sohn, at nu er det sådan, at Dansk Folkeparti har bundet sig til finansloven, og det ved hr. Ole Sohn også udmærket.
Det, vi skal foretage os sammen med regeringen, er jo ikke noget, jeg står og forhandler med ministeren hernede i salen.
Det snakker vi om ovre på ministerens kontor, og det er vi da også i gang med.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Bent Bøgsted ikke siger et
eller andet til regeringen.
Dansk Folkeparti er parlamentarisk grundlag for regeringen.
Nu har vi jo ikke hørt, hvad Det Konservative Folkeparti siger, men den liberalistiske del af regeringen siger, at det må markedet klare.
Vi vil ikke gøre noget.
På et eller andet tidspunkt håber og tror vi, at der kommer et opsving, og det har man troet siden november 2001.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre?
Hvornår slår de i bordet over for regeringen og siger, at det her finder de sig ikke i, at hvis de skal støtte regeringen, så skal der tages konkrete initiativer, konkrete jobtiltag, som kommer de ikkefaglærte grupper til gode?
Hvorfor siger Dansk Folkeparti ikke til regeringen, at det skal med, det skal løses, at de ikke vil finde sig i, at arbejdsløsheden stiger så voldsomt blandt ikkefaglærte?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Jamen selvfølgelig bekymrer det mig, at der er sådan en stor stigning i ledigheden i SiD, som der er blevet nævnt.
Det er klart, at det skal man altid bekymre sig om.
Men når det kommer til stykket, er det nu engang sådan, at nogle af de virksomheder, der er blevet fremhævet i dag, f.eks. Flextronic, ikke har afskediget endnu.
De er endnu ikke med i ledighedsstatistikken alle sammen, kan man så sige.
Slagteriet i Nordjylland, som også blev nævnt, var planlagt til at lukke, før den her regering trådte til.
De blev bare færdige med byggeriet dernede et halvt år før.
Men altså det er da klart, at vi skal se på, hvad vi kan gøre for at få flere af de ufaglærte i arbejde, og derfor skal vi da også se på, hvad vi kan gøre for at hjælpe dem med de uddannelser, der er nødvendige for at besætte de job, der nu er.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Jeg synes, det var lidt skuffende at høre Dansk Folkeparti stort set bare komme med et ekko af, hvad den liberalistiske del af regeringen, altså Venstre, står for, slå lidt ud med armene og sige, at nu må markedet klare ærterne, og så må vi se, hvordan det går.
Når vi nu får at vide, at arbejdsløsheden blandt ufaglærte i SiD i 2003 steg med 20 pct. til i gennemsnit 12 pct., og at den 3 uger inde i det nye år er oppe på 15,5 pct., bekymrer det så ikke hr. Bent Bøgsted, at regeringen ingenting gør?
Og så at sige, at der er kommet skattelettelser.
Ja, der er kommet skattelettelser, hvor de, der tjener mest, får de store lettelser, mens lavtlønsgruppernes smuler er ædt op af takstforhøjelser i den kollektive trafik og i daginstitutionerne.
Har Dansk Folkeparti slet ikke nogen som helst konkrete forslag til fremrykning af investeringer, som kan komme de ufaglærte grupper til gode?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Er det ikke korrekt, at da man sidst prøvede med det, var det en eklatant fiasko - en eklatant fiasko?
Og selv efter flere års tilløb og med yderligere penge i halen var det stadig væk en eklatant fiasko.
Er det ikke et ualmindelig dårligt signal at sende til folk, at hvis man har nået f.eks. 50 år, så er man altså i en situation, hvor man ikke kan bestride et normalt job på arbejdsmarkedet og tjene sine penge, at så er man nødt til at have offentlige kroner med i baglommen til sin arbejdsgiver?
Er det ikke mistillid til de ledige, til de hænder, der gerne vil i arbejde?
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Hvis nu vi laver den aftale, at hr. Vibjerg fortæller de forventelige vælgere, han måtte have ved det næste valg, hvad Venstre og det parlamentariske grundlag, den nuværende regering har på skatteområdet, har, så tror jeg sådan set vores opgave er i trygge hænder hos os selv. Hvad Socialdemokratiet angår, så er der ingen tvivl om, hvad vi vil skattepolitisk.
Det fremgår af det skatteforslag, hr. Vibjerg selv har kunnet sætte sig ind i.
Det, der er væsentligt i forhold til den her debat, er jo at få sat gang i noget her og nu, og det er sådan set også det, der er perspektivet i en skattereform, nemlig at den så kan samle op på det.
Det er for dårligt, og jeg forstår sådan set ikke, at hr. Jens Vibjerg ikke vil diskutere det fænomen, for jeg forstod, at der var visse kapacitetsproblemer med beskæftigelsen.
Sagde beskæftigelsesministeren ikke, der kun var 8.000 ledige bygningshåndværkere, og at vores krav derfor var for voldsomt?
Har jeg ret, hr. Jens Vibjerg?
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke har nogen som helst selvstændige krav, i hvert fald ikke nogen, som man vil oplyse om her i Folketinget, om, hvad man helt konkret kan gøre for at skabe nogle job.
Man sætter sig ligesom regeringen ned og venter på, at der sker noget i udlandet, der gør, at der pludselig kommer nogle job dumpende ned fra himlen.
Så hørte jeg også hr. Bent Bøgsted sige, at det var urimeligt, at der var begrænsninger på, at arbejdsløse kan få nogle kurser, kan få noget uddannelse.
Betyder det, at Dansk Folkeparti vil være med til at fjerne de begrænsninger?
Det er jo et af de punkter, der er med i vores forslag til vedtagelse, og så ville der pludselig være flertal, hvis Dansk Folkeparti vil stå ved det, som hr. Bent Bøgsted sagde i sin ordførertale om, at man er imod de begrænsninger, der er på uddannelse for de arbejdsløse.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg vil sådan set bare henvise til, at vi historisk har dokumenteret, at den socialdemokratisk-radikale strategi over for beskæftigelsen virker, herunder også den måde, vi fører skattepolitik på, og at Danmark har haft den bedste beskæftigelse i nyere tid, da vi havde den tidligere regering.
Hvad angår hr. Jens Rohdes ønske om at få klare svar på, hvordan en skattereform ser ud i fremtiden, vil jeg sige: Det er i gode hænder, måske endda i bedre hænder end det ville være i forhold til den uenighed, der løbende er blandt de partier, som støtter regeringen, når det drejer sig om skattepolitik.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-09:
Skal jeg forstå hr. Jens Vibjerg sådan, at når man nu skal til at forhandle forsvarsforlig eksempelvis, vil man tage særlige regionalpolitiske hensyn med hensyn til, hvor forsvaret skal placeres for fremtiden?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Nu er det jo sådan - det har regeringen jo fremlagt ved adskillige lejligheder her i Folketingssalen - at der altid er en regional vinkel med i de politikker, som regeringen lægger frem, for vi er i Venstre meget opmærksom på at sikre lige forhold og ordentlige forhold også uden for vækstcentrene.
Det har ligget regeringen og det har ligget Venstre meget på sinde, at vi styrker den regionale udvikling, og derfor har den indgået i mange af de initiativer, som regeringen har taget i den periode, den har siddet.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-09:
Nu virker det næsten som om, at hvis arbejdsløsheden stiger, skyldes det påvirkninger udefra, og hvis den falder, er det regeringens skyld.
Det er sådan et underligt fænomen, men det har vi selvfølgelig også mødt under andre regeringer, så det
Tilbage til forespørgslen og den regionalpolitiske vinkel, som ligger i forespørgslen, i og med at Nordjylland er nævnt.
Det kunne i og for sig også godt være Bornholm.
Hvad skal der efter hr. Jens Vibjergs opfattelse gøres for, at man ikke fortsat skaber den her usikkerhed om statslige arbejdspladser i yderområderne, som netop er noget af det, som påvirker Nordjylland enormt i den måde, man tænker på og har mod på fremtiden på?
Usikkerheden om de statslige arbejdspladser er jo med til at forstærke arbejdsløsheden eller i hvert fald usikkerheden med hensyn til, om man overhovedet tager arbejde der.
Er der noget dér, som regeringen skal gøre efter hr. Jens Vibjergs opfattelse?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Vi har sådan set overkapacitet.
Det er jo derfor, at man lukker nogle arbejdspladser.
Hvis medicinen er, at bare man skaffer nogle flere slagterier, selv om der ikke er flere svin, for jeg har forstået, at Enhedslisten ikke mener, at vi skal producere flere svin i Danmark, end vi gør for nærværende, har vi igen en forskellig indgang til, hvordan problemerne skal løses.
Jeg er simpelt hen ikke enig med fru Line Barfod og Enhedslisten i den linje, de anlægger.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Nu kunne man selvfølgelig forestille sig et offentligt slagteri, men det var sådan set ikke det, jeg snakkede om.
Jeg snakkede om, at vi aktivt går ind og bringer dem sammen, som kunne være med til at udvikle nye job, nøjagtig som vi gjorde med vindmølleindustrien.
At vi går ind aktivt og ser på, hvor der er nogle lokale ressourcer, både i forhold til noget arbejdskraft, som vi kan videreuddanne, så de kan blive gode til det, de skal, og i forhold til, at der er nogle produkter, som vi tror på at vi kan sælge.
Der er nogle arbejdsløse slagteriarbejdere, og der er nogle økologiske svine- og oksekødsproducenter.
Lad os da bringe dem sammen og få skabt et godt slagteri, nu hvor man har nedlagt Danish Crown- slagteriet.
Tilsvarende har vi på elektronikområdet alt, alt for mange, der er blevet fyret.
Lad os se på: Hvad kan vi gøre for at udnytte de ressourcer, de har, og skabe nogle arbejdspladser?
Vil Venstre ikke være med til, at vi går ind aktivt og skaber nogle job i stedet for at lade folk gå arbejdsløse?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Jeg erkender, at der er to veje, nemlig den, som Enhedslisten står for, hvor man tror, at den hellige grav er velforvaret, hvis man bare ansætter alle i den offentlige sektor, og den, som vi tror på, hvor vi mener, at vi sikrer vores velfærd fremadrettet, hvis vi sikrer nogle bedre forhold for det erhvervsliv, der skal producere det, som vi alle sammen skal leve af, uanset hvor vi får vores hyre fra.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Jeg tror, at hr. Jens Vibjerg har misforstået noget omkring Enhedslisten.
Faktisk er Enhedslisten så optaget af globalisering, og hvad det betyder med en globaliseret verden, at vi er klar over, at det er nødvendigt at styre økonomien i Danmark og gå ind og gøre noget aktivt for hele tiden at skabe nye arbejdspladser, fordi globaliseringen gør, at en række arbejdspladser lukker og flytter til andre lande, hvor arbejdskraften er billigere.
Det er derfor, at vi kræver, at man aktivt går ud og skaffer nogle nye job.
Men her er det, at jeg har meget svært ved at få øje på, hvad regeringen gør andet end at vente på, at konjunkturerne ude i verden engang skifter.
Vil Venstre være med til, at vi aktivt skaber nogle job?
Vil Venstre være med til det?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Jeg kan slet, slet ikke forstå eller følge den radikale tankegang.
Havde det været Enhedslisten, så kunne jeg forstå, at Danmark havde en lukket økonomi, og at vi havde nogle barrierer, som vi ikke kunne komme ud over, og at det hele bare skulle køre.
Men at De Radikale fornægter, at vi lever i en global økonomi, hvor vi i Danmark er utrolig afhængige af de internationale konjunkturer, havde jeg ikke fantasi til at forestille mig.
Det er jo først og fremmest det, der afgør beskæftigelsen i Danmark, og så kan vi som regering og Folketing tage nogle initiativer, der kan afbøde nogle hjørner i det her.
Men i den store sammenhæng - i den store sammenhæng - er det jo afhængigt af, hvordan vi sikrer vores konkurrenceevne i Danmark i forhold til de internationale markeder, og her er konjunkturerne altså en væsentlig faktor.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Nu bliver jeg altså bare totalt forvirret.
Først siger man, at den gamle træner er skyld i, at man har det svært nu, fordi den gamle træner var ekstremt succesfuld.
Og så kommer hr. Jens Vibjerg nu og siger, at det jo bare havde været endnu værre at sætte den gamle træner tilbage på trænerbænken, for så ville det gå helt ad hekkenfeldt til.
Jamen hvem tror på det?
Man skal da være Venstremand for at tro på, at det er sådan, det forholder sig.
Det forholder sig vel omvendt, nemlig at man har problemer i regeringen.
Man kan ikke leve op til det, den tidligere regering kunne, og så kigger man sig rundt efter dårlige undskyldninger, og så kommer man i tanker om dollarkurser og SARS-epidemi, og hvad har vi.
Fakta er, som hr. Ole Sohn var inde på, at man klarer sig to tredjedel ringere, end man gør i det øvrige Europa.
Er det ikke skuffende?
Det må jeg spørge om en gang til
: Er det ikke skuffende at være liberal arbejdsmarkedsordfører og så konstatere, at man sidder sammen med nogle, som ingenting vil gøre, ingenting kan gøre andet end at sidde og vente på, at kurserne vender? Hvad skal man så med sådan en regering?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Havde vi nu haft en SR-regering, så havde billedet jo set anderledes sort ud, for så havde man jo brandskattet virksomhederne, og så havde de i den grad mistet troen på fremtiden, og så havde vi set massefyringer efter massefyringer.
Nu har vi trods alt en regering, der har vist, at den er parat til at gøre det lettere at være producerende erhverv og derfor bevare troen.
Så derfor er der ingen tvivl om, at situationen i Danmark kunne have været meget værre.
Regeringen har vist handlekraft.
Vi har set en række initiativer, og lige så snart der nu kommer lidt mere luft under vingerne ude i den store verden, så vil vi se, at konjunkturerne udvikler sig meget positivt igen.