runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-12-15:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens sidste indlæg.
Jeg synes, det er godt, at regeringen har besindet sig og sætter lovkvalitet i højsædet i denne sag.
Men jeg håber ikke, at ministerens bemærkninger skulle forstås sådan, at man til januar ikke er indstillet på at gå i en åben dialog med forligspartierne. Jeg håber sandelig, at regeringen med sundhedsministeren og socialministeren i spidsen er indstillet på et konstruktivt samarbejde med forligspartierne om denne sag, og at man ikke med vold og magt vil gennemtvinge den model, som ligger på bordet nu.
Jeg håber på åbne, fordomsfri forhandlinger, så vi kan finde en fælles løsning, der er tilfredsstillende for alle involverede parter.
Frank Aaen (EL), 2000-12-15:
Jeg er ikke helt overbevist om, at der er kommet afgørende nyt frem i sagen, men jeg synes, at det er en klog beslutning, ministeren har taget.
Jeg vil sige, at jeg synes, at når partier i Folketinget ønsker at få en sag udsat af hensyn til dens forsvarlige behandling, så skal der være meget gode grunde til ikke at lytte til sådan et ønske.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-15:
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig, at forslaget sendes tilbage til udvalget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-12-15:
Som formand for udvalget mener jeg også, at usikkerheden, bl.a. om de aftaler, der er indgået, nu er blevet så stor, at det er en god idé at tage det i udvalg igen.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-15:
Efter den debat, der har været, er der jo ingen tvivl om, at der er meget stor usikkerhed om forslaget her, og derfor skal jeg meddele, at Frihed 2000 støtter, at tredjebehandlingen bliver afbrudt, og at forslaget går tilbage til udvalget.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-15:
Jeg kan forstå, at der er almindeligt flertal her i Folketinget for, at julefreden skal sænke sig.
Og det flertal tilhører sundhedsministeren også.
Med den viden synes jeg, at vi af hensyn til denne julefred, som alle går ind for, skal vente med at vedtage det her lovforslag til umiddelbart efter nytår.
Jeg vil så til gengæld sikre mig, at vi kan drøfte den her sag med partierne bag satspuljeaftalerne, og socialministeren og jeg vil lægge et forslag frem for partierne til, hvordan de her midler skal bruges.
Jeg synes, at vi igen skal erindre hinanden om, hvad den her sag egentlig drejer sig om, for den her sag drejer sig egentlig om en bestræbelse på at skabe bedre og flere behandlingsmuligheder for nogle af vores allerdårligst stillede i det her samfund.
Og dem synes jeg, at vi skal huske - også når vi nu kaster os ud i julefreden.
Så jeg vil foreslå, at vi venter med at vedtage lovforslaget til efter nytår.
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-15:
På Venstres vegne skal jeg meddele, at vi gerne vil have en afstemning om, at lovforslaget sendes tilbage.
Baggrunden for dette er, at der er så meget forvirring i dette lovforslag fra de to ministeriers side, at vi fra Venstres side gerne vil have en afstemning om, at det går tilbage til udvalget.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-15:
Jeg skal blot helt stilfærdigt henlede fru Tove Videbæks opmærksomhed på de to svar, der er givet i Folketingets Sundhedsudvalg.
I svaret på spørgsmål 5 er det jo klart anskueliggjort, at de 20 mio. kr., der skal bruges fra satspuljen til bedre og flere behandlingstilbud til mennesker, der er kommet ud i et alkoholmisbrug, og som har brug for behandling, står for sig selv på deres egen konto.
De skal udmøntes efter aftale med satspuljepartiernes ordførere.
Det står også skrevet i svaret.
Og den opfølgning, der skal være, må vi så finde en praktisk løsning på helt i tråd med det, som også socialministeren her har understreget. Så vil jeg også henlede opmærksomheden på svaret på spørgsmål 6, for jeg kan forstå, at fru Tove Videbæk kun læser halvdelen af de svar, der bliver givet i Folketingets Sundhedsudvalg.
For hvad står der i svaret på spørgsmål 6?
Spørgsmål 6 lyder - det kan være, jeg skal læse det op her fra Folketingets talerstol.
Der står: »Ministeren bedes oplyse, hvorledes de landsdækkende organisationer for frivilligt arbejde på forebyggelsesområdet vil blive repræsenteret i det foreslåede nationale råd for folkesundhed.«
Og svaret er: »Jeg har endnu ikke taget stilling til den konkrete sammensætning af det nationale råd for folkesundhed.
Men som det fremgår af mine tidligere besvarelser af spørgsmål i forbindelse med behandling af L 87, har jeg tilkendegivet, at i hvert fald 1 af rådets 11 medlemmer skal være sagkyndig på alkoholområdet, og at jeg finder, at det er meget relevant, at rådet også kommer til at omfatte sagkundskab med erfaring fra det frivillige arbejde på forebyggelsesområdet.« Så der er altså nævnt og klart også tilkendegivet et ønske om og en vilje til at tage de frivillige organisationer og den sagkundskab, der ligger hos de frivillige organisationer, ind.
Så jeg vil foreslå, at man som medlem af Sundhedsudvalget i Folketinget også læser de svar på de spørgsmål, man selv har stillet.
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-15:
Jeg har et spørgsmål til ministeren, for det drejer sig jo altså ikke bare om paragrafrytteri fra Venstres side i denne her sammenhæng.
Det drejer sig om den ånd, der i det.
Dér, hvor vi befrygter forholdene, er, at det kan køres ind i hele behandlersystemet, mens det er de socialpolitiske dimensioner, der er så fantastisk vigtige for os.
Så her handler det altså ikke om ånd, men om realiteter i dagligdagen.
Jeg undrer mig stadig væk over, at det ikke er lykkedes at få SF herop, for SF har jo en væsentlig del også i satspuljemidlerne.
Men de er altså åbenbart gået ud i den store julestilhed, for vi hører ikke, hvad de har af bemærkninger til dette.
Og så synes jeg altså ikke, det klæder ministeren at begynde at klandre os for, at vi ikke kan læse, til trods for at vi har haft meget at læse.
Vi læser altid, hvad der kommer
fra ministeren.
Noget af det er spændende, noget er mindre spændende.
Tove Fergo (V), 2000-12-15:
Her står ministeren og bebrejder - eller kritiserer - et medlem for ikke at læse de svar, der kommer, samtidig med at ministeren simpelt hen har klokket sådan i det, så den ene minister ikke ved, hvad den anden minister gør i den samme regering.
Ministeren ved ikke, at det udvalg, som ministeren nu vil lade følge af de her penge indtil den 1. april, er blevet nedlagt ved et brev fra ministeriet.
Ministeren ved ikke, at et af de tre møder, der skulle have været, er blevet aflyst, fordi udvalget er nedlagt.
Samtidig sidder ministeren og siger, at udvalget kan fortsætte indtil den 1. april.
Man skal høre meget, før ørerne falder af.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-15:
Jeg må i allerhøjeste grad tage afstand fra ministerens besvarelse af mit indlæg med en beskyldning om, at jeg ikke har læst svarene.
Det mener jeg er helt uhørt.
Men hvis ministeren lyttede til mit indlæg, så citerede jeg faktisk netop fra ministerens svar.
Jeg citerede det ordret.
Alkoholpolitisk Kontaktudvalg består af en MF'er fra hvert parti, og så består det af en lang, lang række repræsentanter fra forskellige frivillige organisationer, som har fingrene ude i alkoholforebyggende og -behandlende arbejde til daglig.
Alt dette vil man erstatte med ét medlem, som er udpeget af ministeren, og det mener ministeren er at sikre det folkelige islæt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-12-15:
Sundhedsministerens magtarrogance kender åbenbart ingen grænser.
Jeg synes, det er utroligt.
I en sag, der så åbenlyst er fyldt med fejl, fodfejl på fodfejl, fra regeringens side, tillader man sig at angribe Sundhedsudvalgets medlemmer på det groveste. Jeg vil gerne vide: Hvordan kan denne fejl opstå?
Har sundhedsministeren ikke fået information fra socialministeren om det forlig, der er indgået i satspuljeforhandlingerne?
Eller er det sundhedsministeren, der ikke har læst sine papirer ordentligt?
Det vil jeg meget gerne have svar på.
Jeg fik ikke svar på det fra socialministeren, nu vil jeg spørge sundhedsministeren.
Så vil jeg gerne takke socialministeren for den meget åbne facon, der blev lagt i indlægget.
Jeg vil gerne tage imod tilbudet om, at vi kan komme til forhandlinger om, hvordan vi løser problemet, for der er et problem.
Men den helt naturlige konsekvens af socialministerens indlæg må jo være, at vi så udskyder den endelige tredjebehandling af dette lovforslag til januar, når vi har haft dette møde, som skal løse problemet med forligsbrud.
Det vil jeg gerne høre regeringens indstilling til.
Det ville være den logiske konsekvens, og det ville være at leve op til ordentlig lovkvalitet at gøre det på den måde.
Villy Søvndal (SF), 2000-12-15:
Det er jo en kendt sag, at de børn, man selv har været med til at sætte i verden, følger man med specielt stor
Som bekendt er det SF's initiativ, der er årsag til, at julefreden endnu ikke helt har sænket sig, nemlig at vi fik afsat de her 20 mio. kr.
Det tror jeg er et vigtigt initiativ.
Jeg tror, det er utrolig vigtigt, som socialministeren også sagde, at der nu kommer til at ske noget på det sidste store misbrugsområde, som der ikke er blevet taget hånd om.
Jeg synes, debatten bliver lidt ufredelig på den måde, at det kommer til at lyde, som om der kun er én bestemt organisationsform, der overhovedet er i stand til at sikre, at alkoholindsatsen lykkes.
Det er jo ikke sikkert, det er så indlysende.
Jeg synes i virkeligheden, at socialministeren kom med en meget fremstrakt hånd, som jeg ikke synes der er kvitteret tilstrækkeligt for, nemlig at når nu juletiden er slut, sætter satspartierne sig sammen - vi deltager meget gerne - og diskuterer to efter min opfattelse afgørende spørgsmål.
Det ene afgørende spørgsmål er sikkerheden for, at pengene anvendes til det, de er afsat til.
Og bare lige for at præcisere, at dér, hvor det store problem på alkoholområdet er lige nu, er den sociale indsats, der ikke lykkes godt nok.
Det er det paradoks, at vi har en række mennesker, der gerne vil afvænnes, og samtidig har vi et stigende antal tomme pladser på de institutioner, der afvænner alkoholikere; det er det ene paradoks.
Det andet paradoks er et amtsligt paradoks, nemlig at der er ventelister i forhold til ambulant behandling.
Det er et kæmpestort hul, som vi ikke er i stand til at lukke fra satspartiernes side, men hvor der er brug for, at Sundhedsministeriet og amterne spiller sammen omkring den her opgave.
Det, der vil være afgørende for os, når vi sidder omkring det dér bord - så ministrene kan forberede sig på det - er ud over sikkerhed for, at indsatsen faktisk bliver gennemført, at de frivillige stadig kommer til at spille en afgørende rolle på alkoholområdet.
Men vi er ikke låst fast på, at det kun kan lade sig gøre i én bestemt konstruktion.
Jeg kan heller ikke forestille mig, at andre partier er så låst i den her debat.
Så jeg synes, man skulle kvittere for ministerens fremstrakte hånd.
Vi glæder os til at ses efter nytår.
Vi er i den lykkelige situation, at pengene er til stede, vi vil sørge for, at de bliver anvendt, og vi er åbne over for at diskutere organisation, men vi er ikke åbne over for at diskutere en organisation, der afkobler de frivillige organisationer.
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-15:
Baggrunden for det er, at hvis vi vedtager dette her lovforslag i dag, så nedlægger vi Alkoholpolitisk Kontaktudvalg, det hele bliver kørt over i det nye system ovre i Sundhedsstyrelsen, der bliver én repræsentant, det vil sige, vi kører det hele sammen i det klassiske behandlersystem, hvor vi shunter os lidt ud i forhold til det, vi kan kalde de socialpolitiske ting.
Så hr. Villy Søvndal har åbenbart ikke forstået noget som helst af det hele.
Det, vi vil, er, at vi vil have differentierede muligheder for, at folk også kan få forskellig behandling både i det sociale og i det sundhedsfaglige system, og det er derfor, vi stritter imod.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-15:
Jeg vil også gerne kvittere for socialministerens udstrakte hånd og tage imod tilbudet om et møde efter nytår, men samtidig vil jeg også støtte fru Pia Christmas-Møllers forslag om udsættelse af lovforslagets vedtagelse, for hvis først loven er vedtaget, så er det jo sket.
SF siger, at der er flere veje, og jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, om ikke hr. Villy Søvndal kan bekræfte, at satspuljepartierne jo har besluttet, hvilken vej man vil gå.
Satspuljepartierne i enighed har jo besluttet, hvordan hele udmøntningen af satspuljeaftalen skulle foregå.
Kan har Villy Søvndal ikke bekræfte det?
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-12-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, om hr. Villy Søvndal ikke er enig i, at den fejl, der så tydeligt er opstået, skal løses i et forum, hvor vi sætter os ned stille og roligt, diskuterer tingene, diskuterer den fremtidige organisationsform, som tjener de målsætninger bedst, som vi har sat os for i satspuljeaftalen.
Og er hr. Villy Søvndal ikke enig i, at det forudsætter, at vi venter med tredjebehandlingen af dette lovforslag til januar måned?
Det haster vel ikke mere, end det jager.
Det vil være en ordentlig måde at løse problemet på, og det er mit forslag. Stadig væk vil jeg gerne have socialministerens og sundhedsministerens svar på: Hvor er fejlen opstået?
Har socialministeren glemt at informere sundhedsministeren, eller har sundhedsministeren glemt at læse sine papirer?
Hvad er grunden til, at vi står med den misere, vi står med nu?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-01-09:
I Det Radikale Venstre finder vi det rigtigt, at man nu reviderer den fødevarelov, der trådte i kraft for kun 1 år
Gennemførelsen af fødevareloven og omlægningen af fødevarekontrollerne i Danmark er nu ved at være på plads, og for os er det vigtigt, at de enkelte fødevareregioner nu får lejlighed til at skabe opmærksomhed om deres tilstedeværelse, så forbrugerne kan blive klar over, at fødevarekontrollen er til for forbrugernes skyld og ikke udelukkende for erhvervslivets skyld.
Det er bl.a. det, sagen i dag drejer sig om, og som vi har hørt, er det store spørgsmål her spørgsmålet om offentliggørelsen af kontrolresultater.
I den nuværende ordning er det kun forbud, påbud, bøder og domme, der kan blive offentliggjort og ofte med lang tids forsinkelse.
Den praksis bliver nu ændret, ved at alle kontrolresultater offentliggøres, både de gode og de dårlige.
For forbrugerne betyder det, at de sammen med en vågen presse - og det sidste er nok meget vigtigt - får mulighed for at finde ud af standarden i de fødevarebutikker, de handler i.
Hvis og når der f.eks. er kolibakterier i flødeskummet på lagkagen hos en eller anden bager, ja, så vil man som forbruger kunne finde ud af det på nettet, når disse indberetninger i 2003 bliver offentliggjort fuldt ud.
Virksomhederne kan ikke længere gemme sig for forbrugerne, og det er egentlig det, der er filosofien bag hovedændringen i det her forslag.
I Det Radikale Venstre tror vi på, at den ændring på sigt også vil blive til gavn for virksomhederne.
Der vil blive en sund konkurrence om, hvem der er bedst, og det vil gavne de kvalitetsprodukter, som vi gerne vil have at alle skal kunne købe i dette land, udviklet af fødevareindustrien.
Lovforslaget rummer tillige en række justeringer
med hensyn til klageret, forbrugerorganisationer, oprettelse af et råd for madkvalitet osv., og vi tilsiger forslaget vores støtte og går ind for en ordentlig udvalgsbehandling.
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-09:
Til hr. Jens Kirk: Det optimale var det forslag, som Dansk Folkeparti fremsatte i salen, som omhandlede et fødevarekørekort.
Det stemte Venstre imod.
Det næstoptimale kunne jo have været det forslag, som man kunne have forventet, at Venstre var kommet med, om at sætte plakater op i virksomheder.
Det forslag kom Venstre ikke med.
Det er jo nok, fordi det ikke altid er sådan, at tale bliver til handling. Det tredjeoptimale er så det, vi behandler i dag, og det stemmer vi for.
Jens Kirk (V), 2001-01-09:
Hvis jeg nu skal spørge rigtigt her fra Folketingets talerstol, så skal jeg faktisk spørge hr. Christian H. Hansen, om han mener, at det altid har været, som hr. Jørn Jespersens bemærkning lægger op til: at vi først har et forslag, der ikke duer, så tager vi et andet, og så skulle vi få et, der duer. Kunne det ikke være sådan, at der f.eks. kunne komme et forslag fra Dansk Folkeparti, der var bedre?
Eller det kunne eventuelt være nogle forslag fra Venstre, der kunne gøre det her lovforslag helt optimalt, bl.a. ved at sige: Først råd og vejledning, så en bod og et bødesystem og i sidste ende, som fru Annie Lunde Hansen sagde, lukning, hvis man ikke vil rette sig efter systemet.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-09:
Jeg vil gerne spørge fru Vibeke Peschardt, om ikke det flødeskum, der har de bakterier, er spist af mennesker, som er blevet dårlige, inden man får det offentliggjort?
Og var det så ikke væsentligt, når kontrollen var ude og så, at det flødeskum var dårligt, at kagerne blev fjernet og der blev sat en besked eller et eller andet på ruden: Desværre, indtil det er blevet rettet, er der lukket?
Det hjælper altså ikke, at det er på Internettet.
Det bliver fødevarerne altså ikke bedre af, hvis det kun er 166 mennesker, som på 2-3 måneder er inde for at se, hvad der er på det Internet.
Så er flødeskummet spist.
Det er fuldstændig sådan, som det var med mælkeproducenterne før i tiden.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-01-09:
Det er derfor, man faktisk bliver afhængig af pressen i det her, for jeg tror ikke, at der vil sidde masser af interesserede forbrugere, i hvert fald ikke i starten, og kigge på de dér hjemmesider med alle kontrolresultaterne. Men jeg tror, at et vågent øje på de sider med de mange kontrolresultater, både gode og dårlige, vil medvirke til at skabe den opmærksomhed om det her, som jeg tror er vigtig for det.
Og til fru Annie Lunde Hansen: Jamen der er jo mange ting, der går hurtigt i vores tid, og hvis man hurtigt offentliggør, at den bestemte bager eller det bestemte sted eller den bestemte forretning har snavsede varer, vil folk holde sig væk.
Og så er det rigtigt, at man godt kan være blevet syg af den kolibakterie, der var i det flødeskum.
Men måske gør bageren det ikke mere, og det er det, der er hele pointen.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-09:
Jeg vil da også gerne have lov til at sige, at det ikke er rigtigt, at vi holder hånden over de svinske producenter,
tværtimod ville jeg ønske dem hen, hvor peberet gror, for det er faktisk dem, der ødelægger det for de seriøse producenter, som virkelig arbejder godt, og som har en egenkontrol, som vi kan stole på.
Jeg synes, det er ærgerligt.
Men det hjælper ikke, at de brodne kar her kun ryger ud på Internettet.
Som jeg også sagde til hr. Jørn Jespersen, kunne det være meget mere effektivt, om der hang en plakat, når forbrugerne kom ned og skulle købe varer, hvor der stod, at varerne i denne butik ikke var tilrådelige at købe eller noget i den retning.
Lad os så sætte os ned i udvalget og tale om det, for det er de svinske producenter, vi skal til livs.
Det er ikke offentliggørelse i sig selv, der er midlet.
Jens Kirk (V), 2001-01-09:
Nu står der i lovforslaget, at der er én positiv ting deri økonomisk, og der er fem negative på grund af ekstra administrationsomkostninger på grund af bøvl ved, at alt det her skal igennem møllen.
Var det så ikke enklere, vil jeg spørge fru Vibeke Peschardt, at de enkelte fødevareregioner hver måned lægger deres resultater frem, godt og skidt, så folk kan se på dem og pressen i særdeleshed. Kunne det ikke spare en masse millioner?
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-09:
Først vil jeg lige sige til hr. Jørn Jespersen, at det, hr. Jørn Jespersen fremfører her, er faktisk fuldstændig korrekt, og det er vel også det, vi skal opnå med det forslag, som ligger i dag.
Lad mig så sige til hr. Jens Kirk, at det kan nogle gange være lidt svært at forstå Venstre.
Nu er jeg nødt til at gå tilbage til den debat, der var om fødevarekørekortet, hvor der var et medlem fra Venstre, der var oppe og sige noget i retning af, at man ikke syntes, at fødevarekørekortet var det optimale, men at der måske kunne laves en ordning med at sætte en seddel op i de enkelte virksomheder, hvor der så stod, at her var nogle problemer.
Men jeg kan forstå, at det svinger lidt, afhængigt af hvem det er fra Venstre, som er i Folketingssalen, og så vil jeg da opfordre til, at man i Venstre ligesom taler lidt mere sammen om, hvilken linje det egentlig er, man vil køre på det her område.
Det var bare et enkelt spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen angående det med offentliggørelse på Internettet.
Der nævnte hr. Keld Albrechtsen nogle partier her i Folketinget, som kun så nogle få fødevareproducenters interesser.
Men mener hr. Keld Albrechtsen faktisk ikke, og har hr. Keld Albrechtsen ikke så stor tillid til fødevareproducenterne, at man må gå ud fra, at fødevareproducenterne med det her bl.a. kan være med til også at opnå, at det eneste, de forbrugere - nu snakker man om, at der kun er 166, men jeg tror, at interessen vil blive skærpet for det her, så der er endnu flere, der går ind og ser på det - kan se på Internettet, fremover kun bliver de positive resultater?
Jens Kirk (V), 2001-01-09:
Det er ikke, fordi jeg vil ødelægge eftermiddagen for De Radikale, men hvor mange sider forventer De Radikale, der skal offentliggøres med gode og dårlige resultater?
Nu har jeg forstået, at De Radikale ligesom appellerer til pressen om at tage fat i det her, og det kan jeg i grunden godt forstå, for tror fru Vibeke Peschardt selv på, at forbrugerne får gennemset alle disse sider?
Vi har jo 11 fødevareregioner, og hvor mange resultater skal i grunden offentliggøres dér?
Det er vel flere tusinde!
Jørn Jespersen (SF), 2001-01-09:
Han påpeger, at det gamle system ikke har virket særlig godt, og derfor er han imod at lave det om til et nyt!
Man kunne jo så spørge hr. Christian H. Hansen
Er det ikke et eksempel på, at når systemet bliver indrettet, som der her er lagt op til, så kommer der stor interesse, og så vil forbrugerne bruge det?
Jens Kirk (V), 2001-01-09:
Tak til hr. Christian H. Hansen.
Men vi vender vel igen tilbage til, at når den offentliggørelse hidtil kun er set af ca. 166 personer - tror jeg vi kan konstatere - så er det vel ikke det store antal - der er 5 millioner - forbrugere i Danmark, der søger deres oplysninger om varerne dér.
Er der ikke mere fra den daglige gang i butikkerne, at vi ved, om det er i orden?
Og den orden, der skal være i disse butikker, hos fødevareproducenter og andre steder, når ellers den daglige selvjustits opretholdes, og det gøres den for de mange, er at sige til nogle, at vi altså har et bødesystem, som gør, at de nok skal holde sig på måtten.
Nu ved vi fra forespørgsel nr. F 8, at SF også var lidt betænkelig ved retssikkerheden i offentliggørelseskriterierne.
Vil det sige, at hr. Jørn Jespersen ingen betænkeligheder har her?
Mener hr. Jørn Jespersen ikke, at det bliver et kæmpe arbejde at komme igennem de offentliggørelseslister?
Vi skal ligefrem til at have kursus i det for at kunne sige, hvad der bliver væsentligt at se på her, og hvad der bliver uvæsentligt.
Så hørte jeg hr. Jørn Jespersen sige, at han var noget betænkelig med hensyn til sammensætningen af rådet.
Jeg vil lige spørge: Skal jeg forstå det sådan, at hr. Jørn Jespersen også er betænkelig, når vi f.eks. skal se, at udenlandske organisationer skal kunne gøre indsigelser mod, hvad vi laver her i Danmark?
Til hr. Keld Albrechtsen: Er Enhedslisten ikke betænkelig ved den retssikkerhed, der er i det her?
Normalt forfægter Enhedslisten jo retssikkerheden for personer.
Er den ikke lidt ude på glatis her?
Og er hr. Keld Albrechtsen ikke enig i, at med de rigtige værktøjer - råd, vejledning, bod, bøder og i den sidste ende lukning - har vi nok, så behøver vi ikke ret meget mere, hvis det skal være effektivt?
Så kan jeg i øvrigt tilslutte mig det, den forrige ordfører, fru Annie Lunde Hansen, sagde i sin korte bemærkning.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-09:
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen.
Vi kan være enige om, at der skal være offentliggørelse.
Vi kan være enige om, at der kun er 166 personer, der på 2 måneder har været inde og kigge på den liste, der er nu.
Altså er den direkte uinteressant, og den skal se anderledes ud.