Bent Bøgsted (DF), 2004-02-27:
Her står vi så med fire forslag, og det er uændrede genfremsættelser fra sidste år.
Det var de sidste gang.
Vi fik aldrig behandlet forslagene dengang, og nu kan jeg så med tilfredshed se, at Det Radikale Venstre har været med til at forhandle den nye arbejdsmiljøreform igennem.
De Radikale har jo været klar til at se det i et nyt perspektiv modsat resten af partierne, og det er noget, vi ser på med tilfredshed.
Vi finder i Dansk Folkeparti, at det er misvisende, at vi skal tage stilling til de her fire beslutningsforslag, som vi ikke på nogen måde ville kunne få indflydelse på, men kun blive præsenteret for, og så kan man jo bare sige ja til dem.
Det gør vi nu ikke.
Jeg kan godt huske sidste gang, de var fremsat, at hr. Bjarne Laustsen sagde: Så kom da og se på dem, så kan I være med til det her.
Men der blev jo ikke på noget tidspunkt lukket op for, at vi kunne have fået indflydelse på dem, få
vores holdninger igennem.
Det var der ikke tegn på, og så er det jo svært at sige, at vi vil være med til nogle forhandlinger.
Det er den samme vinkel, som hr. Bjarne Laustsen havde over for ministeren.
Det er låst fast dér; det er det, det
Men hvis man vil have indflydelse, må man give noget for at få noget.
Det er det, vi har indset, og det gør vi så.
B 105 skal sikre, at der er et ordentligt tilsyn med virksomhedernes arbejdsmiljø.
Det er netop det, der sker i den nye arbejdsmiljøreform, hvilket gør B 105 overflødigt, netop fordi indholdet i B 105 i store træk jo blev gennemført i arbejdsmiljøreformen, som vi er færdige med at lave.
Vi skal selvfølgelig have rettet nogle småting i den, men det er det generelle ved sådan nogle forlig, at der er mange småting, der skal rettes hen ad vejen.
B 106 går ud på en udbygning af BST og vil sikre en bedre rådgivning.
Jeg har flere gange sagt, at der er BST'er, der må lukkes eller sammenlægges.
Men jeg tror også på, at BST har
en fremtid i forbindelse med den nye arbejdsmiljøreform
, og vi ser allerede nu, at langt de fleste BST'er er i gang med en sammenlægning.
De er i gang med at omdanne deres struktur, tilpasse sig det nye system, og der er en positiv tro i BST'erne på, at de nok skal klare sige.
Det er i hvert fald det, BST selv siger.
De forventer faktisk, at de får en hel del at lave, fordi de har den opfattelse, at de sagtens kan konkurrere i forhold til andre rådgivere, der kan byde ind på markedet.
Med den gennemgang af virksomhederne, som sker de næste 7 år, hvor alle dårlige virksomheder bliver pålagt rådgivning og ikke som i BST-ordningen kun er pålagt at betale til BST, vil der ske et kæmpe skridt frem for arbejdsmiljøet her i landet.
Samtidig kobles sygefraværet sammen med APV, og på den måde vil arbejderne få en meget stor indflydelse på deres eget arbejdsmiljø i modsætning til den indflydelse, de har
Så i den nye arbejdsmiljøreform går vi ind og giver medarbejderne meget større indflydelse på deres eget arbejdsmiljø, end de havde i det system, som vi udskifter med den nye arbejdsmiljøreform.
Og det kan man da kun se som et positivt træk.
Vi går faktisk ud og styrker sikkerhedsrepræsentantens og medarbejderrepræsentantens indflydelse på det forebyggende arbejde ude i virksomhederne.
Med de tiltag betyder det også, at vi er meget længere fremme, end forslagsstillerne til de her fire beslutningsforslag er, i forbindelse med at forbedre arbejdsmiljøet.
B 107 går så ud på at genindføre sikkerhedsrepræsentanten i virksomheder med fem til ti ansatte.
Det afskaffede vi i 2002 med den nye
arbejdsmiljøreform
Der skal alle virksomheder screenes, og i den forbindelse vil medarbejderne jo blive inddraget også for virksomheder med under 10 ansatte.
Så vi ser ikke noget problem i, at der ikke er en sikkerhedsrepræsentant i en virksomhed med fem til ti ansatte.
De ansatte skal nok få indflydelse, for der skal være kontakt til medarbejderne, når der screenes i en virksomhed.
Det er jo sådan, at medarbejderne altid kan kontakte Arbejdstilsynet, når der opstår problemer, og det er jo faktisk, uanset hvilken situation der opstår.
Derfor ser jeg heller ikke store problemer med, at der ikke er en sikkerhedsrepræsentant i en virksomhed med f.eks. seks ansatte.
Min erfaring siger, at her er problemet snarere, at det kan være praktisk taget umuligt at finde en, der vil påtage sig opgaverne med at være sikkerhedsrepræsentant.
Det eneste tilfælde skulle da være, hvis der nu er en god socialdemokrat derude, for Socialdemokraterne og fagbevægelsen rejser jo land og rige rundt og siger: Nu skal I sørge for at blive tillidsmænd eller sikkerhedsrepræsentanter, for så er I sikre i jeres arbejde.
Og der vil der så altid kunne findes nogen, det er da rigtigt nok.
Men det skulle ikke ret gerne være det, der er grundlaget for, at der er en, der er sikkerhedsrepræsentant.
Vores hensigt med den her nye arbejdsmiljøreform er, at alle ude på virksomhederne skal interessere sig for arbejdsmiljøet, og det gælder både virksomhedens ledelse, mellemledere og arbejderne.
Alle skal være sammen om at forbedre miljøet, ellers kan vi lave nok så mange tiltag, vi får ikke bedre miljø, hvis ikke der er interesse ude på virksomhederne for at forbedre det.
Så kan vi komme med nok så mange rådgivninger og vejledninger.
I det system, som nu skal afløses, med BST, er det netop sådan, at firmaerne kan sige: Vi betaler til BST, men der er
ingen pligt til, at vi skal bruge rådgivningen.
I det nye system bliver det sådan, at når Arbejdstilsynet har sagt, at de skal have rådgivning, jamen så skal de have rådgivning, så kan de ikke slippe for rådgivning.
Uanset hvor mange kroner de betaler, så kan de ikke slippe for at få den rådgivning, og det vil sige, at de ikke kan slippe for at få bedre arbejdsmiljø.
Det er det, der sker med den nye arbejdsmiljøreform.
Det var det, der ikke skete med det eksisterende, og det er det, der er grunden til, at vi går ind og ændrer på det.
Og som sagt tidligere: BST'erne har ikke selv den store frygt for, at de bliver arbejdsløse.
Der er stadig væk mange virksomheder, der vil blive pålagt rådgivning, der er stadig væk mange virksomheder, der kan se det fornuftige i at bruge en BST'er.
Med hensyn til fru Lene Garsdals frygt for, at BST'erne skal forsvinde, så deler BST'erne ikke selv den frygt. De ser positivt på det, og det tror jeg også vi alle sammen skal gøre her i stedet for at slås om, hvilket system der nu er bedst.
Man skal se fremad, og vi skal være fremadrettede.
Vi skal lade være med at have et sortsyn på nyt.
Det er vi i Dansk Folkeparti somme tider blevet kritiseret for at vi har, men vi vil godt se fremad, og det er det, vi gør her.
Vi tror på, at det her er den fornuftige løsning.
B 106 går så ud på indførelsen af administrative bøder.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at vi vil nå længere med en varig forbedring af arbejdsmiljøet end ved at tvinge virksomhederne til at forbedre arbejdsmiljøet gennem tvungen rådgivning, når der er problemer.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte de her fire forslag.