runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Så er jeg da glad for, jeg ikke gjorde det, men jeg vil godt benytte lejligheden til at oplyse hr. Søren Krarup, som nu flere gange har omtalt Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre i denne sammenhæng, om sagens realiteter.
Jeg synes, det er vigtigt for historieskrivningen at få pointeret, at den aftale, der tidligere gjaldt på området, omfattede partierne Venstre, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre og i øvrigt også andre partier i Folketingssalen.
Man kan sige, at på det tidspunkt var der netop grundlag for at sige, at der var en bred politisk aftale om indfødsret hen over midten i dansk politik.
Den omfattede store dele af Folketingssalen, og man kunne også se det af de efterfølgende afstemninger hver eneste gang, der blev forhandlet indfødsretslovforslag.
Men nu er det forvandlet med et fingerknips og med den aftale som Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har indgået - en aftale, som er udtryk for snæver blokpolitik i Folketingssalen.
Søren Krarup (DF), 2003-12-11:
Jeg blev ganske bevæget ved at høre hr. Lars Kramer Mikkelsens patos.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er mennesker, det handler om, men til syvende og sidst handler indfødsret om det danske folk.
Danskerne er faktisk også mennesker, og de er mennesker, der måske har et vist krav på, at man tager et særligt hensyn til dem i deres eget land.
Det vil jeg bede om at både Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne begynder at betænke, så de får en fornemmelse af, hvad indfødsret faktisk er.
Ole Sohn (SF), 2003-12-11:
Jeg synes lige, at fru Rikke Hvilshøj skal få mulighed for at komme op og svare på mine spørgsmål: Hvor meget koster det staten?
Hvor mange arbejdsløse smider man på gaden?
Og er det ikke korrekt, at statsministeren har sagt, at man ikke ville røre ved hjemmeserviceordningen?
Bare sig ja eller nej.
Jeg synes også, at det er fantastisk, at fru Rikke Hvilshøj bliver ved at tale om arbejdsløshedsprocenter, dengang man etablerede hjemmeserviceordningen og så i dag.
Man er jo nødt til at se på arbejdsløshedsprocenterne inden for den kategori, hvorfra man rekrutterer medarbejdere til hjemmeserviceordningen.
Det er blandt ikkefaglærte; det er blandt de marginaliserede; det er blandt de etniske grupper.
Her er arbejdsløsheden jo ikke faldet.
Der er behov for at give muligheder for, at netop de grupper kunne få en tilknytning til arbejdsmarkedet - det er det, man kalder integration - og det burde der jo netop set med denne her regerings øjne sættes fokus på, men det gør man ikke.
Kl. 9.30 Man har en eller anden idé om - og jeg ved udmærket godt, at det er ideologisk funderet - at det er noget, der er lavet med venstrefløjen i sin tid, og det skal væk, koste, hvad det vil.
Der er intet sagligt belæg for det.
Men det saglige kunne måske komme, hvis fru Rikke Hvilshøj ville være så venlig at svare på spørgsmålet: Hvor meget koster det staten, hvor mange arbejdsløse bliver der smidt på gaden, og hvad koster dét?
Og er det ikke korrekt, at Venstres formand før valget sagde: Vi rører ikke hjemmeserviceordningen?
Man kan bare sige ja eller nej.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-11:
Det er jo et imponerende flot foredrag, fru Line Barfod lagde op.
Sandheden er, at dem, der skaber de bedste rammer for de små virksomheder og for, at man kan få skabt nogle markeder, hvor de private også kan komme ind, også dér, hvor det offentlige tidligere har haft monopoler, er den nuværende regering, og fru Line Barfod vil på ingen måde være med til at sikre det.
Så generelt til de spørgsmål, der i øvrigt har været:
Efter valget i 2001 blev der foretaget en grundig analyse af hjemmeserviceordningen, som gjorde, at regeringen tog nogle tiltag allerede ved finansloven for 2002, hvor vi fik fjernet haveservice i hjemmetilskud og reduceret tilskudsprocenten.
Baggrunden, dengang man etablerede hjemmeserviceordningen, var jo, at da var arbejdsløshedsprocenten det dobbelte af, hvad den er i dag, plus at man ikke har kunnet se, at den har fjernet det sorte arbejde, som man havde håb om.
Så er det vores politik, og så mener vi, at vi kan bruge pengene bedre til at skabe nogle rammevilkår for erhvervslivet, hvor de kan operere på et helt privat marked, i stedet for at de skal leve af tilskud fra det offentlige.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Det betyder, at en lang række mennesker, som har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, ryger ud.
I stedet for at have ordnede forhold ryger de ud og skal klare sig for næsten ingenting eller måske nogle af dem af sort arbejde.
Det er svært ikke at se andet, end at de eneste i erhvervslivet, man ønsker at støtte, er de store monopoler.
Det, man ønsker at skabe vilkår for, er store monopoler a la Arla, der giver ensretning.
Det, vi andre ønsker, er et samfund med en mangfoldighed, med plads til, at der kan være mange forskellige slags, med plads til, at der er mange virksomheder mange steder, hvor folk, der ellers har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, får en chance, og hvor at der er ordnede forhold og mulighed for overenskomst og ordentlig løn.
Det er helt tydeligt, at det, regeringen og Dansk Folkeparti går efter, er at svække de ordnede forhold på arbejdsmarkedet.
Frode Sørensen (S), 2003-12-11:
Jeg er glad for, at fru Rikke Hvilshøj gav mig ret i, at hjemmeservicevirksomhederne ikke er omfattet af frit valg-ordningen, men jeg vil nok sige, det var et flot svar, jeg fik alligevel.
Det, fru Rikke Hvilshøj sagde, var
jo, at det var klart, at de medarbejdere, der i dag er i hjemmeserviceordningen, gerne må gå ind og lave det arbejde, hvis de ellers er uddannet til det.
Jamen det er da rigtigt.
De må da også blive ansat på et kontor eller i en industri eller for den sags skyld i en bank, hvis det er det, de har lyst til.
Så frit er markedet da.
Men det ændrer ikke ved, at det fundament, som virksomhederne har for at klare sig i tiden fremover, ikke er opfyldt, og det ændrer ikke ved, at sammensætningen af medarbejderne i hjemmeservicevirksomheder er af en sådan art, at det er folk, der får virkelig svært at komme ud på markedet og finde et nyt arbejde.
Jeg ved godt, at regeringen har en tyrkertro på, at man sagtens kan finde et nyt arbejde, når man bliver ledig fra en hjemmeservicevirksomhed, men ledigheden stiger med et par og halvtreds personer om dagen, og jeg er ganske overbevist om, modsat fru Rikke Hvilshøj, at den stiger yderligere med dem, der kommer fra hjemmeservicebranchen.
Til sidst vil jeg spørge fru Rikke Hvilshøj, om hun er enig med fru Colette Brix, for jeg kan jo ikke spørge fru Colette Brix på det her tidspunkt, i, at det er finanslovstof.
Og når man opgiver tallet 129,1 mio. kr., mangler man så ikke de tabte indtægter og udgifterne til dagpenge og tabt provenu af det, der nu bliver sort arbejde?
Hvorfor har man ikke det med i beregningerne?
Hvorfor vil ministeren ikke lave de beregninger?
Ole Sohn (SF), 2003-12-11:
Jeg bliver mere og mere bekymret over fru Rikke Hvilshøjs engagement i den her debat.
Jeg ved godt, at vi har enkelte dage i Folketinget, hvor forhandlingerne varer længere end til kl. 4, men alligevel bør koncentrationen være så intens, at man over et forløb på flere måneder får registreret, at den nuværende statsminister dagen før valget sagde i B.T., at der ingen planer var om at ændre på hjemmeserviceordningen.
Den opfylder nogle behov.
Selvfølgelig kan der være nogle enkelte vildskud, og dem må man se på.
Så siger fru Rikke Hvilshøj, at hun ikke er bekendt med, hvad den nuværende statsminister har sagt. Vi har gentaget det gang på gang på gang.
Vi har forsøgt at sige til regeringen, at den er på vej ud i noget snavs.
Vi har faktisk forsøgt at hjælpe regeringen til ikke at komme ud i noget snavs.
Og så siger fru Rikke Hvilshøj, at det aldrig har været Venstres politik.
Det er da at underløbe statsministeren.
Fru Rikke Hvilshøj mangler i øvrigt også at svare på de
to spørgsmål, jeg stillede, nemlig hvor mange arbejdsløse regeringen kaster på gaden som følge af det her forslag, og hvor mange penge man lænser statskassen for ved at gennemføre det her forslag.
De to ting synes jeg Folketinget skal vide, inden vi stemmer.
Kl. 9.25
Colette L. Brix (DF), 2003-12-11:
En ting kan vi da blive enige om.
Da hjemmeservice i sin tid blev til, var der jo ingen, der skrev under på en kontrakt forever.
Der var nogle, der sagde, at nu giver vi et tilskud til en branche, som får nogle år til at lære at klare sig, stå på egne ben, for der er da ingen herinde, der vil sige, at det er rimeligt og fornuftigt, at en branche skal have tilskud ud i al fremtid.
Nu kan vi gå ned og trykke på knapperne, og så kan vi nå at stemme om.
Det her er finanslovstof, og jeg ved, at fru Line Barfod udmærket godt ved, at vi ikke lige pludselig kan lave ting om efter forgodtbefindende.
Det er aftaler, der er indgået.
Ligesom da fru Line Barfod var med til at lave en karensdag for de allermindste selvstændige i Danmark, som man byttede til Det Kongelige Teater.
Det er bare for lige at minde om, hvad det er, der foregår.
Der tror jeg heller ikke, fru Line Barfod vil trykke på en anden knap, når forslaget kommer til afstemning her i Folketinget.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-11:
Jeg er nødt til at korrigere hr. Ole Sohn.
Så vidt jeg ved, har der ikke været nogen løfter om, at der ikke vil ske ændringer i hjemmeserviceordningen.
Men det er så det, vi gør her.
Fru Line Barfod stiller sig herop på talerstolen og forsøger meget flot at sælge et billede af, at de virkelige forsvarere af det private erhvervsliv er Enhedslisten.
Den tror jeg ikke at fru Line Barfod vinder.
Hvis man spørger det private erhvervsliv, så tror jeg, de er meget godt tilfredse med den regering, der sidder nu, fordi det, vi sikrer, er nogle vilkår, hvor de selv kan operere, og hvor vi politikere ikke går ind og prioriterer for markedet.
Det er og bliver vores politik.
Hr. Frode Sørensen spørger, om hjemmeserviceordningen er en del af frit valg-ordningen.
Virksomhederne kan gå ind og byde ind på frit valg-ordningen, men når de gør det, er det uden hjemmeservicetilskud.
Deres muligheder er jo at operere på begge markeder, men hjemmeservicetilskuddet følger ikke med, hvis man går ind i frit valg-ordningen.
Men derfor kan man jo stadig væk godt tilbyde service via hjemmeserviceordningen der, hvor der ikke er en licitation fra kommunen.
Så de får et meget bredere marked at operere på, som denne regering har sikret, og som den tidligere regering ikke ville være med til at sikre.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Vi har siden regeringsskiftet for 2 år siden gentagne gange oplevet denne her besynderlige situation, som vi nu også har i denne her sag, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gør, hvad de overhovedet kan for at bekæmpe ordninger, som ikke er kommunale eller statslige, at det er Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, der intet vil gøre for at hjælpe de mange private, der opererer og som faktisk har ordninger med succes. Vi har hele hjemmeserviceordningen her, som giver folk mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, afskaffer sort arbejde, giver ordnede forhold for de ansatte.
Det ønsker man at afskaffe.
Vi har hele området omkring vedvarende energi, hvor man havde en stor eksportsucces og masser af arbejdspladser.
Det ville man afskaffe.
Vi har gentagne gange i Socialudvalget deputationer fra børnehaver og opholdssteder og mange andre, som bliver nedlagt på grund af de store nedskæringer, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gennemfører den ene gang efter den anden.
Og hver gang er det os på venstrefløjen, der sidder og prøver at forsvare ordninger, mens det er de borgerlige og Dansk Folkeparti, der gør, hvad de kan, for at man kun har en type ordninger, og der ikke er plads til mangfoldighed.
Det er en lidt mærkelig situation.
Ole Sohn (SF), 2003-12-11:
Det har aldrig været regeringens politik at støtte hjemmeserviceordningen, således sagde Venstres ordfører.
Venstres formand sagde dagen før valget: Hjemmeserviceordningen er en ordning, der er kommet for at blive.
Du kan roligt fortsætte, der sker ingen ændringer.
Så bliver jeg nødt til at spørge Venstres ordfører, hvad det er for et skifte, der sker.
Er fru Rikke Hvilshøj i gang med at underløbe regeringens leder, som har givet et krystalklart tilsagn, et valgløfte, når fru Rikke Hvilshøj siger, at det slet ikke er Venstres politik?
Kan man overhovedet ikke stole på Venstre?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet, jeg gerne vil have fru Rikke Hvilshøj til at svare på, er et simpelt spørgsmål.
Når Venstre siger, at man vil skære ordningen til, så synes jeg, at det ville være fair at fortælle Folketinget, hvad det koster staten, og hvor mange arbejdsløse der bliver en følge af dette ideologiske felttog.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-11:
Jamen det har aldrig været regeringspartiernes politik at støtte en hjemmeserviceordning; den har vi aldrig støttet, og vi mener ikke, at det er den rigtige måde at støtte disse erhverv på.
Vi vil meget hellere give nogle muligheder bl.a. ved at bryde offentlige monopoler, så private kan komme ind og agere.
Hr. Frode Sørensen spørger, om det her så også er vildskud.
Det, vi har gjort, er, at vi har besluttet at målrette hjemmeserviceordningen til dem, vi mener har behov.
Hvis vi ser på statistikken, så er de borgere, der har allermest gavn af hjemmeserviceordningen, dem, der bor i de rigeste kommuner og dermed også forventeligt har de højeste indkomster.
Det er faktisk dem, der får tilskuddene.
Vi vil meget hellere prioritere vores midler anderledes.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Man har set et par andre gange, at regeringen har været ude med nogle nedskæringer, som de så har måttet trække tilbage, fordi befolkningen godt kunne huske, hvad der var givet af løfter.
Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har stadig chancen, inden de når at trykke på knapperne.
De kan ombestemme sig og lade være at begå det her løftebrud over for de mange, der stolede på løfterne om hjemmeserviceordningen ved valget.
De kan nå at ombestemme sig og sige, at de fastholder hjemmeserviceordningen, hvis de virkelig mener de løfter, der blev givet inden valget, virkelig mener, at folk skal have en chance på arbejdsmarkedet.
Det med, at ældrepakken og frit valg på ældreområdet skulle hjælpe de her firmaer, passer jo ikke ude i virkeligheden.
De mange mennesker, der har fået et lille bitte firma op at stå med måske nogle ganske få ansatte, kan ikke gå ind på det marked.
De ønsker ikke at gå ind på det marked.
De kan ikke dække store kommuner, hvor de skal kunne transportere sig fra den ene ende af kommunen til den anden.
De har et godt marked i dag.
Hvorfor kan de ikke få lov at fortsætte med det?
Kl. 9.15
Frode Sørensen (S), 2003-12-11:
Fru Rikke Hvilshøj siger, at man ikke afskaffer hjemmeservice.
Det er jo i hvert fald ikke den opfattelse, branchen har.
Jeg vil gerne spørge fru Rikke Hvilshøj: Er den måde, man nu skærer hjemmeservicen til - for at bruge fru Rikke Hvilshøjs ord - som ifølge branchen fjerner 1.380 arbejdspladser, at fjerne nogle vildskud? Så siger fru Rikke Hvilshøj - og der refererer jeg til lovforslaget - at 7 pct.s nedgang i sort arbejde er ligegyldigt.
Fru Rikke Hvilshøj siger også, at de fremover har nogle andre muligheder på det frie marked.
Jamen det er da fint nok.
Men hvorfor ville Venstre så ikke være med til at give dem det år til at omstille sig, altså år 2004, så de kunne klare omstillingen i løbet af det år og så være parate til at gå ind på det kommunale område fra den 1. januar 2005?
Det ville man jo ikke, men det vil jeg da gerne have en kommentar til.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-11:
Nu tror jeg, der er behov for lige at få slået nogle ting fast.
Hr. Frode Sørensen siger, at vi afskaffer hjemmeserviceordningen.
Det gør vi ikke.
Vi skærer hjemmeserviceordningen til, vi målretter den til dem, som vi mener har gavn af og har særligt behov for at kunne bruge en hjemmeserviceordning, nemlig de ældre, pensionisterne.
Sandheden er jo, som man nu kan gøre det her op, at det ikke har kunnet påvises, at hjemmeserviceordningen nævneværdigt har afskaffet sort arbejde.
Til gengæld er det, som den her regering gør, at udvide mulighederne for at operere inden for det her arbejde.
Vi får brudt med et offentligt monopol på hele hjemmehjælpsområdet, hvor vi nu i dag giver mulighed for, at private kan komme ind og operere, hvilket de ikke har kunnet tidligere.
Der vil altså stadig være plads til den her skov af små virksomheder, men det er ikke vores politik at støtte virksomheder med direkte støtte.
Vi vil hellere give nogle bedre rammevilkår for netop at skabe reelle muligheder for at skabe virksomheder i Danmark.
Det er bl.a. det, vi bruger pengene på.
Så kan jeg ikke lade være med at nævne, at der med hensyn til spørgsmålet om hjemmeserviceordningen jo var op til flere socialdemokrater, inklusive ministre under den tidligere regering, som faktisk varslede en total afskaffelse af den.
Frode Sørensen (S), 2003-12-11:
Vi har ingen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen, for den opfylder nogle behov.
Der kan selvfølgelig være nogle vildskud, og dem må vi se på, men du kan tage det stille og roligt og fortsætte dit arbejde - sådan sagde Venstres partiformand dagen før valget i november 2001, da den nuværende statsminister på B.T.s redaktion talte med Peter Laursen fra Nørresundby.
Økonomi- og Erhvervsminister Bendt Bendtsen svarer på spørgsmål 31, og det er altså i år: Regeringen har med lovforslaget lagt op til de ændringer, som vi mener er nødvendige på nuværende tidspunkt.
Det her er jo en garanti, der vil noget.
Og jeg kan da godt sige, at ministeren kan sove roligt om natten med sådan en udtalelse.
Der vil næppe nogen sinde være nogen, der kunne beskylde ministeren for løftebrud, uanset hvad der sker med resterne af hjemmeservice.
Jeg erkender, at jeg har stillet mange spørgsmål til ministeren vedrørende L 69 om hjemmeservice.
Og det er også muligt, ministeren mener, at flere af spørgsmålene var overflødige.
Jeg skal her kommentere et par af svarene eller måske nærmest mangelen på svar på mine spørgsmål.
Det har ikke været muligt at få ministeren til at lave konsekvensberegninger.
Flere spørgsmål blev besvaret med, at det ikke er muligt at beregne konsekvensen af den stigende ledighed, mistet moms og skat på grund af manglende forudsætninger.
Så jeg må sige til ministeren, at behandlingen af det her lovforslag kvalitetsmæssigt er langt under det tilladelige.
Kl. 9.05 Til slut til højresiden i salen, til jer, som om lidt vil trykke på den forkerte knap: Jeg håber, at man ryster lidt på hånden, for man vil ikke være med til at give branchen en chance for omstilling - sagt på en anden måde en udsættelse af ikraftsættelsen - og man vil ikke være med til at lette dagligdagen for børnefamilierne
, men man vil gerne være med til at øge det sorte arbejde, øge arbejdsløshedskøen, som dagligt stiger med 53 mennesker, og den vil nu blive øget med mellem 600 og 1.380 ledige hjemmeservicemedarbejdere afhængig af, om vi tager ministerens beregning eller branchens.
Regeringens eneste beregning, den er også fra fremsættelsen, er, at staten sparer 129,1 mio. kr. i sparet tilskud, men der er ikke noget med at modregne tabt moms, tabte skatter fra firmaer og medarbejdere, og der er ikke noget om de øgede udgifter til dagpenge til de mellem 600 og 1.380 kommende ledige og et tabt provenu fra dem, der nu igen går over til sort arbejde.
Summa summarum: Ideologien vandt og en lille energisk nichebranche må dreje nøglen om.
Og for så at drysse det sidste salt i såret: Finansloven får sværere ved at hænge sammen, hullet i kassen bliver med det her forslag større.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Det kan jo være, vi har lidt forskellige opfattelser af, hvad debat er.
Jeg synes, det er fint, at vi indimellem har spørgetid og sådan noget, hvor man kan opfatte det lidt som forsvarer og anklager.
Men jeg synes faktisk, at en af styrkerne i det danske parlament er det, man hører ofte blive fremhævet, nemlig at vi har så mange forskellige partier, og at vi derfor nogle gange har en politisk debat mellem forskellige partier, så det ikke bare bliver to, der står over for hinanden og råber ad hinanden, men at vi kan have en debat, og at der kan udvikle sig nogle ting under en politisk debat. Jeg synes, vi skulle gå ind og virkelig se på, hvordan vi kan styrke den politiske debat mellem mange forskellige partier i stedet for at prøve at importere et engelsk system med to parter, der står stejlt over for hinanden.
Det er fint nok at have indimellem, men det synes jeg altså ikke skal præge hele den debatform, der er herinde.
Til det her med arbejdstiderne herinde kan jeg altså ikke lade være med at undre mig lidt over, at når jeg er ude til møder rundt om i landet, sker det altså ganske ofte, at vi er et par stykker fra de små partier, mens det kan være ret svært at få fat i en ordfører fra regeringspartierne.
Frode Sørensen (S), 2003-12-11:
Fru Rikke Hvilshøj siger: Det er ikke regeringens politik.
Så vil jeg gerne spørge fru Rikke Hvilshøj, hvornår resterne af hjemmeserviceordningen så bliver afskaffet, når det ikke er regeringens politik.
Så et andet spørgsmål til fru Rikke Hvilshøj: Er hjemmeservicevirksomhederne omfattet af frit valg-ordningen, siden førtidspensionister og folkepensionister stadig væk er omfattet af det?
Er hjemmeservicevirksomheder omfattet af frit valg-ordningen?
Kl. 9.20
Colette L. Brix (DF), 2003-12-11:
Jeg skal nok lade det blive en kort bemærkning.
Nu er det jo da i hvert fald sådan, at der ikke er nogen
af partierne, der kan spå om fremtiden.
Det er et meget sort og dystert billede, der bliver tegnet af hjemmeservice.
Jeg har den tiltro til hjemmeserviceordningen, at der er mange utrolig dygtige mennesker, og hvorfor skulle det nu ikke blive en succes?
Nu er det snart jul, kom nu, smil lidt, det kan lige så godt blive rigtig, rigtig godt, det her.
Dansk Folkeparti gik til de her forhandlinger og ønskede, at de ældre og pensionisterne kunne få hjemmeservice stadig væk, og det fortsætter stadig væk for de ældre og pensionisterne, og så er der nogle højtuddannede og nogle med en løn, der skal betale selv, og det må da være fair.
Vi kan da ikke gå og betale for alle mennesker med de penge, som borgerne spytter i kassen.
Det tror jeg ikke engang hr. Frode Sørensen synes er rigtig sjovt.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-11:
Det kunne jo ellers være en udvidelse af hjemmeserviceordningen, der vil noget, hvis hr. Bjarne Laustsens forslag skulle blive til virkelighed.
Jeg ved ikke, hvad boligorganisationen ude i Gladsaxe, som jeg skal ud at tale til i aften, hvis vi vel at mærke er færdige med at stemme, ville sige til, hvis jeg sagde: Ved I hvad, jeg kan ikke selv komme, men vi har en ordning med hjemmeservice, og de kan sikkert stille med en.
Jeg vil dog ikke være den, der støtter op om, at det er sådan, vi skal indrette vores arbejde herinde.
Til hr. Ole Sohn, der spørger, hvad det koster staten, og hvor mange arbejdsløse det her vil give: Det her giver umiddelbart en besparelse.
Det her er en ordning, som primært er til gavn for de borgere, som analyserne viser faktisk har en indkomst, der gør, at de ikke behøvede at få skatteborgerne til at hjælpe med at få betalt for rengøringen.
Her i sommer vurderede arbejdsmarkedsrådene rundtomkring i landet faktisk, at på det område, hvor hjemmeservicevirksomhederne opererer, er der faktisk flaskehalse, og der er der til tider problemer med at få den relevante arbejdskraft.
Så jeg har sådan set en forventning om, at det ikke går så galt, plus at der bliver etableret nogle helt nye muligheder for de her hjemmeservicevirksomheder til, at de kan operere på et helt privat marked, hvilket vil gøre dem uafhængige af offentlige tilskud, og det er jeg ret overbevist om at private virksomheder i længden er meget bedre tjent med og meget hellere vil have.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-11:
Jeg vil godt høre, om Dansk Folkeparti redegjorde for sin holdning ved anden behandling.