runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2003-10-21:
Jeg har da ikke noget imod at bruge de andre tal, altså
hvor stor skattebesparelsen er.
Det kan enhver jo sætte sig ned og regne ud, men jeg kan da godt nævne et par tal.
Hvis man f.eks. tager fra Aalborg til Skagen, så er det altså et sted mellem 5.000 og 6.000 kr. i skattebesparelse, man får om året.
Det svarer jo til en lønforhøjelse på tre gange så meget.
Sådan kan vi jo blive ved, men i min metier er det altså af en vis betydning, at folk i Skagen kan få en skattebesparelse netto på det niveau eller i Nykøbing Falster på en 8.000-10.000 kr. eller på Bornholm på 5.000-6.000 kr., eller hvad det nu kan være.
I min optik er det altså faktisk et godt skulderklap til mange mennesker, som jo altså må tage ganske langt for at komme på job.
Det bringer mig også til at sige til hr. Jacob Buksti, som jo talte med høj røst, at jeg er nødt til at gøre opmærksom på, at kriterierne for udvælgelsen af de kommuner inklusive Sydthy, Møn og Bornholm bygger på en række faktorer, som Indenrigsministeriet og Erhvervs- og Økonomiministeriet har regnet ind i de vægte, som er afgørende.
Det kan vi komme nærmere ind på under udvalgsarbejdet.
I det indgår også spørgsmålet om afvandring, det er altså bare til hr. Samuelsen, afvandringsspørgsmålet er også med, og det er derfor, at en række vestjyske kommuner, som ikke har en afvandring, ikke er med på kortet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-10-21:
Det er til skatteministerens bemærkning om, at man gør en hel masse andre ting ud over det her, som så skulle få en virkning: Nej, man gør ikke en hel masse andre ting.
Det har jo været diskuteret her, og det fremgår af den regionalpolitiske redegørelse, at man gør mindre, end man gjorde tidligere på en række punkter, sådan at de udkantsområder, vi taler om her, bliver ringere stillet.
Det er jo det, der er det problematiske i det.
Så kommer man med den her nødløsning, som er en lappeløsning, som de, der får et ekstrabeløb, selvfølgelig er glade for, men som også har den konsekvens, at det rammer vilkårligt og tilfældigt på den måde, det er delt op på.
Det er jo virkeligheden.
Jeg tror ikke, det er tilfældigt, når en række borgmestre, specielt i Viborg Amt, har sagt, at det her forslag er ubrugeligt, det er et glansbillede, som regeringen holder op, det er uden reelt indhold.
Det er det syn, som man har på det derude, hvor det her kommer til at gælde.
De kan nemlig godt gennemskue, hvad det betyder, og det synes jeg er meget, meget vigtigt.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-10-21:
Dette forslag vil, uanset hvordan man vender og drejer det, gøre det mere attraktivt at bo i yderområderne.
Nogle vil føle, at det bliver så attraktivt, at de ville flytte til et af yderområderne, en af de 50 kommuner, andre vil sige, at de bliver boende i stedet for at flytte.
Jeg synes, at det er vigtigt at sige, både til hr. Anders Samuelsen og til hr. Jacob Buksti, at det er vigtigt at holde fast i den tankegang, at det med det her forslag bliver mere attraktivt at bo i de 50 kommuner, der her er tale om.
Det kan da godt være, at der vil være enkelte flytninger mellem nogle kommuner i udkantsområderne,
det skal jeg slet ikke kunne afvise, men det kan altså også godt være, at der er nogle, der siger: I stedet for at bo langt fra mit job og køre 2-3 timer frem og 2-3 timer tilbage hver eneste dag, så beslutter jeg og lillemor os for, at vi rejser ind til den store by og bosætter os der.
Og hvad så?
Så sker der jo en affolkning af yderområderne, og det er den, vi godt vil dæmme lidt op for med det her forslag.
Jeg siger ikke, at det løser alle problemer, og jeg siger ikke, at det er den eneste løsning på problemerne.
Selvfølgelig skal vi da også arbejde for at lægge flere uddannelsesinstitutioner ud og decentralisere private arbejdspladser osv., osv. - en lang række andre ting.
Men det her er et bidrag til at sikre en mere positiv udvikling for den arbejdsduelige del af befolkningen, at de bliver boende i de områder, som der her er tale om, også for at styrke det økonomiske grundlag, skattegrundlaget, for disse kommuner.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg ved ikke, om hr. Freddy Dam var uopmærksom, men jeg skal da gerne gentage, hvad jeg sagde i min ordførertale, nemlig at man også kunne undtage lønmodtagere, der ejer udlejningsejendomme.
Man kunne undtage personer, der som bierhverv driver virksomhed med en omsætning f.eks. under grænsen for momsregistrering.
Og man kunne f.eks. undtage personer, som ejer under 25 pct. af aktierne i et selskab, og som kun er hovedaktionærer i kraft af familiens aktiebesiddelser.
Altså præcis det, som det her skulle handle om.
Hvorfor kan det så være, at man skal svække den kontrol, der i øvrigt er?
Det er da ikke særlig logisk, at det skal være sådan, at det er skattemyndighederne, der skal spørge, hvis det er sådan, at de synes, der er et problem.
Hvorfor kan alle dem, som hr. Freddy Dam siger jo netop får lavet kapitalforklaring, i kraft af at det simpelt hen er i overensstemmelse med god revisorskik, ikke lige så godt indsende dem, når de bliver lavet?
Hvorfor kan man ikke sørge for, at man kan bruge det kontrolinstrument?
Hvorfor kan det være sådan, at det er dem, som ikke har rene papirer, som skal belønnes, mens dem, som har rene papirer, i givet fald bliver straffet?
Det forstår jeg ikke.
Det er jo næsten, så det gør helt ondt.
I dag har vi behandlet et lovforslag, L 28, hvis indhold præcis var at give myndighederne hjemmel til at gøre det, som hr. Mikkel Dencker står og siger heroppefra at de ikke skal gøre.
Der må altså snart være grænser for, hvad man kan bruge og ikke bruge af argumenter.
Det, vi vedtog med hensyn til toldloven, var, at vi gav myndighederne mulighed for at kontrollere enhver, der indrejser, for at sikre, at de ikke har for meget med ind.
Så det, vi altså lige har vedtaget, er det, som hr. Mikkel Dencker står og siger vi ikke skal gøre.
Jeg synes, der er et eller andet problem.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-10-21:
Det er ærgerligt, at der er grænse for, hvor stærke ord man kan bruge her fra Folketingets talerstol, men når skatteministeren siger, at Socialdemokratiet ikke er optaget af, at flest muligt kommer i job, så nærmer det sig faktisk uforskammethed.
I den tid, vi havde en socialdemokratisk ledet regering, kom der 200.000 i arbejde.
I den tid, hr. Svend Erik Hovmand har været skatteminister, har vi mistet 50.000 arbejdspladser.
Jeg var glad for, at der kunne oprettes en fabrik i Nakskov, en afdeling af Vestas, fordi der var så travlt, at man var nødt til at flytte hen, hvor der var overskydende arbejdskraft.
Det var jeg glad for.
Det er de glade for i Nakskov.
Det er fru Jytte Wittrock glad for.
Det, der er sket, siden hr. Svend Erik Hovmand blev skatteminister, er, at der er mistet et betydeligt antal arbejdspladser på den fabrik.
Det er virkeligheden.
Det er måske det, man kalder regionalpolitik.
Så slyngede skatteministeren om sig med store tal
heroppefra, og så snublede han lige over endelsen, fordi vi skulle ikke høre, at det var fradrag.
Det var fradragsbeløb.
Så de skal sådan set divideres med tre hver eneste gang, men det skulle endelig ikke komme for tydeligt frem.
Men det er jo altså det, der er virkeligheden i den her sag.
Mikkel Dencker (DF), 2003-10-21:
Nu er det sådan, at jeg er overbevist om, at ligningsmyndighederne i dette land alle steder er kompetente til deres arbejde.
Jeg har fuldt ud tillid til, at man kan vurdere, hvornår der er behov for det, og hvornår der ikke er det.
Så den der socialdemokratiske kontroltankegang må vi lægge afstand til, altså den, hvor man kontrollerer folk.
Det svarer til, at tolderne ude i lufthavnen skulle stå og bede hver eneste ankomne passager om at åbne sin kuffert og lægge alt tøjet op på bordet.
For så skal vi kontrollere alting.
Jeg går ud fra, at hr. Buksti ikke mener, det er tilfældet, for som det foregår nu i lufthavnen, er det de suspekte personer, man tager og undersøger, og det er det naturligvis også i det her tilfælde.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg vil gerne bede hr. Mikkel Dencker sandsynliggøre, hvad mulighederne er for, at myndighederne finder ud af, at der er nogle problemer.
Altså forudsætningen for, at myndighederne kan spørge - det står direkte i lovforslaget - er jo, at der skal være nogle problemer; man kan jo ikke bare spørge sådan ud i den blå luft.
Myndighederne skal altså have en eller anden form for begrundelse for at spørge.
Når det er sådan, at man ikke har nogen oplysninger på det her - og de er mindre for de små erhvervsdrivende end for de store -
hvordan finder myndighederne så ud af, at der er et problem, og hvordan finder man så ud af at spørge alle dem, som hr. Mikkel Dencker mener man har fået øgede muligheder for at spørge?
Mikkel Dencker (DF), 2003-10-21:
Jeg kan forstå på hr. Bukstis kommentar, at vi er meget uenige om, hvorvidt der er tale om en svækkelse eller en styrkelse af skattemyndighedernes mulighed for at kontrollere, hvad der foregår.
I og med at det her lovforslag indeholder muligheden for, at myndighederne kan kræve en redegørelse for de her forhold, hvis der er behov for det, løser det jo netop de problemer, som der måtte være.
I de tilfælde, hvor der er suspekte ting eller ting, som ikke er gennemsigtige, jamen der kræver man naturligvis også fremover, at der skal redegøres for, hvordan formueforholdene er m.v., så det løser fuldt ud de problemer, som hr. Buksti skitserer.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg vil bare høre, om hr. Mikkel Dencker er bekendt med, at domstolene faktisk har mange af de her sager til behandling, hvor det så er sådan, at man forsøger at reparere på privatforbruget - det er jo det, det drejer sig om - ved at tilkendegive, at man har lånt penge i udlandet, man har solgt guld, man har solgt malerier, man har vundet på kasino osv., eller man har fået sendt dem hjemmefra fra en fætter et eller andet sted langt væk fra i lande, som jeg ved, hr. Mikkel Denckers parti interesserer sig meget for. Er det slet ikke noget, som bekymrer hr. Mikkel Dencker, at det, hr. Mikkel Denckers parti medvirker til ved det her, er at svække myndighedernes mulighed for at komme den trafik til livs?
Mikkel Dencker (DF), 2003-10-21:
Det foreliggende lovforslag går, det er allerede nævnt, ud på at afskaffe lovkravet om, at erhvervsdrivende og hovedaktionærer skal indgive en kapitalforklaring.
Forslaget er en del af regeringens bestræbelser på at forenkle skattelovgivningen og nedbringe de administrative byrder for mindre erhvervsdrivende.
Det er som bekendt bestræbelser, som Dansk Folkeparti bakker helhjertet op om.
Det er hensigten med forslaget, at en lang række mennesker, som især er mindre eller selvstændige erhvervsdrivende, skal slippe for det store administrative arbejde, der er forbundet med at udarbejde en kapitalforklaring.
I et bilag, der er omdelt til Skatteudvalget i dag, anslås det, at virksomheder på landsplan vil spare op til 158.000 arbejdstimer om året, og hertil kommer, at man i samme bilag kan læse, at det ventes, at op omkring 78.000 virksomheder vil kunne spare mellem 88 og 120 mio. kr. om året i ekstern assistance, dvs. revisorassistance, ved gennemførelsen af dette lovforslag.
I Dansk Folkeparti har vi den opfattelse, at især mindre erhvervsdrivende er pålagt alt for store administrative byrder fra det offentliges side.
I det her tilfælde, hvor det drejer sig om kapitalforklaringen, er forholdene endda sådan, at skattemyndighederne i forvejen har mange af de oplysninger, borgerne skal redegøre for.
Dermed er et stort stykke arbejde for borgeren helt overflødiggjort.
På den baggrund kan vi støtte vedtagelsen af lovforslaget, da vi finder, at myndighedernes mulighed for at kræve ekstra formueoplysninger er fuldt ud tilstrækkelige for at imødegå misbrug af bortfaldet af kapitalforklaringskravet.
Samtidig bakker vi op omkring den tanke, at man fra statsmagtens side som udgangspunkt ikke regner med, at borgerne snyder, sådan som vi opfatter, at kapitalforklaringskravet er et udtryk for.
Freddy Dam (V), 2003-10-21:
Det er hverken min eller Venstres opfattelse, at der bliver tale om, at det bliver nemmere at slippe igennem med at udføre sort arbejde.
Jeg vil godt minde om, at forslaget jo - som jeg også sagde i min ordførertale - indebærer en mulighed for skattemyndighederne til i konkrete tilfælde over for en hvilken som helst skatteyder at gå ind og tjekke, hvorvidt der kan være mulighed for, at der foreligger sort arbejde eller andre mislige forhold.
Det er selvfølgelig noget, som myndighederne ville være opmærksomme på, som de har været det hidtil. Der er heller ikke tvivl i mit sind om, at der vil være administrative lettelser.
Altså man forestiller sig, at der er i hundredetusindvis af unødvendige kapitalforklaringerne, der ikke længere skal gennemgås.
Man kan koncentrere sig, man kan sætte fokus på og prioritere sin indsats, og det vil alt andet lige give en lettelse.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg er meget glad for, at fru Charlotte Dyremose understreger, at det her illustrerer forskellen mellem konservativ tankegang og socialdemokratisk tankegang.
Det gør det; det vedstår jeg gerne.
Nu tror jeg nok, at fru Charlotte Dyremose sagde statsrevisorerne.
Der mener jeg bare, at fru Charlotte Dyremose skal komme lidt længere frem i papirerne,
ikke bare i høringssvaret, men i fællesskrivelsen fra Skatterevisorforeningen og Foreningen Registrerede Revisorer.
Nu har jeg læst op af den flere gange, og jeg skal helt undlade det.
Så jeg skal sådan set ikke sige andet, end at det skulle være nogen tilslutning til det,
har jeg svært ved at se.
De slutter: »Vi skal stærkt beklage, at det udvalgsarbejde, som Skatteministeriet igangsatte i foråret for netop at modernisere og forenkle kapitalforklaring, ikke fik lov til at afslutte sit arbejde, inden lovforslaget blev fremsat ...«
Hvorfor? At det skulle give de dér forenklinger?
Det er da fuldstændig Ebberød Bank.
Jeg må jo konstatere, at fru Charlotte Dyremose åbenbart er så klog, at hun er klogere end de registrerede revisorer, skatterevisorerne, som er dem, der sidder med det her.
Det er sådan set dem, som påstår, at det her giver problemer.
Det er dem, som siger, at vi åbner en ladeport for skattespekulation. Jeg kan sådan set ikke forstå, at det har noget at gøre med socialdemokratisk tankegang.
Det er simpelt hen for plat, at det drejer sig om, at vi skal ned og kontrollere alt muligt ned til Farums wc-papir.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at man skal kunne kontrollere, at det sker på en ordentlig facon.
Hvordan kan det være, at det er de private formuer, som skal undtages?
Det er jo det, det handler om.
Det er jo derfor, at kapitalforklaringen er blevet indført, i øvrigt i overensstemmelse og ifølge aftale med fru Charlotte Dyremoses parti, nemlig da vi afskaffede formueskatten.
Det var jo præcis for at sørge for, at det ikke var sådan, at der skete fup og svindel.
Det, der nu sker her, er, at man åbner muligheden for det.
Man svækker myndighedernes kontrolmulighed.
Stå da ved det.
Det er det, det handler om.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-10-21:
Nu kan jeg simpelt hen ikke lade være, for nu får vi simpelt hen endnu en gang meget tydeligt beskrevet socialdemokratisk tankegang.
Det handler om, at vi lige så godt kan tjekke alle, vi kan lige så godt sørge for, at alle mennesker giver alle oplysninger hele tiden, uanset om vi skal bruge dem.
Vi kan lige så godt sørge for at pålægge virksomhederne at forklare alt, hvad de foretager sig, selv hvad der foregår i kantinen, til skattemyndighederne.
Det kunne jo være, der var et eller andet, vi kunne tjekke.
Men situationen er jo også den, at mange af kommunerne ikke går særlig grundigt ind i de her kapitalforklaringer, simpelt hen fordi man har så mange andre oplysninger om de her virksomheder, at man ikke behøver det.
I stedet for giver vi nu en mulighed for, at når man behøver dem, så bliver virksomheden og andre for den sags skyld pålagt at komme med en grundig forklaring.
På den måde kan vi så fokusere indsatsen der, hvor problemerne er, i stedet for blot at sørge for, at erhvervslivet har flest muligt administrative byrder.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jamen det er jo næsten ikke til at holde ud.
Man skulle ikke tro, at Venstres ordfører selv har læst det lovforslag, vi behandler her.
Derfor vil jeg så igen citere henvendelsen fra Skatterevisorforeningen og Foreningen Registrerede Revisorer, hvor der står: »Det paradoksale ved afskaffelsen af kapitalforklaringen er først og fremmest, at der ikke skabes administrative lettelser for de mange virksomheder, der har orden i sagerne.
Som nævnt udarbejder revisor alligevel kapitalforklaring, og bankerne kræver som regel også en kapitalforklaring.
Derimod betyder forslaget, at de virksomheder, som ikke har helt orden i sagerne, og hvor kontrolbehovet er størst, pr. automatik fritages for udarbejdelse af kapitalforklaring.«
Og videre: »... at det bliver sværere at opdage sort økonomi og økonomisk kriminalitet.
Kapitalforklaringen gør, at disse aktiviteter er svære at skjule, når der skal være en sammenhæng mellem privatforbrug og erhvervsmæssig indtjening.«
Det, som er vores væsentligste anke imod det her, er, at det åbner for skattefusk.
Det er et hul.
Hvordan kan det være, at man skal svække kontrolmulighederne?
Det er da sådan, at det bliver den ærlige skatteyder, det går ud over, når det er sådan, at man i øvrigt har kapitalforklaring.
Jeg forstår det ikke.
Freddy Dam (V), 2003-10-21:
Jeg forstår altså ikke Socialdemokraternes modstand imod afskaffelse af kapitalforklaringen.
Hvis det er sådan, som hr. Jacob Buksti siger, at de store virksomheder laver dem alligevel, og de små godt kan undtages, hvad er så problemet med den løsning, som ministeren foreslår?
Det er jo ikke sådan, at det er et lovkrav, at man skal lade være med det; det her er et tilbud til virksomhederne.
Så vil jeg godt bede hr. Jacob Buksti om at besvare, hvordan det kan være, at der ikke er nogen besparelser i at fjerne kapitalforklaringen.
Jeg citerer fra slutningen af høringssvaret fra Skatterevisorforeningen, det svar, som hr. Jacob Buksti jo forlader sig meget på:
»Foreningen oplyser, at selv om den gældende ordning omfatter alle personlige erhvervsdrivende, er det i praksis således, at ganske små erhvervsdrivende ofte ikke laver og indsender en kapitalforklaring.
I disse tilfælde vil der ofte i dag i praksis ikke blive indkrævet en kapitalforklaring, idet dette typisk ikke tjener noget egentligt kontrolformål. Foreningen foreslår, at den gældende praksis på området kodificeres, således at en lang række små virksomheder fritages for indsendelse af kapitalforklaringen.«
Charlotte Dyremose (KF), 2003-10-21:
Jeg skal blot beklage fortalelsen - de statsautoriserede revisorer, selvfølgelig.
Lad mig starte med at konstatere, at man udvider skattemyndighedernes mulighed for, hvilken personkreds de kan kræve at få en forklaring fra.
Derudover, må jeg sige til hr. Jacob Buksti, er det jo altså sådan, at statsrevisorerne altså kalder det her en velkommen lempelse og ikke har de betænkligheder.
Derfor handler det her jo altså også om, hvorvidt vi ønsker at pålægge dansk erhvervsliv flest mulige byrder, eller om vi ønsker, at de erhvervsvirksomheder, der ikke nødvendigvis måtte have nogen problemer, som myndighederne ønsker at få afklaret, kan slippe for unødvendige administrative byrder. Derfor handler det her om forskellen på socialdemokratisk og på borgerlig tankegang.
Vi ønsker sådan set kun at pålægge dem arbejde, der ikke opfører sig ordentligt, og ikke at pålægge dem, der opfører sig ordentligt, ekstra arbejde.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Som socialdemokrat kan man jo kun blive taknemmelig over den omsorg, som ministeren viser socialdemokratiske folketingsmedlemmer og socialdemokratiske vælgere.
Men et eller andet sted må der jo være grænser for, hvor underlødig selv en minister kan være i sine svar på, hvad der har været debatteret her.
Nogle af os kunne jo godt høre, hvor på landkortet ministeren er valgt, nemlig i Nykøbing Falster, og jeg skulle hilse fra fru Jytte Wittrock og sige, at hun har ganske stærke synspunkter på det her, som vi også har tænkt os at varetage.
Men Socialdemokratiet er altså et parti, som består af folk valgt i hele landet og ikke i tilfældige kommuner, og det synes jeg ministeren skulle skrive sig bag øret.
Jeg går ud fra, at det også gælder for Venstre.
Jeg mener ikke, at der er nogen som helst rimelighed i heroppe at stå med alle mulige tal, for så vil jeg gerne bede ministeren forklare, hvordan det kan være, at f.eks. Sydthy Kommune ikke er med.
Og hvad sker der, hvis det er en flytning fra Sydthy til Mors?
Hvordan kan det være, at Møn ikke er med, når Falster er med?
Og hvad med folk på Bornholm, som pendler ind om mandagen og kommer tilbage om fredagen?
Er de omfattet af det her?
Jeg synes, ministeren skulle skrue ned for blusset og så i stedet for forholde sig til, hvad det er for nogle problemer, der eksisterer i landet, i stedet for at stå og antyde, at Socialdemokratiet ikke er optaget af at skabe arbejdspladser i det her land.
Indtil nu har den her regering jo sørget for, at der er blevet nedlagt arbejdspladser en masse, så jeg tror, ministeren har et problem.
Mikkel Dencker (DF), 2003-10-21:
Til hr. Samuelsen vil jeg sige, at det jo er med god grund, at vi altid har beskyldt Det Radikale Venstre for at være skyld i mange af landets ulykker.
Det har der virkelig været grund til at gøre.
Jeg synes også, det er meget rimeligt, hvis der er nogle, der beskylder Dansk Folkeparti for at gøre noget, som ikke er så godt, hvis der er noget om det.
Men det er der altså ikke med de her arbejdspladser.
Det er altså konjunkturbestemt, hvor mange arbejdspladser der opstår, og hvor mange der desværre må nedlægges. Så begynder hr. Samuelsen at bevæge sig ind på konkrete eksempler, og jeg må så henvise til, at de kriterier, som kommunerne er udvalgt efter, er fuldt ud objektive.
Det har jeg fuld tillid til, så det skal jeg ikke gå dybere ind i.
Det vil jeg gerne takke for.
Det er rigtigt, at en kommune kan vælge at bruge penge på så mange ting, også at gøre sig selv mere attraktiv.
Her har vi bare et forslag fra regeringen, som er ekstremt meget mere målrettet, end det er at bygge en skøjtehal eller bygge et kulturhus, sådan som det er udbredt at gøre i mange kommuner.
Her er det meget mere konkret og målrettet, for man går efter at øge beskatningsgrundlaget i kommunerne.
Så må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at hr. Vernersen er nået frem til nogle af de rigtige konklusioner - og dem skulle han tage at fortælle hr. Homann lidt om - nemlig at det her lovforslag slet ikke handler om at skabe arbejdspladser.
Det handler om at få folk til at flytte til et sted, som i forvejen er hårdt ramt af affolkning.
Det er rigtig forstået af hr. Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-10-21:
Nu har vi jo i Socialdemokratiet altid haft det perspektiv, at det drejer sig om at få flere i arbejde, få skabt flere arbejdspladser.
Nu er der altså skabt klarhed
over, at det ikke er det, som det her går ud på.
Det går altså ud på, sådan som jeg forstår det, at man har 10 borgere i Århus, der er i arbejde, så flytter disse 10 borgere til Mors, og så kører de til Århus til de samme arbejdspladser, men der er ikke kommet flere i arbejde.
Det, der er kommet ud af det her, er, at man giver disse mennesker et ekstra fradrag, hvilket betyder 20-30 kr. mere om dagen, og så får de fornøjelsen af at køre godt og vel 100 km den ene vej og godt og vel 100 km den anden vej, og antallet af arbejdspladser er det samme.
Det er det, der er kommet ud af det her.
Det er der perspektiver i, det må jeg sige!