Line Barfod (EL), 2002-04-02:
Enhedslisten støtter intentionerne i SF's beslutningsforslag.
Vi synes, det er meget positivt, at man ser nærmere på borgernes retssikkerhed på dette område, for det er flere hundrede tusinde borgere, der bliver berørt af pantefogedernes virksomhed.
Men vi mener, at der er grund til i udvalgsarbejdet at se meget grundigt på området, og som også andre har været inde på, skal der nok et grundigere arbejde til end det, vi kan nå i dette folketingsår.
Bl.a. undrer vi os over, hvorfor forslaget kun omhandler kommunernes inkassovirksomhed.
I dag foretages der jo også lønindeholdelse af Finansstyrelsen, politiet, Told og Skat osv., så der er mange forskellige myndigheder, der kan foretage lønindeholdelse, og det ville være det bedste at have fælles regler for alle, så borgerne ikke står i den situation, at forskellige myndigheder foretager lønindeholdelse efter forskellige regler, og så er det op til borgeren at prøve at få de forskellige regelsæt til at arbejde sammen.
Jeg kan sige, at det har været meget svært, når jeg har skullet prøve at hjælpe borgere med at rede tingene ud, særlig da fordi der er nogle myndigheder, der ikke helt mener, at reglerne gælder for dem.
Angående spørgsmålet om en fælles klageinstans for lønindeholdelse, som der også har været lidt debat om, har pantefogederne i deres henvendelse til Folketinget foreslået, at det bør være fogedretten.
Det er jeg og Enhedslisten fuldstændig enige i, og vi må under udvalgsarbejdet se nærmere på, om der kan opnås enighed om det.
Det vil sikre, at der kommer en ensartet praksis over hele landet, og at den praksis, der følges ved lønindeholdelse, vil komme til at svare til den praksis, der følges i gældssaneringssager.
Her har man det niveau, som man efter de nugældende regler på flere af de områder, hvor der foretages lønindeholdelse, også tilstræber, men bare ikke opnår.
En lille del af forslaget handler om gebyrer, og her har vi fra Enhedslistens side fremsat et beslutningsforslag, der formentlig snart kommer til første behandling.
Det går ud på, at gebyrerne for offentlige krav skal svare til de gebyrer, der er fastsat for private krav, for det mener vi er en fornuftig måde at gøre det på.
Det er som sagt en lille del af det, der ligger i forslaget her.
Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der på alle områder med rente og forældelse osv. skal være ens regler, mener vi, at vi skal se nøjere på det.
På nogle områder vil det betyde en forringelse af borgernes retsstilling, og så vil vi selvfølgelig ikke være med til, at man laver ens regler.
F.eks. er der jo en meget stor del af de offentlige krav, der ikke forrentes i dag, og her bør man selvfølgelig ikke indføre en forrentning, ligesom der for nogle sociale krav, som det også fremgår af bemærkningerne til forslaget, i dag er nogle særlige forældelsesregler, fordi der er en særlig baggrund for de sociale krav.
Her synes vi også, det er fornuftigt at se på, om man ikke skal opretholde de særlige forældelsesregler.
Men grundlæggende mener vi altså, det er meget vigtigt og noget, der i høj grad vil hjælpe på borgernes retssikkerhed, at man får ens regler og får en klageinstans.
Hvis nogle af de tilstedeværende nogen sinde har set det skema, man får tilsendt, når man får foretaget lønindeholdelse, vil de vide, at der er en fin klagevejledning med et skema over, hvilke myndigheder man skal klage til, afhængig af, hvad det nu er for et krav, der foretages lønindeholdelse for.
Nogle gange kan der godt foretages lønindeholdelse for flere forskellige krav på én gang, så er det flere forskellige myndigheder, man skal klage til.
Der er altså i høj grad behov for, at vi går ind og ser på det, fordi der ikke er ens regler, hvad nogle af ordførerne har lagt til grund i deres ordførertaler.
Jeg ser meget frem til udvalgsarbejdet og håber, at det lykkes hen ad vejen at få skabt nogle klare regler, der kan forbedre borgernes retssikkerhed.