runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2004-06-01:
Nej, det var sådan set ikke den eneste ting.
Jeg synes også, det havde været en god idé, hvis vi kunne være kommet til at diskutere hele naturforliget.
Jeg kan kun sige til hr. Keld Albrechtsen, at hr. Keld Albrechtsen burde notere sig, at hvis jeg husker rigtigt, har f.eks. Kristendemokraterne ved en lejlighed udtalt, at de syntes, hr. Keld Albrechtsen fører en urimelig miljøpolitik.
Har hr. Keld Albrechtsen slet ikke noteret sig, at uanset om det er det lovforslag, vi diskuterer nu, eller det er skovloven, eller det er naturbeskyttelsesloven, eller det er de andre forlig, vi har talt om, er Kristendemokraterne med?
Strejfer det slet ikke hr. Keld Albrechtsen, at det kan skyldes, at hr. Keld Albrechtsen vælger en forkert tilgang?
Hvis hr. Keld Albrechtsen valgte den tilgang, som Kristendemokraterne er med på - og som jeg i hvert fald synes er den samme som den, vi vælger, nemlig at gavne naturen og miljøet - kunne hr. Keld Albrechtsen sagtens bidrage med noget, for jeg synes, jeg normalt oplever hr. Keld Albrechtsen være positiv over for at gøre noget for naturen og miljøet.
Jeg vil bare opfordre hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten til at lægge sig mere i selen, for så tror jeg, vi kan nå nogle resultater sammen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Men vi må altså bare konstatere, at her i løbet af foråret er kæden sprunget fuldstændig af for ministeren, for med hensyn til de seneste ret store lovkomplekser har der bare været helt lukket af.
Man har aftalt tingene med Dansk Folkeparti på forhånd - trukket løsningen i automaten, som fru Elsebeth Gerner Nielsen karakteriserede det - og man har brudt enhver bro over til oppositionen.
Det må vi bare konstatere.
Og så er det altså ikke rigtigt, at det er, fordi vi har stillet krav, som ikke kunne indfries, eller som ikke kunne forhandles osv. osv.
Det var forhandlingerne om vandmiljøplan III jo et eklatant eksempel på.
Ministeren kan huske, at jeg begyndte med at foreslå en 50-pct.s-reduktion, og så gik vi ned til noget, som ministeren burde kunne have forhandlet med os om, men man afbrød bare forhandlingerne.
Sådan var det.
Bjørn Westh (S), 2004-06-01:
Ved førstebehandlingen var det store flertal enige om, at man burde afvente den juridiske vurdering af de foreslåede ændringer i relation til sommerhusprotokollen, og vi mener fortsat, det er vigtigt, at man afventer denne vurdering, inden man tager stilling. Derudover sagde vi og også
Det Konservative Folkepartis fru Sjelle, endda to gange,
meget bestemt, at der måtte tages hensyn til naturen, og må jeg citere fra fru Sjelles indlæg: »Der må efter vores opfattelse også foretages en grundig vurdering af de miljømæssige konsekvenser. Det er klart, at nemmere adgang til at benytte sommerboliger hele året vil medføre yderligere belastning med f.eks. spildevand og affald. Vi mener, at man skylder de exceptionelt fine danske sommerhusområder at få klarlagt problemerne og få iværksat nogle gode, holdbare løsninger i god tid.«
Fru Sjelle sagde senere, at efter Det Konservative Folkepartis opfattelse måtte der foretages en grundig vurdering af de miljømæssige konsekvenser. Vi ser nu, at regeringen kan stemme for det ændrede lovforslag, og vi ser, at i betænkningsbidraget giver regeringen tilsagn om også at stemme for den del af lovforslaget, der glider ud i dag, men bliver fremsat senere, når den juridiske vurdering foreligger.
Jeg vil gerne spørge, hvad det er for alvorlige grundige og miljømæssige vurderinger, der gør, at Det Konservative Folkeparti allerede nu kan støtte lovforslaget.
Den 18. maj mente man, at man ikke havde baggrund for at kunne støtte forslaget, men at der måtte nogle naturmæssige undersøgelser til. Når man køber et sommerhus, er det vel for at komme ud i naturen, ud i frisk luft og få fred.
Hvis ens nabo eller naboer i sommerhusområdet lige pludselig ændrer det til helårsbeboelse, har området fået en anden status, og så er man blevet snydt.
Det er det spørgsmål, man skal veje op imod, at nogle mennesker gerne vil benytte deres sommerhus som helårsbeboelse.
Vi vil gerne drøfte det, men for os er det stadig afgørende at kende kammeradvokatens indstilling til, om man underminerer sommerhusprotokollen.
Den lægger vi afgørende vægt på, og vi fatter ikke, at Dansk Folkeparti tør spille hasard med den regel.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-06-01:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg tror godt, jeg kan konkludere, at efter min opfattelse har hr. Keld Albrechtsen en kort erindring.
Jeg har svært ved overhovedet at finde nogen muligheder for at genvurdere, hvad der blev sagt under vandmiljøplan III set i lyset af det, hr. Keld Albrechtsen kommer med, men lad det nu ligge.
Men det er jo tankevækkende, og jeg er glad for, at hr. Keld Albrechtsen siger her fra talerstolen til alle dem, der måtte følge debatten, at miljøministeren lige fra starten har inviteret hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten til at lave forlig og til at tage en debat.
Nu kan hr. Keld Albrechtsen jo spørge sig selv: Hvordan kan det være, at det ikke bliver ved?
Ja, det kan jo bl.a. skyldes, at det aldrig fører til noget resultat.
Hr. Keld Albrechtsen stiller simpelt hen hele tiden så store krav, at hr. Keld Albrechtsen ved, at miljøministeren ikke kan indfri dem, og hr. Keld Albrechtsen ønsker måske endda ikke, at miljøministeren kan indfri dem.
Jeg skal ikke kunne svare på det, men jeg vil bare konstatere, at hvis man skal lave forlig, skal begge parter kunne mødes. Er det i grunden ikke reelt nok at sige, at problemet er, at hr. Keld Albrechtsen ikke ønsker at indgå forlig med regeringen, for så kan han ikke fremstille det billede, som han forsøger at fremstille, nemlig at regeringen fører en miljøpolitik, der er absolut ude af trit med offentlighedens ønsker?
Det tror jeg i øvrigt heller ikke hr. Keld Albrechtsen har ret i.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg vil gerne spørge hr. Thor Gunnar Kofoed, hvorfor der skal være dette horrible hastværk.
Vi hører en påstand om, at sagen er grundigt behandlet.
Det er rigtigt, at der er skrevet meget papir, men vi havde en høring, som udvalget arrangerede, og hvor der blev fremlagt en række punkter, bl.a. hele den menneskelige faktor, som ikke var taget med i ministerens arbejde, og det er der overhovedet ikke taget højde for.
Hvorfor skal forslaget hastes igennem på dette sene tidspunkt i folketingssamlingen, når der ingen som helst saglige problemer er ved at vente til næste folketingsssamling?
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Der er en lang række ting, man ikke ved, og som man ikke har fået arbejdet igennem, og på høringen blev der også rejst en lang række spørgsmål, f.eks. om det ikke kunne gøres meget bedre, hvis man brugte den østrigske model i stedet for det lave beskyttelsesniveau, man nu lægger her i Danmark.
Der er jo heller ikke godkendt nogen roe endnu, så hvorfor dette hastværk?
Hr. Thor Gunnar Kofoed talte om en roe, men vi er jo et flertal i Folketinget, der fastholder moratoriet og pålægger ministeren at modarbejde en eventuel godkendelse af en roe i EU, så det er da et helt forkert signal at gå ud og sige på forhånd, at den skal dyrkes.
Det er at gå den forkerte vej rundt.
Så vil jeg gerne spørge hr. Thor Gunnar Kofoed, om Venstre nu har den holdning, at man ønsker gmo på markerne, for så forstår jeg det godt.
Så er der ligesom sammenhæng i tingene.
Ministeren har tidligere stået her på talerstolen og sagt, at hun ikke gik ind for gmo.
Det var noget, der var blevet hende påtvunget af EU eller måske ville blive det, men det var sandelig ikke noget, hun ønskede. Men nu forstår jeg på Venstres ordfører, at man fremskynder sagen, fordi man rent faktisk ønsker at få gmo ud på de danske marker.
Derfor har man sådan et hastværk, og så betyder det ikke noget med de finere detaljer: Om beskyttelsesafstandene er store nok, om det er nødvendigt med gmo-frie zoner for at bevare områder fri for spredning osv. osv.
Det er detaljer, man ikke behøver bekymre sig om, nu sætter vi storskalaeksperimentet i gang ude på markerne, og så ser vi bagefter, om det går ligesom i USA og Canada, hvor man nu står med de frygtelige konsekvenser af det, man satte i gang.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-01:
Hr. Jørn Dohrmann vil måske benægte, at gmo-arealet i verden er stærkt stigende?
Det er faktisk meget drastisk stigende, de bekymringer, man har i Europa, har man ikke rigtig andre steder i verden, og derfor vil der komme en meget stærk spredning udeomkring i verden.
Der er en stor samhandel i verden.
Vi importerer masser af planteprodukter fra mange steder i verden, og det vil sige, at vi altså ikke kan sikre, at der ikke kommer gmo til Europa og altså også til Danmark, hvis vi ikke får en lovgivning, der fastsætter nogle regler.
Hvad er det, der er årsagen til, at Dansk Folkeparti ikke kan være med til at lave disse regler?
Dansk Folkeparti siger også, at det, at der er lavet denne sameksistenslov, ikke er nok til, at Dansk Folkeparti kan være med.
Jamen helt konkret: Hvad er det, Dansk Folkeparti gerne vil have for at kunne være med
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Man siger: Nu skal vi have nogle regler på dette område, og de skal være på plads, inden vi går på sommerferie.
Det er der mange, der har udtrykt bekymring over, og vi må spørge Socialdemokratiet: Hvorfor laver man først en aftale her i sidste øjeblik?
Svaret er: Jo, det er netop, fordi vi også har nogle store bekymringer på området.
Det er fint, at man har nogle bekymringer, men så må man også lave nogle virkelig gode forbedringer, og det synes vi ikke der er kommet.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi ikke, der er kommet nogen rigtig gode forbedringer på området.
Der er nogle småting, vil jeg kalde det, der er blevet ændret lidt, men de væsentlige, de gode ting, som skulle have været ind i lovforslaget, for at det kunne blive så godt, at selv Dansk Folkeparti kunne stemme for det, er man slet ikke kommet i nærheden af, og derfor spiller man hasard med befolkningen og naturen.
Der er nogle ord om, at man gerne vil hungersnøden til livs.
Her må vi altså forholde os til, at det ikke er nemt at gøre alle tilfreds, bl.a. kan vi se, at i USA og Canada anlægger firmaerne den ene retssag efter den anden, fordi et af de store problemer er, at der er nogle profitfirmaer, som skal tjene en hel del penge på gmo.
De gør det jo ikke for deres blå øjnes skyld.
Jeg mener også, der skal ses på, hvem der får noget ud af det.
Man kan få kompensation op til salgsprisen, og man kan få noget kompensation, hvis man skal genomlægge til økologiske arealer, men at man virkelig kan få sit tab dækket i den sidste ende tror jeg ikke er blevet forhandlet på plads.
Man har også fået ændret beløbet fra 60 kr. til 100 kr., men hvad er begrundelsen for, at det lige er blevet 100 kr.?
Ingen af dem, jeg har spurgt om det, har villet begrunde, hvorfor det er kommet op på 100 kr. Man har kun sagt, at man har siddet i en forhandling, og så er man kommet frem til det beløb, og så kunne man acceptere ændringerne.
Som sagt har økologerne været meget tilfredse med mange af de ting, som Dansk Folkeparti har været med til at lave på miljøområdet, så at bruge den undskyldning, som vi har hørt fra nogle ordførere, synes jeg derfor simpelt hen er for langt ude.
Vi synes i hvert fald, at arbejdet godt kunne have oversomret, og så kunne vi have taget ordentligt fat efter sommerferien og lavet nogle endnu bedre regler for området. Vi er stærkt bekymrede i Dansk Folkeparti, men vi håber
, at nogle får en mere afklaret holdning på området, så de vil lave yderligere stramninger i næste samling, fordi gmo-området er et meget vigtigt område, hvis der ikke skal spilles hasard med den danske natur.
Vi er i hvert fald ikke tilhængere af det resultat, man her er nået frem til.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-01:
Hr. Dohrmann vil gerne blive ved med at gøre det til et problem, at vi faktisk har skaffet nogle skrappere regler end dem, regeringen havde lagt op til.
Men jeg må bare sige til hr. Dohrmann, at som det også fremgår af aftaleteksten - som jeg håber hr. Dohrmann har givet sig tid til at læse - er målet, at der på et tidspunkt kommer en forsikringsordning.
Indtil da er det sådan, at det bliver forureneren, der kommer til at betale.
Det bliver ikke promillefonden, det bliver ikke skatteyderne, det bliver forureneren, der kommer til det, og derudover har vi sikret, at de økologer, der måtte komme i klemme, kan få nogle ordentlige erstatninger, så de har mulighed for at fortsætte deres arbejde og ikke bliver sorteper.
Selvfølgelig er der en risiko ved alting, og det er netop derfor, at Socialdemokratiet i modsætning til Dansk Folkeparti er gået med i forliget.
Vi har taget ansvar for at sørge for, at risikoen bliver så lille som muligt, mens hr. Dohrmann hellere vil holde store taler, som desværre ikke fører en eneste forbedring med sig.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Jamen selv hr. Nicolai Wammen må jo indrømme, at økologerne var godt tilfredse med vandmiljøplan III, og økologerne var godt tilfredse med den nye landbrugslov, så jeg er helt sikker på, at hvis hr. Nicolai Wammen vil spørge dem om deres hjertens mening, vil de komme med det oprigtige svar, at det, regeringen har lavet sammen med bl.a. Socialdemokratiet, ikke er godt nok, for det er den laveste fællesnævner.
Vi må erkende, at denne gang er Dansk Folkeparti ikke sammen med regeringen, men så hopper Socialdemokratiet til og siger: Jamen så lad os komme til.
Vi kan godt få lidt ændringer
, og hvis vi f.eks. får sat 50 kr. op til 100 kr., er vi godt tilfredse.
Men det er altså kun nogle enkelte småting, det kunne have været lavet meget, meget bedre, og er sandheden ikke, at netop fordi det er EU, der påtvinger Socialdemokratiet, som gerne vil være et EU-venligt parti, noget, siger man ja til det?
Fakta er, at der ingen forsikringsselskaber er, der vil tage nogen chancer.
Har man en bil, kan man normalt få tegnet
en forsikring, men her kan man ikke engang tegne nogen forsikringer, fordi der er så store risici, og vi har jo også hørt andre ordførere blankt erkende, at der ikke er noget, der er hundrede procent sikkert, heller ikke på dette område.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-01:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at han mener, at hvis der indgås et forlig med regeringen på miljøområdet, er det den laveste fællesnævner der gælder.
Det kan jeg godt forstå, for det er jo den erfaring, vi har gjort, når Dansk Folkeparti har indgået forlig med regeringen på miljøområdet.
Men det, der er den helt afgørende forskel her, er, at med dette forlig har vi forbedret miljøets vilkår, og vi har forbedret økologiens vilkår. Derfor har hr. Dohrmann også et stort problem, for de mennesker, som han påstår han kæmper for, siger faktisk, at det er en god aftale, der er lavet.
Økologerne, som er nogle af dem, der havde meget store og berettigede indvendinger imod ministerens oprindelige forslag, siger, at med den aftale, der er indgået, er det ikke bare i småtingsafdelingen, men på væsentlige områder, der er sket afgørende forbedringer, ikke mindst med hensyn til de erstatninger, økologerne kan få.
Derfor er situationen den, at Socialdemokratiet i modsætning til Dansk Folkeparti har været med til at skabe skrappere regler end dem, regeringen lagde op til, hvorimod
Dansk Folkeparti går den stik modsatte vej, når de deltager i miljøaftaler med regeringen.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Igen ser vi et eksempel på, at Socialdemokratiet spiller hasard med den danske natur.
Hvis man skulle sige det ligeud, ville man egentlig gerne være imod, men da man er et så stort EU-tilhænger-parti, er man nødt til at sige ja.
Og hvad har man så fået ud af det?
Jo, man har fået indflettet en lille passus i det, ministeren fremsatte, om, at der kan fastsættes nogle regler, men det er altså kan, som er det gennemgående tema.
Jeg synes altså, det er ringe, at man ikke tager hensyn til det hele.
Bl.a. kan der kun gives godtgørelse op til salgsprisen, men der kan jo blive pålagt mange andre omkostninger, og man må da også forholde sig til, at der ikke kan tegnes forsikringer.
Nogle af de ting kom op under høringen, og når høringen kommer på skrift, vil mange kunne se det, som både hr. Keld Albrechtsen og jeg siger heroppefra, at der er mange flere ting at være bekymret over.
Det vil komme på tryk på et tidspunkt, og det må selv hr. Nicolai Wammen da kunne se.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-01:
Hr. Keld Albrechtsen har store bekymringer med hensyn til, om aftalen kan foregå med et godt eksempel, og derfor vil jeg godt citere nogle af dem, som undervejs i processen med rette har været meget kritiske over for regeringens oprindelige oplæg, nemlig økologerne, som efter at have haft lejlighed til at se den aftale, som oppositionen indgik med regeringen, og hvori der var mange og klare forbedringer, sagde i deres pressemeddelelse af 26. maj 2004 under overskriften »Økologer støtter gmo-forlig«: »Loven er samtidig den første af sin art i verden, og den vil komme til at påvirke lovgivningen i andre lande i positiv retning.« Så spørger hr. Keld Albrechtsen også: Jamen vil denne lov overhovedet have en effekt?
Her siger de: »Den danske lovgivning giver os en chance for dels at holde gmo ude af økologisk produktion, dels at stille gmo-dyrkerne til ansvar, hvor der er sket en spredning. Vi kan leve med det, så længe forudsætningerne om en lav til moderat dyrkning af gensplejsede afgrøder holder.«
Med andre ord: Økologerne siger, at med den aftale, der er lavet her, er der et godt grundlag for at gå videre.
Det synes jeg hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten burde kvittere for, og til Dansk Folkeparti, som kommer herop om et øjeblik, vil jeg sige, at jeg synes også, de skulle tænke over det.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-01:
For hr. Keld Albrechtsen vil der altid være uafklarede spørgsmål, fordi det er helt enormt, hvilken fantasi hr. Keld Albrechtsen kan udvise med hensyn til at stille
uafklarede spørgsmål op for os.
Men hvis man tager gmo helt konkret, er alle de saglige spørgsmål, der kunne stilles og besvares, besvaret både på papir og ved høringen. Angående den østrigske model vil jeg sige, at hvis man går ind for den, er det udtryk for, at man har den holdning, at vi skal holde os helt uden for verdensudviklingen.
Faktum er jo, at næsten hele verden uden for Europa har gmo-afgrøder, og at det fungerer udmærket, og udviklingen af bedre og sundere fødevarer osv. gør sit til, at vi skal den vej.
Men i den østrigske model siger man bare nej uden at tage stilling til, hvad det rent faktuelt går ud på.
Hr. Keld Albrechtsen taler om hastværk, men der er ikke tale om noget hastværk.
Vi har fået besvaret spørgsmålene, vi er klar til at tage en beslutning, og det er det, vi har gjort i denne sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg har godt lagt mærke til, at ministeren har udtalt det samme, som hr. Nicolai Wammen siger her i dag, nemlig at det
kan være et signal om at sætte en international standard
Men jeg vil sige, at det håber jeg så sandelig ikke, for den østrigske lovgivning er jo langt bedre. Der er det problem med den østrigske lovgivning, at Europa-Kommissionen har nægtet at godkende den, og derfor bliver der en retssag mellem Østrig og Europa-Kommissionen om retten til at holde regioner gmo-fri.
Det er det østrigske synspunkt, at en almindelig sameksistensregulering som den, ministeren nu har lavet forlig om, ikke kan forhindre spredning, men kun udsætte spredningen. Hvis man skal sikre rene afgrøder, skal man derfor have gmo-fri zoner, og det er en hovedmangel ved det forlig, der er indgået, at de zoner mangler.
Jeg vil altså mene, at man kunne have undgået at begå den fejl, hvis man havde været afventende og drøftet spørgsmålet med de østrigske eksperter.
Det ville vi have haft tid til, og så var der ikke blevet sået en eneste gmo-afgrøde i den tid, hvor vi udførte det arbejde.
Derfor er jeg altså nødt til at sige til hr. Nicolai Wammen, at selv om vi er enige om mange ting vedrørende gmo, synes jeg, man har lavet en fejlvurdering her.
Hvis Socialdemokratiet havde ønsket det, havde et flertal i Folketinget jo haft mulighed for at sige til ministeren, at det skulle vente til efteråret.
Det er en væsentlig forskel, og vi lægger vægt på i Enhedslisten, at det samarbejde, vi har haft med Socialdemokratiet om EU-sagerne på dette område, kan fortsætte, og at der derfor er et flertal i Folketinget, der fastholder det moratorium, som fortsat er i EU, og som forhåbentlig kan fastholdes, når det sandsynligvis vil blive testet engang til efteråret.
Men jeg vil godt spørge hr. Nicolai Wammen, om jeg ikke har ret i, at denne sag uden vanskelighed kunne have ligget sommeren over.
Jeg synes, det er en væsentlig mangel, at Socialdemokratiet nu går ind i et forlig.
Jeg forstår, at man føler, man var nødt til det for at have nogle regler, hvis moratoriet bryder sammen.
Men moratoriet bryder jo ikke under nogen omstændigheder sammen inden den førstkommende såsæson, og derfor syntes vi altså, man skulle have brugt tiden bedre, end man kunne nå at gøre i de ganske få dage, man havde til at behandle lovforslaget.
Hr. Nicolai Wammen har selv tidligere gjort opmærksom på, at tidsfristerne var for korte, og derfor vil jeg godt spørge, hvorfor man nu pludselig har vurderet, at man godt kunne nå det nu, og at det ikke var en fordel at udsætte arbejdet til efteråret.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-01:
Det er faktisk muligt, og så kan vi efterfølgende invitere en hvilken som helst ekspert og finde frem til den spredningsrisiko, som hr. Jørn Dohrmann efterlyser.
Men bortset fra det vil jeg sige, at med hensyn til de fantastiske profitfirmaer - i øvrigt arbejder alle firmaer for at få profit, det troede jeg vi var enige om - er det sådan, at hvis man bliver ved at sige, at vi skal sige fra, vi skal have et moratorium, og vi skal ikke være med i udviklingen, begrænser vi netop vore egne virksomheders og vore egne forskningsinstitutioners mulighed for at komme videre ad denne vej.
Det er dem, der efter vores opfattelse har den rigtige indfaldsvinkel, når vi taler udvikling af fremtidige afgrøder, altså den næste generation af gmo-afgrøder, og det er også derfor, vi siger ja til dette lovforslag, så man kan komme videre inden for området.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Hr. Thor Gunnar Kofoed ved jo udmærket godt, at på de 10 minutter, der var afsat til hver maskine i den rapport, som blev fremlagt, kan man da ikke gøre nogen mejetærsker ren.
Så må hr. Thor Gunnar Kofoed da vise, hvordan man vil gøre det, eller ministeren må vise, hvordan man gør det, men det kan jo ikke lade sig gøre.
Det tror jeg også hr. Thor Gunnar Kofoed vil give mig ret i.
Men ud over det må man også forholde sig til, at der er
jo ikke et eneste forsikringsselskab, som vil tage chancen og tegne forsikringer.
Hvorfor får man ikke det på plads?
Igen har Socialdemokratiet svigtet totalt på dette område.
Så kommer man med nogle påstande om, at det er for at afhjælpe hungersnød, men her ser vi jo igen, at de profitdrevne firmaer bare skal tjene på det.
Man er fløjtende ligeglad med, om man afhjælper hungersnød med lovforslaget
, så derfor mener vi: Brug dog tiden til at finde ud af, hvor stor faren er for, at der sker nogle dårlige ting, og hvordan vi kan få bremset dem.
I dag ser vi bare den ene katastrofe
efter den anden og den ene retssag efter den anden i udlandet, og vi kan da ikke bare have, at de tilstande skal indføres til Danmark.