runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2000-02-02:
Af den skriftlige begrundelse for hr. Frank Dahlgaards spørgsmål fremgår det jo, at hr. Frank Dahlgaard frygter, at vælgerne kan manipuleres ved en kommende folkeafstemning om euroen.
Der står ikke lige ordet »manipuleres«, men det er det, der menes, ellers vil jeg gerne korrigeres.
Jeg synes i virkeligheden, det er en betænkelig tilgang til folkeafstemningsinstitutionen, og derfor er det jo vigtigt at understrege, at det er Folketinget, der i virkeligheden afgør, hvad det er for en slags temaer, der sendes til folkeafstemning.
I forbindelse med f.eks. Edinburghafgørelsen og Maastrichttraktaten samt Amsterdamtraktaten blev lovforslagets titel formuleret som henholdsvis, og jeg citerer: »Forslag til lov om Danmarks tiltrædelse af Edinburgafgørelsen og Maastrichttraktaten«, og som den anden folkeafstemning: »Forslag til lov om ændring af lov om Danmarks tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber«.
Det var den type lovforslags titler, og det er jo som bekendt lovforslagene, der sendes til folkeafstemning, hvor man siger ja eller nej til det lovforslag, Folketinget har behandlet, og derfor vil en kommende afstemning om fælles valuta og Danmarks stillingtagen i forhold til den jo også have samme type tema.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-02:
Baggrunden for spørgsmålet er: Spørger man folk, om vi skal afskaffe kronen, så siger rigtig mange: Nej, det skal vi ikke.
Spørger man folk, om vi skal tilslutte os den europæiske valuta som de andre, så er der mange, der siger ja.
Men tingene hænger jo sammen, og siger vi ja til euroen, så siger vi samtidig nej til kronen.
Derfor er spørgsmålet, om ministeren har det indtryk, at befolkningen egentlig ved, hvad det er for en folkeafstemning, og hvad det er for en afgørelse, de skal træffe.
»Er det ministerens opfattelse, at befolkningen fuldt ud er klar over, at en tilslutning til euroen betyder et endegyldigt farvel til den danske krone?«
Skriftlig begrundelse
Meningsmålinger viser, at tilslutningen til euroen er stærkt afhængig af, hvordan det konkrete spørgsmål udformes.
Således viser en meningsmåling fra Sonarinstituttet i november 1999, at 50 pct. vil stemme ja til »en dansk deltagelse i eurosamarbejdet«, mens 31 pct. vil stemme nej.
Resten er i tvivl eller vil slet ikke stemme ved folkeafstemningen.
Sonarinstituttet har imidlertid også stillet følgende spørgsmål: »Såfremt Danmark tilslutter sig eurosamarbejdet, vil det medføre, at kroner og øre erstattes af euro og cent.
Hvad beskriver bedst Deres holdning til dette?«.
Her svarer 31 pct., at det vil svække den danske selvstændighed, og 26 pct., at »det er trist, men nødvendigt«.
Andre målinger viser, at der er flertal for at tilslutte sig eurosamarbejdet, men der er ikke flertal for at afskaffe den danske krone.
Da en dansk tilslutning til euroen imidlertid er ensbetydende med en afskaffelse af kronen, er det tydeligt, at mange vælgere i Danmark endnu ikke har forstået rækkevidden af den beslutning, de skal træffe ved den kommende folkeafstemning.
Det kan de bare ikke.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-02:
Jeg vil også godt minde statsministeren om, at Rådet for Europæisk Politik faktisk blev oprettet, fordi regeringen gerne ville have et forum, hvor man forelagde og fulgte op på den europæiske politik her i landet.
Derfor ville det da være rimeligt, at man afventede en sådan rapport, når den netop beskæftiger sig med det forhold, vi skal til folkeafstemning om. Men i forlængelse af statsministerens svar på mit tidligere spørgsmål, hvor statsministeren ikke mener, at det ligger inden for hr. Frank Dahlgaards spørgsmål, vil jeg sige: Jamen hr. Frank Dahlgaards spørgsmål beskæftiger sig jo med, hvornår vi skal have en folkeafstemning og præmisserne for det, og dér synes jeg da, det er rimeligt, at statsministeren så ikke sådan lidt arrogant siger, at det ligger uden for spørgsmålets rækkevidde, men i stedet for kommer ind på, måske ikke hvornår der bliver en folkeafstemning - det forstår jeg godt at statsministeren ikke kan svare på i dag - men præmisserne, altså hvad det er, der afgør, hvornår der bliver en folkeafstemning.
Det må da klart være enhver regerings overvejelse: Hvad er det, der afgør det?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
Vil statsministeren oplyse, hvilke danske partier eller bevægelser han hentydede til, da han i forbindelse med Holocaustkonferencen i Stockholm til Berlingske Tidende udtalte: »Der er ingen tvivl om, at det at kunne historien om Holocaust er en helt nødvendig forudsætning for i dag at kunne bekæmpe de nazistiske og racistiske tendenser.
Jeg vil gerne sige tak til statsministeren for den fyldestgørende redegørelse og spørge statsministeren, om det var det hele.
Jeg kunne forstå, statsministeren i sit svar her siger bl.a. DNSAP.
Er der andre bevægelser eller organisationer, statsministeren har haft i tankerne, da statsministeren sagde, at rotterne kommer op af nye huller for tiden.
Jeg tænker selvfølgelig også på, at det i forbindelse med den diskussion, der har været de sidste par dage i forhold til Frihedspartiet i Østrig, ville være interessant at vide, hvem det er, statsministeren definerer som nogen, der er derhenne, hvor man selvfølgelig må gribe ind.
Statsministeren har så ønsket at gøre det i forhold til Frihedspartiet i Østrig, men i forhold til den hjemlige debat kunne det også være interessant at vide, hvem man herhjemme vil kunne se lignende indgreb over for.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-02-02:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han måske kunne have haft den overvejelse, at når et folketingsmedlem stiller et så åbenlyst mærkværdigt spørgsmål, om det så kunne skyldes, at det pågældende medlem selv følte sig truffet af de pågældende bemærkninger.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-02-02:
Som jeg også har antydet i svaret på det første spørgsmål
, er der er en stor mængde af arbejdspapirer i et projekt af den her art og også om forbindelsesvejene mellem de to stationer, og naturligvis forelægges de dokumenter ikke alle sammen hverken for bestyrelse eller direktion. Arbejdspapiret, vi her taler om, har ikke været forelagt bestyrelsen, og de i papiret nævnte problemer vedrørende den underliggende tunnel er, som jeg også nævnte i svaret på spørgsmål nr. S 1309, løst i viderebearbejdningen af projektet.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-02-02:
Siden spørgeren nævner »Der Stürmer«, som han har et godt kendskab til, kan jeg forstå, vil jeg godt spørge statsministeren, om der kunne være grund til at gøre sig nogle overvejelser om nogle studier i, at hvis man nu tog, hvad der stod i »Der Stürmer« i sin tid, og udskiftede »jøder« med »muslimer«, om der så kunne være nogle associationer til, hvad der sker i debatten her i Danmark i øjeblikket.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-02-02:
Ja, nu er vi jo for den første spørger hr. Thulesen Dahls vedkommende langt uden for det spørgsmål, der er stillet i dag.
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl gerne vil diskutere Dansk Folkeparti, er jeg sikker på, der er velegnede fora at diskutere det i.
Det er det eneste, de har respekt for.«
Dansk Folkepartis leder har så senere i Folketinget, senest den 7. oktober sidste år, bekræftet det pågældende forslag.
Og det var det, kan jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, jeg reagerede over for, fordi det ikke er menneskeligt acceptabelt i vores land, og fordi, hvis man overhovedet havde forestillet sig, at noget sådant blev vedtaget i det danske folketing, så ville vi blive smidt ud af Europarådet, blive sat på standby i forhold til hele Europa, og dér ønsker jeg ikke vores land skal være.
Jeg synes også selv personligt, at jeg ikke kan stå inde for sådan et forslag.
Det var det, jeg reagerede på.
Til hr. Holger K. Nielsen: Jeg er bekymret over den udvikling, vi ser i Europa.
Det har jeg ikke lagt skjul på.
Og jeg er bekymret over, at der er en tendens i dele af debatten til at opdele mennesker i to grupper, herunder også efter deres religiøse tilknytningsforhold.
Og det synes jeg ikke vi skal i vores land.
I vores land skal vi samle os om at løse de reelle problemer og undgå, at der opstår ghettodannelser, undgå, at der er mennesker, der ikke kan sproget, undgå, at der er arbejdsløshed.
Og det er det, vi skal samle os om.
Hvis vi samler os om at løse de reelle problemer, så tror jeg heller ikke, at grobunden for de nye yderste højrekræfter er der i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
Jeg bemærkede, at statsministeren ikke besvarede hr. Holger K. Nielsen spørgsmål, men jeg håber da, at hr. Holger K. Nielsen så i givet fald kommer igen.
For det, der kunne være interessant som et tillægsspørgsmål, er jo: Hvad nu, hvis man udskiftede det med ordet »kristne«?
Det er der andre, der har gjort, og hvor jeg ikke har hørt hr. Holger K. Nielsen tage afstand fra de pågældende annoncer.
Det er jo det, der gør den her diskussion så håbløs, at det i virkeligheden mere drejer sig om afstemninger end om indholdet.
Men så vil jeg sige til statsministeren, at lige præcis det, statsministeren nu nævner, hvor han refererer til efterårets begivenheder, gør jo, at det er utrolig svært for os i Dansk Folkeparti at se, hvad statsministerens linje egentlig er.
Altså den ene dag er Dansk Folkeparti et ikke stuerent parti, som ikke skal inviteres til forhandlinger, som ikke skal deltage i noget som helst.
Den næste dag forsøger man i forhold til EU, fordi det ikke må se ud, som om EU kommer og blander sig i indenrigspolitik, at bagatellisere og sige: Jamen, der sker ikke noget, og vi har
jo ikke i Danmark forhold som i Østrig, osv.
Hvad vælger statsministeren?
Hvad er det for en linje, statsministeren vil forfølge?
Der må være en konsekvent linje, statsministeren lægger i det her spørgsmål.
Men det har jo ikke været den vej, statsministeren har valgt i hele efteråret; det er derfor, vi har svært ved at se linjen, og det er derfor, vi tillader os at bede statsministeren om at forklare os linjen.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-02-02:
Hr. Kristian Thulesen Dahl må gerne spørge om alting, næsten da, men så må han stille nogle spørgsmål, der kan besvares.
Vi er langt ude over det spørgsmål, der er stillet i dag.
Hr. Kristian Thulesen Dahl må gerne komme igen en anden god gang, men dansk politik er jo altså også andet end hr. Kristian Thulesen Dahls optagethed af Dansk Folkeparti; det er jeg nødt til at sige.
Hr. Kristian Thulesen Dahl: Vi har mange ting, vi skal tage os af, og jeg tror, at det, befolkningen forventer af os, er, at vi i stedet for sådan at sidde her og spille pingpong gør noget andet, og det er, at vi tager fat på at løse de reelle problemer, der er ude i Danmark.
Og der er det, jeg en gang imellem savner konkrete løsningsforslag fra det parti, hr. Kristian Thulesen Dahl repræsenterer.
Men det skal jeg ikke gå ind i i dag; jeg skal bare konstatere, at vi er langt ude over det spørgsmål, der er stillet, og jeg har for min part ikke flere bemærkninger til den side af sagen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
Jamen jeg skal bare sige, at det er også statsministeren, der går langt uden for i sin besvarelse og derfor også nødvendiggør, at jeg som spørger går uden for.
Det respekterer jeg statsministeren for og tager så tråden op; det kan statsministeren da ikke være så ked af, det burde statsministeren glæde sig over.
Og så er der bare at sige, at de reelle problemer, statsministeren burde bekymre sig om, når statsministeren nu ikke vil svare på spørgsmålene, det er i forbindelse med den indvandring, der foregår til Danmark, det er den indvandring, som skaber et multietnisk Danmark i løbet af nogle ganske få årtier, hvis ikke vi sadler om.
Det er de problemer, statsministeren burde forholde sig til.
Men det, statsministeren har sat sin regering til at forholde sig til, er alene et spørgsmål om, hvordan man flytter rundt på et problem, hvordan man taler om lidt bedre sprogundervisning eller taler om, om man skal bruge den private boligmasse til at huse de flygtninge, der kommer til Danmark.
Så det er bare et godt råd til statsministeren: Hvis han virkelig ville gøre noget ved problemerne, skulle han sadle om og sikre en mindre indvandring til Danmark. Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-02:
»Kan statsministeren garantere, at der ikke afholdes folkeafstemning om euroen, før den bebudede eurorapport fra økonomgruppen under Rådet for Europæisk Politik er offentliggjort?
Skriftlig begrundelse
På initiativ af Rådet for Europæisk Politik er der nedsat en gruppe af anerkendte og respekterede nationaløkonomer
Denne redegørelse vil formentlig tidligst være klar til offentliggørelse i juni måned - og skal der være tid til, at denne rapports argumenter, anbefalinger og konklusioner kan indgå i den offentlige debat, kan der tidligst afholdes folkeafstemning om kronens folkeafstemning om kronens afskaffelse til fordel for euroen i slutningen af året 2000.
I betragtning af at staten er med til at finansiere den kommende eurorapport fra de fire økonomer, vil det være ulogisk, urimeligt og udemokratisk, såfremt der afholdes en folkeafstemning om euroen, før rapporten foreligger, og før der har været god tid til at drøfte rapporten i offentligheden.
Ja, det er nu klart, at der er en gruppe på fire økonomer, uvildige nationaløkonomer, kyndige folk, som har sat sig ned og vil komme med en redegørelse om fordele og ulemper ved, at Danmark tilslutter sig euroen, eller ved, at vi alternativt beholder vores egen krone.
Hvad er sandt, og hvad er falsk
Og den rapport kommer vel engang til sommer, juni-juli, jeg ved det ikke.
Men i debatten sidste onsdag, hvor vi var inde på det samme, sagde økonomiministeren, at regeringen ikke var forpligtet til noget som helst med hensyn til folkeafstemningstidspunktet.
Derfor er jeg nødt til at spørge statsministeren, om statsministeren vil garantere, at man ikke laver en folkeafstemning, før denne rapport foreligger, og før der har været en rimelig tid til, at den kunne blive drøftet og debatteret ude i befolkningen.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-02-02:
Ja, jeg har haft lejlighed til at sætte mig ind i økonomiministerens besvarelse.
Netop som spørgeren er inde på, er det det samme spørgsmål, spørgeren stillede til økonomiministeren.
Jeg synes, det er et aldeles fortræffeligt svar, økonomiministeren leverede, og jeg har derfor ikke noget at tilføje.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-02:
Jamen det synes jeg da var et aldeles utilfredsstillende svar.
Kan vi få et ja eller et nej?
Og det er vel rimeligt at bede om til sådan et spørgsmål.
Kan man forestille sig, at regeringen vil lave en folkeafstemning, før denne rapport, der siger noget om fordele og ulemper ved euroen, foreligger?
Er det noget, man kan forestille sig?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-02-02:
Ja, jeg må henvise til økonomiministerens svar.
Det er rigtig godt, og det svarer også på det spørgsmål, spørgeren har.
Et eller andet siger mig, at når man besvarer et spørgsmål fyldigt og fyldestgørende, så er det besvaret, og det, jeg gør i dag, er, at jeg siger: Økonomiministeren svarer naturligvis på regeringens vegne på det spørgsmål, der blev stillet, og jeg kan helt stå inde for svaret, jeg synes, det er dækkende, og det er fint.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-02:
Jamen så undskylder jeg meget, men så er det jo et fantastisk svar.
For det svar, økonomiministeren gav sidste onsdag, og som jeg tog mig til hovedet over, fordi det ikke kunne være sandt, var, at regeringen ikke er forpligtet til noget som helst, og det vil sige, at det godt kan tænkes, at der kommer en folkeafstemning, før en rapport, der sagligt og kyndigt fremlægger fordele og ulemper ved dansk tilslutning til euroen, overhovedet er fremlagt.
Selv om staten er med til at finansiere rapporten, kommer den altså efter, at afgørelsen er truffet.
Er det rigtigt forstået?
For det var økonomiministerens svar sidste onsdag.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-02-02:
Til hr. Thulesen Dahl: Der er mange indlæg i dag, og det er da også interessant.
Må jeg sige til hr. Frank Dahlgaards første spørgsmål: Der er ikke mere at tilføje.
Jeg ønsker helt principielt at slå fast, at når der bliver stillet det samme spørgsmål og der gives det samme svar, så er det da i det mindste konsekvent.
Det, økonomiministeren har sagt, står jeg fuldt og helt inde for; det er meget fornuftigt.
Tænk engang, hvis en hvilket som helst rapport kunne binde regeringen!
Vi har ikke bestilt andet end at udgive rapporter.
Der er masser af informationer, der er lagt frem, og jeg kunne da ikke drømme om at binde regeringens handlekraft til, hvornår forlaget for en bestemt rapport beslutter sig for at udsende den.
Der kunne komme mange andre rapporter, kan jeg sige til hr. Frank Dahlgaard, og det er da selvfølgelig det, økonomiministeren tænker på.
Den rapport, der her omtales, vil sikkert være et værdifuldt bidrag, det er jeg da ikke i tvivl om, men helt principielt kan en regerings handlekraft da ikke være bundet til, hvornår der kommer et nyt indlæg i debatten, og det er det, jeg gerne vil fastslå i dag. Vi har en forpligtelse til, som økonomiministeren sagde det sidst, at sørge for, at der kommer en god og bred og nuanceret debat, og det er det, vi bidrager til.
Hr. Peter Skaarup var inde på, hvornår der kommer en folkeafstemning.
Det ligger uden for spørgsmålet i dag, og jeg er nødt til at henholde mig til, hvad der er blevet spurgt om.
Hr. Thulesen Dahl havde et indlæg i debatten.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-02:
Der er jo ikke tale om en tilfældig rapport i en lang stribe af indlæg i debatten om euroen eller kronen.
Der er tale om en helt særlig ekspertgruppe, der bl.a. omfatter den tidligere nationalbankdirektør, Erik Hoffmeyer.
Det er jo ikke nogen ligegyldig person.
Tre andre økonomisk sagkyndige er også med, og det er noget, der er blevet sat i værk på initiativ af Rådet for Europæisk Politik.
Det er en rapport af samme, skal vi sige høje karat, der er udsigt til, som den, der er lavet i Sverige under ledelse af professor Lars Calmfors, den såkaldte Calmforsrapport, som også opridsede fordele og ulemper ved ØMU'en, og som i øvrigt konkluderede noget, som måske ikke er så godt for eurotilhængerne, nemlig at ud fra en økonomisk betragtning var det ikke så indlysende, at Sverige skulle gå med i ØMU'en; man burde vente og se, og det er den anbefaling, som Sverige rent faktisk har fulgt.
Men nu har vi altså regeringens samlede svar på det spørgsmål: Der kan sagtens komme en afstemning, før vi har denne rapport.
Det synes jeg er lavmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
Statsministeren omtaler den rapport, som Rådet for Europæisk Politik vil komme med, og som hr. Frank Dahlgaard har redegjort for, som sådan en ganske tilfældig rapport, sådan bare et indlæg i debatten. Må jeg spørge statsministeren: Har statsministeren fået forelagt hr. Jacob Bukstis, Socialdemokratiets EU-ordførers, forklaringer her i Folketingssalen?
Det står i referatbøgerne, hvor vigtig den her rapport er, hvor vigtigt det er for Socialdemokratiet, at grundlaget er til stede for en folkeafstemning, inden man tager en folkeafstemning, og at denne rapport er en rapport, som Socialdemokratiet i meget høj grad ønsker.
For jeg synes egentlig, at det svar, statsministeren netop har givet, vidner om, at han overhovedet ikke har hørt, hvad den socialdemokratiske ordfører her i salen har haft af budskab om denne rapport.
Margrethe Vestager (RV), 2000-02-02:
Som hr. Klaus Hækkerup ganske rigtigt betoner, er der meget stor forskel på uddannelsesmiljøerne.
Det var en af de effekter, vi fik af de uregulerede udbud, der havde været i 1990'erne.
Som jeg betonede indledningsvis, så er der også taget regionale hensyn, nemlig adgangen til uddannelserne, og det vil sige, at det ikke er et fedt, om man er godkendt i henholdsvis Odense eller Hillerød.
Der er en meget stor geografisk afstand mellem de to uddannelsessteder, og der er netop taget regionale hensyn for at sikre, at det kan ske.
Derfor er det også vigtigt for dem, der vil være studerende på Fyn, at uddannelsen udbydes der.
Det andet er, at det selvfølgelig ikke er en kvalitetsovervejelse, som man kan bygge på, hvor man fører den videre, fordi den nye uddannelse er bredere i dens kvalitet og skal styrke hele KVU-niveauet.
Det vil sige, at det gælder for mange af de nye uddannelser, som udbydes, at selv om man har udbudt en af de mindre korte videregående uddannelser, som har dannet afsæt for de nye, så er det ikke givet, at man kan rumme den samlede faglige kapacitet, som skal til for at udbyde de nye bredere uddannelser med landsdækkende kompetence.
Klaus Hækkerup (S), 2000-02-02:
Der er flere elever her end på skoler, der er godkendt.
Der er en stor og omfattende efteruddannelsesaktivitet.
Jeg vil godt spørge helt præcist: Hvad er det for faglige kvalifikationer, undervisningsministeren savner på Erhvervsskolen Hamlet i Hillerød?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-02-02:
Til den første spørger: Vi ved jo, at der er nynazistiske bevægelser i Danmark.
Jeg nævnte en af dem, DNSAP, og der er flere - det tror jeg er alment kendt - som åbent vedstår sig at have sympati for nynazismen og for den nazistiske idé.
Det er ikke ukendt for nogen, heller ikke for spørgeren.
Hr. Holger K. Nielsen spurgte: Kan det tænkes, at når man stiller den slags spørgsmål, så føler man sig selv ramt?
Det er jo vanskeligt helt at granske de indre overvejelser hos spørgeren, og derfor kan jeg ikke helt udelukke det.
Klaus Hækkerup (S), 2000-02-02:
Jeg synes ærlig talt, at ministerens svar er en gang pølsesnak.
Her er der tale om, at man i Haslev har 18 elever og et mindre fagligt miljø, og så bliver Haslev godkendt, mens Hillerød ikke bliver godkendt.
Det er jo ikke en begrundelse, man kan bruge til noget som helst.
Jeg vil godt bede ministeren bekræfte eller oplyse, om der ikke lige så vel kunne tages regionalt hensyn ved at tillade skoleuddannelsen i Hillerød som i Haslev.
Det er samme region, sagde ministeren, og jeg forstår ikke, hvorfor man her har prioriteret Haslev frem for Hillerød.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
For det første vil jeg så spørge indenrigsministeren, om han vil foranledige, at vi får en skriftlig besvarelse af, hvor mange kosovoalbanere der er kommet til Danmark som aylsøgere uden om Kosovonødloven.
Dernæst vil jeg gerne vide, om indenrigsministeren i betragtning af, at NATO jo har bombet, for at de personer kunne komme tilbage til deres eget land, finder det tilfredsstillende, at 1.220 ud af 2.823 personer, som er omfattet af Kosovonødloven, foreløbig er vendt tilbage, og at man derfra skal trække 171, som foreløbig har fortrudt.
Finder indenrigsministeren, at det er tilfredsstillende?
Eller finder indenrigsministeren, at det tal er for lille set i forhold til repatrieringsloven, der handler om, hvad man får med, når man flytter hjem, og giver mulighed for at fortryde?
Er tallet for lille?
Thorkild Simonsen (S), 2000-02-02:
Hvad indenrigsministeren mener
er tilfredsstillende
er meget svært at svare på, for det kommer jo an på: Tilfredsstillende i forhold til hvad? Er det i forhold til Kosovo eller i forhold til Danmark eller i forhold til de forskellige politiske partier?
Det vil jeg ikke bevæge mig ind på.
Men jeg er forbavset over, at 1.220 personer minus dem, vi nu taler om, er vendt tilbage til de forhold, der er dernede.
Det er jeg meget forbavset over, og jeg synes, det
er meget flot og udtryk for, at de holder af deres land
, selv om det er fuldstændig bombet sammen.
På den måde synes jeg, det er meget tilfredsstillende, at de har den tilknytning til deres land, når vi tog dem herop ifølge en nødlov, og mere tror jeg ikke jeg vil sige om det spørgsmål.
Så vidt jeg har fået oplyst, er Kosovosituationen stadig uafklaret, men som sagt får vi til foråret en redegørelse fra UNHCR om, hvordan situationen er med hensyn til arbejde og bygninger osv.