Søren Gade (V), 2006-01-19:
Jeg vil starte med at sige tak for de generelt positive indlæg til det lovforslag, vi behandler her.
Jeg vil understrege, at lovforslaget i hovedtræk er en konsekvens af den nye aftale om forsvarets ordning 2005-2009.
Det er en udmøntning af forsvarsforliget.
Som det fremgår af forsvarsforliget af 10. juni 2004, omfatter totalforsvaret udnyttelse af alle ressourcer for at opretholde et organiseret og funktionsdueligt samfund, at beskytte befolkningen samt samfundets værdier.
Som et led i regeringens ønske om at styrke totalforsvaret samles løsningen af en række af det statslige redningsberedskabs og forsvarets opgaver i en struktur, der sikrer synergieffekt og forenkling.
Tilsvarende gælder for hjemmeværnet, der under bevarelse af dets identitet integreres i forsvarets operative og støttende strukturer.
Hjemmeværnet skal fortsat støtte hæren, søværnet og flyvevåbnet og kan i fredstid efter anmodning løse lokale, regionale eller landsdækkende opgaver i form af bistand til politiet, redningsberedskabet m.fl. Hjemmeværnets medlemmer opdeles i en aktiv styrke og en reserve.
Kravene til medlemmernes lovpligtige uddannelse skærpes.
Indholdet fokuseres mod totalforsvaret.
Der er bl.a. en udvidelse med uddannelse inden for brand og redning.
For at fortsætte tjenesten i den aktive styrke er der krav om mindst 24 timers funktionsrelateret tjeneste årligt.
Det er endvidere et krav, at den frivillige i den aktive styrke, som har fået udleveret våben, skal bestå en færdighedsprøve i våbenbetjening samt en kontrolskydning.
Indførelsen af den årlige prøve er en forbedring af uddannelsesniveauet og en kvalitetssikring af de frivilliges skydefærdigheder.
Ved overførsel til reserven afleveres våben og funktionsudrustning.
Lovforslaget, vi behandler i dag, indebærer desuden, at kravet om at anvende bopæl eller arbejdssted som kriterium for, hvilken enhed et medlem kan søge optagelse i, ophæves.
Herved fremmes hjemmeværnets fokusering på totalforsvaret, herunder rekruttering til specialiserede enheder.
Som en konsekvens af kommunalreformen foreslås reglerne om udpegning af kommunale medlemmer til hjemmeværnets distriktsudvalg ændret, idet der bl.a. laves en ny distriktsinddeling, som bliver tilpasset den nye kommunestruktur.
Samtidig vurderes det formålstjenligt, at det fremover bliver kommunerne i de enkelte distriktsudvalgsområder, der indstiller medlemmer til hjemmeværnets distriktsudvalg.
Jeg skal nævne, at ændringerne vedrørende distriktsudvalgene først træder i kraft den 1. januar 2007 samtidig med kommunesammenlægningerne.
Så var der en lang række spørgsmål, bl.a. foranlediget af den artikel, der har været i Berlingske Tidende i dag, og de fokuserer meget på de opgaver, som politihjemmeværnet løser.
Jeg vil gerne sige indledningsvis, at politihjemmeværnet altså er sat i verden for at støtte politiet, at politihjemmeværnet bliver uddannet af bl.a. politifolk, og at politihjemmeværnskompagnierne oftest er under ledelse af en politimand, der er chef for de her politikompagnier.
Ifølge lov om forsvarets formål, opgaver og organisation skal forsvaret, herunder også hjemmeværnet, også i dagligdagen og efter anmodning kunne yde bistand til bl.a. Told og Skat, redningsberedskabet og ikke mindst politiet.
Politihjemmeværnet er, som jeg har nævnt, primært oprettet til støtte for politiet, og der er i dag ca. 6.000 frivillige i politihjemmeværnet.
I de konkrete eksempler, der er nævnt i medierne i dag, har hjemmeværnet efter anmodning fra de stedlige politimestre støttet politiet i opgaveløsningen, og der vil jeg gerne understrege, at det ikke er hjemmeværnsfolk, der udpeger, hvilke bilister der er blevet stoppet.
Der er tale om, at hjemmeværnet har bistået politiet med den konkrete opgave efter anmodning fra politiet.
Det er også vigtigt at sige, at hjemmeværnet ikke bliver brugt i situationer, hvor der kan være en konfrontation med civile.
Det er sådan, at indsættelser, der indebærer risiko for konfrontation mellem hjemmeværnets personel og befolkning, skal godkendes af Forsvarsministeriet.
Jeg har ikke kendskab til, at det på noget tidspunkt har været lagt op til nogen som helst forsvarsminister.
Hjemmeværnet består af civile mennesker i Danmark, som ønsker at gøre en indsats for kongeriget.
Politihjemmeværnet skal støtte politiet, og det gør det efter anmodning fra politimestrene, og det er altså politimestrene, der afgør, hvornår de mener at have behov for støtte.
Det er vigtigt at sige, at når man kan fjerne nogle opgaver, som hjemmeværnet kan løse, så vil politiet jo få endnu mere tid til reelle politiopgaver.
Jeg vil gerne sige, at i forbindelse med fyrværkerikatastrofen i Seest var der langt over 1.000 hjemmeværnsfolk, som frivilligt var engageret i afspærringen af det store område, som var berørt af ulykken.
Det er en indsats, som jeg ved også politiet har værdsat, fordi man ikke havde ressourcer til både at koncentrere sig om alle de andre opgaver og også afspærre området, hvilket jo var vigtigt, dels for at folk ikke bevægede sig derind og kom i fare, dels selvfølgelig også for at passe på seestborgernes ejendele, således at de ikke blev tyvstjålet i den forfærdelige situation, folk stod i.