runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2000-03-16:
Efter at forpligtelsen for danskundervisning for udlændinge er overgået til kommunerne, gjorde en række kommuner sidste år opmærksom på, at de ikke kunne få bevillingen til at hænge sammen til trods for, at der var blevet oprettet en særlig pulje til at afbøde for de kommuner, der har et forholdsmæssigt stort antal udlændinge, hvis undervisning ikke blev dækket ind efter reglerne jf. integrationsloven.
Kommunerne giver danskundervisning efter tre finansieringsmodeller.
For det første danskundervisning for personer, der er omfattet af integrationsloven, som finansieres af aktivitetsbestemte tilskud i integrationsloven.
For det andet danskundervisning som led i en handlingsplan for forsikrede ledige betalt af arbejdsformidlingen.
Og for det tredje danskundervisning for udlændinge, der ikke er omfattet af de to første finansieringer.
I første omgang forsøgte staten at imødekomme dette ved en særlig puljeordning.
Dette har vist sig ikke at være tilstrækkeligt, idet antallet af udlændinge på sprogcentrene har vist sig større end først antaget.
Lovforslaget lægger derfor op til, at staten yder et tilskud på 30 kr. pr. tildelt danskundervisningstime for denne persongruppe.
Tilskuddet følger den pågældende person og dermed den kommune, der står for undervisningen, da flere kommuner så lettere kan samarbejde om selve undervisningen.
Indenrigsministeren bemyndiges til efter aftale med undervisningsministeren at fastsætte nærmere regler om en kommunes samlede maksimale tilskud.
Der vil således kunne fastsættes et loft for, hvor længe en kommune kan hjemtage tilskud for den enkelte kursist.
Bestemmelsen betyder dog ikke, at en kommune kan afslå undervisning til en kursist, der ikke har lært tilstrækkeligt dansk til at kunne fungere på arbejdsmarkedet.
Eventuel udmøntning af bestemmelsen vil ske efter forhandling med de kommunale parter.
Set under ét vil lovforslaget betyde kommunale besparelser i de berørte kommuner, hvilket vil blive modregnet i den kommunale budgetgaranti, hvorfor lovforslaget samlet set ikke vil medføre øgede offentlige udgifter.
Der kan dog opstå øgede udgifter,
hvis danskundervisningen for denne målgruppe generelt styrkes som led i at øge deres muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet, hvilket jo er et mål i sig selv, både af hensyn til deres livskvalitet, egenforsørgelse og af hensyn til det øvrige samfund, hvor der flere steder er mangel på arbejdskraft.
Den socialdemokratiske gruppe støtter lovforslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-16:
Vi hilser fra Kristeligt Folkepartis side CD's forslag
om nedsættelse af en udlændingekommission meget velkommen, ikke mindst på baggrund af, at vi jo også tidligere selv har argumenteret for en sådan kommissions nedsættelse.
Flere har nævnt Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som blev behandlet den 25. november sidste år.
Ikke i forbindelse med Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men med den forespørgselsdebat, som Kristeligt Folkeparti, SF og Enhedslisten havde rejst, blev der fremsat i hvert fald to forslag til vedtagelse. Det ene fremsatte jeg selv på vegne af de tre partier, og der var også et andet forslag, som gik ud på nedsættelse af en udlændingekommission.
Af forskellige grunde, vil jeg tro, stemte CD dengang imod, men det er sådan set også lige meget.
I dag har vi så nu CD's eget forslag til nedsættelse af en udlændingekommission, som Kristeligt Folkeparti kan støtte.
Vi synes, det har meget for sig at få nedsat en udlændingekommission.
Først og fremmest synes vi, det er vigtigt at se på hele udlændingelovgivningen under ét, få skabt mere helhed og også få givet de mange lappeløsninger, der er blevet lavet gennem årene, et ekstra tjek.
Men vi synes også, og det er fint afspejlet i CD's beslutningsforslag, at det er vigtigt at få et videre perspektiv på udlændingeområdet som sådan, også set f.eks. i det kulturelle perspektiv, som CD også lægger op til, sådan at kommissionsarbejdet ikke kun får et lovgivningsmæssigt sigte, men også i virkeligheden et folkeligt sigte.
Det, vi oplever som styrken ved nedsættelse af en udlændingekommission, er også, at ved at lade den være bredt sammensat, ikke bare efter de almindelige, gængse repræsentative regler, men f.eks. også ved at lade etniske minoriteter være repræsenteret i den, kunne den, hvis man skruede den lidt fikst og utraditionelt sammen, være katalysator for en egentlig folkelig debat om udlændige, og hvor en sådan debat så altså tager sit afsæt i, at forskellige repræsentanter for det danske samfund, både nye og gamle danskere, kommer med nogle indspark til debatten.
Det vil være en kommission af den slags, vi fra Kristeligt Folkepartis side kunne se nogle væsentlige perspektiver ved.
Vi fornemmer også, at det er nogle af de perspektiver, der ligger bag Centrum-Demokraternes forslag, som vi har til behandling her i dag, og derfor har forslaget vores fulde opbakning.
Henrik Svane (RV), 2000-03-16:
Derfor ser vi forslaget som et forsøg på at lave et konstruktivt indspark i debatten modsat det beslutningsforslag med samme indhold, som vi diskuterede i november, og som var fremsat af Dansk Folkeparti.
Alligevel betvivler Det Radikale Venstre, at udspillet får den betydning for debatten, som CD lægger op til, og derfor kan vi ikke støtte det konkrete forslag.
Det er der flere grunde til.
For det første viste novemberdebatten, at ønskerne til kommissoriet for en udlændingekommission spænder meget vidt.
Det vil være vanskeligt at gøre alle tilfreds, og de partier, der ikke føler sig repræsenteret, vil sandsynligvis alligevel finde alle mulige undskyldninger for, hvorfor kommissionens konklusioner er utroværdige.
For det andet kan man frygte, at kommissionen blot opfattes som et forsøg på at sylte udlændingedebatten, og det ønsker vi altså ikke i Det Radikale Venstre.
Debatten og argumenterne er simpelt hen nødvendige, så længe nogle partier bevidst dyrker misinformation, frygt og manipulation som deres speciale. Til gengæld er det meget ønskeligt, at debatten kommer til at hvile på et mere faktuelt grundlag, men Det Radikale Venstre er af den opfattelse, at tallene allerede er til stede.
Danmarks Statistik udgiver med jævne mellemrum tal for befolkningssammensætningen og prognoser for den demografiske udvikling.
Problemet er, at tallene ikke altid behandles reelt.
Det kan en udlændingekommission imidlertid ikke ændre på.
Det er nødvendigt at diskutere betydningen af det multikulturelle samfund
, fordi det i stigende grad er og bliver en realitet.
Alt for længe har det været tabu.
Det væsentlige i den sammenhæng er til gengæld at få diskuteret, hvad vi forstår ved et multikulturelt samfund.
Mange opfatter det som noget negativt, nok mest fordi det i virkeligheden er ukendt og nyt, men jeg tror på, at et multikulturelt Danmark er nøjagtig lige så fredeligt og godt som det nuværende Danmark.
Det afgørende er ikke etnisk baggrund eller nationalitet, men værdigrundlaget.
Det Radikale Venstres ønske om at fortsætte debatten om det fremtidige Danmark
Det er ikke vores vurdering, at der primært er behov for nye tal og udredninger via et kommissionsarbejde, men der er behov for, at vi som politikere sammen med alle andre danskere, der er engageret i, hvordan vi får et tolerant og åbent samfund, tør melde ud, hvordan vi forestiller os, det næste Danmark kommer til at se ud.
Det er derfor Det Radikale Venstres håb, at CD vil fortsætte med at spille en lige så konstruktiv og positiv rolle som hidtil, selv om dette forslag om at nedsætte en udlændingekommission ikke måtte blive til noget.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-16:
Dansk Folkeparti kan også tilsige sin fulde støtte til CD's forslag, navnlig i betragtning af, at det jo er kort tid siden, det var i november måned, vi selv fremsatte forslag med i hvert fald en lignende overskrift.
Vi havde jo ikke noget stort held med det.
Jeg kan høre, at CD måske heller ikke får noget held med det her, men vi siger da tak for, at de har fremsat det.
Vi finder det beklageligt, at der ikke for længst er nedsat en sådan kommission.
Der foreligger jo ikke et kommissorium, men der ligger, at den får til opgave at bedømme såvel vanskeligheder i integrationsprocessen som positive og negative påvirkninger på samfundet fra den nye befolkningsgruppe, herunder økonomisk, beskæftigelsesmæssigt og kulturelt, og det er da et meget, meget, hvad skal man sige, neutralt grundlag at gøre det på.
Men altså selve kommissoriet er vi ikke kræsne med, og det var vi heller ikke, da vi gik ind i debatten med vores eget forslag.
Da sagde vi netop, at hvis det er kommissoriet, der er et problem, så lad os kigge på det.
Ministeren sagde, at det blev en politisk kampplads, og det er vi jo lidt kede af at høre, for så bliver det da en kampplads på baggrund af de kendsgerninger, som kommissionen kommer frem til, og ministeren kan da vel ikke være bange for en politisk kampplads om kendsgerninger.
Det, vi har manglet, må jeg sige til ministeren, er jo disse kendsgerninger.
Da vi havde vores forslag oppe, blev der i dagene op til skrevet i Aktuelt af Klaus Rothstein - sådan udtaler man det vist - fra Dansk Flygtningehjælp, han er pressechef, at der ikke kan være nogen tvivl om, at flygtninge- og udlændingepolitikken vil markere sig som et af de allervigtigste politikområder i de kommende år, og ikke mindst frem til det næste folketingsvalg kan man lige så godt danne sig et samlet overblik.
Det var vel at mærke Dansk Flygtningehjælps pressechef, der sagde det, og det må de partier, som eventuelt ikke synes, at det er godt med sådan en kommission,
da måske påvirkes en lille smule af.
Som sagt: Vi går ind for det med fynd og klem, og vi glæder os, hvis det kunne komme igennem, måske hvis man laver et eller andet kommissorium, som er spiseligt for alle.
Det ved jeg ikke, men vi mener ikke, at en evaluering af et enkelt lovforslag er godt nok, som ministeren også har sagt.
Det kan da måske også hjælpe lidt på vej, men hvorfor skal vi så ikke tage hele området med det samme? Jeg ser jo, at det er en ret hurtigtarbejdende, kan man jo godt sige, kommission, der skal nedsættes, den skal være færdig med arbejdet 1. maj 2001, så lad os dog se på det.
Hvorfor er man fra de andre partiers side så sart over for at få kendsgerningerne på bordet?
Jeg fatter det ikke.
Helge Adam Møller (KF), 2000-03-16:
For knap 4 måneder siden, den 25. november sidste år, havde vi en debat om et forslag, der i overskriften hed nøjagtig det samme.
Men jeg erkender blankt, at bemærkningerne til overskriften er ganske forskellige fra CD til Dansk Folkeparti af naturlige årsager.
Men vi kunne ikke støtte forslaget dengang, og det kan vi heller ikke i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-03-16:
Det er et meget ambitiøst forslag, som hr. Arne Melchior står for her.
Jeg vil sige, at der skulle ske mere end et mirakel, der skulle ske et under, hvis en kommission skulle kunne leve op til det, som hr. Arne Melchior vil have.
For det, hr. Arne Melchior vil have, er, at der skal gives en fyldig status og prognose for flygtninge/indvandreres situation og lovgivning, forstår jeg, og det skal ske i kort og kontant form.
Hvis det kunne lade sig gøre, så ville jeg være med, fordi lovgivningen jo er utrolig omfattende og findes i mange forskellige love.
Så på det punkt vil jeg benytte lejligheden til også denne gang at efterlyse, om der ikke snart i disse edb-tider kunne fås en samlet oversigt over det regelsæt, der i dag gælder for flygtninge/indvandrere, for det er meget omfattende og går på tværs af mange ministerier.
Det ville blive en meget stor kommission, som der er lagt op til her, og vi har samme frygt, som ministeren var inde på, at det kan blive en politisk slagmark frem for et stykke arbejde, der kan føre til resultater. Generelt mener vi også, at det, der er brug for fremover, er en åben debat.
Rapporter har vi fået utrolig mange af i de forløbne år, og hvis der er noget, vi mangler, så går vi ud fra, at ministeren bistår gennem Retsudvalget med svar på vores spørgsmål.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Dorte Bennedsen (S), 2000-03-16:
Der er næppe nogen, der vil sætte så meget som ét spørgsmålstegn ved CD's oprigtige optagethed af flygtninge-/indvandrerspørgsmål eller for den sags skyld ved deres vilje til at bidrage med konstruktive løsninger, når der er behov for det.
Med beslutningsforslag nr. B 88 ønsker forslagsstillerne, at der nedsættes en egentlig udlændingekommission, som skal have et kommissorium, der bliver meget bredt, idet det skal omfatte status over modtagelse af flygtninge/indvandrere, bedømmelse af integrationsprocessen, de nye befolkningsgruppers påvirkning af det danske samfund økonomisk, arbejdsmæssigt og kulturelt, vurdering af eventuelle mangler i lovgivningen og lovgivningens relationer til internationale konventioner.
Alt i alt en ordentlig mundfuld, som det nok vil tage en kommission endog meget lang tid at komme igennem, og risikoen bliver let, at ethvert problem, der opstår, ligesom bliver sat til side, fordi man skal afvente kommissionen.
I Socialdemokratiet er vi meget enige i vurderingsbehovet og evalueringsbehovet, men vi foretrækker en mere løbende vurdering.
Da integrationsloven trådte i kraft, blev der også igangsat en evaluering af elementerne i loven, og det viste sig jo allerede efter mindre end 1 år, at der var behov for en justering.
Evaluering af integrationsloven fortsætter, og på samme måde bør den lovgivning, som vi har behandlet her i dag, og de øvrige initiativer i regeringens integrationspakke følges meget nøje for at vurdere, om de fungerer efter hensigten, eller om der er brug for justeringer.
Som sagt er vi enige med forslagsstillerne i, at vi har brug for vurderinger af initiativer og af lovgivning på udlændingeområdet, men vi finder ikke, at en kommission er et hensigtsmæssigt instrument i den forbindelse, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Karen Jespersen (S), 2000-03-16:
Der er mange gode hensigter i forslaget til en udlændingekommission fra Centrum-Demokraterne, men vi har jo for ikke så forfærdelig længe siden her i Folketinget diskuteret et forslag om en kommission, der kom fra Dansk Folkeparti.
Og når jeg lige minder om, at vi havde debatten om Dansk Folkepartis forslag, så er det, fordi den viste nogle ret forskellige hensigter med at nedsætte en kommission.
En af de ting, der kunne blive en risiko, var, at man i virkeligheden afspejlede og forstørrede nogle uenigheder og fik skabt et mere uklart billede, altså at det snarere blev brugt til måske at skabe mere forvirring og uklarhed end det modsatte, som jo er CD's hensigt.
Jeg synes egentlig, at det, som har vist sig mest hensigtsmæssigt, er, at vi, når behovet melder sig, laver nogle vurderinger af, hvad det er for problemer, vi gerne vil have belyst.
Og jeg er også med på at sige: Jamen er der
nogle ting, vi kan snakke sammen om, som vi gerne vil have belyst lidt bredere og så se, hvor langt kan vi nå ud fra de ressourcer, der er i Indenrigsministeriet, og hvad der ellers er af muligheder. Jeg synes, det var rigtigt, at vi i forbindelse med integrationsloven lavede en meget omfattende efterfølgende evaluering, og jeg mener også, vi skal gøre det samme med den ændring, der er af udlændingeloven.
Vi har lavet et nyhedsbrev i Indenrigsministeriet, som jo giver ret omfattende dokumentationer, og derfor er jeg bekymret for, at det i virkeligheden vil give et mere uklart billede, hvis man lavede en kommission, der var bredt sammensat, som måske egentlig mere blev sådan en slags politisk slagmark, end den blev en instans til en egentlig afklaring.
Men jeg er meget villig til at bruge det her som udgangspunkt for en diskussion i det videre udvalgsarbejde.
Hvad er det, vi synes er uklart?
Hvad er det, forslagsstillerne synes er uklart?
Og hvordan kan jeg bidrage til at skabe en større afklaring?
Tom Behnke (FRI), 2000-03-16:
Som det fremgår, har undertegnede stillet nogle ændringsforslag uden for betænkningen.
Det er ændringsforslag nr. 5, 6, 7, 8 og 9, hvor jeg særlig vil fremhæve ændringsforslag nr. 5, der ganske enkelt går ud på, at man ikke skal kunne udvide fagrækken, medmindre forslaget bliver forelagt Folketinget. Som lovforslaget foreligger nu, er det ministeren og ministeren alene, der kan beslutte, om fagrækken skal udvides.
Her har vi i Frihed 2000 den opfattelse
, at det bør være Folketinget, i og med at Folketinget også ved behandlingen af dette lovforslag lægger sig fast på, hvilke fag der skal kunne udbydes. Derfor bør det også være sådan, at det er Folketinget, der beslutter, hvis fagrækken skal udvides, og derfor skal jeg anbefale, at man stemmer for ændringsforslag nr. 5. De øvrige ændringsforslag, nr. 6, 7, 8 og 9, hænger sammen, og de fire ændringsforslag har til formål at sikre, at deltagerbetalingen bliver ens i hele landet.
Som lovforslaget lægger op til det nu, kan der blive forskel i deltagerbetalingen, alt efter hvor i landet man ønsker at modtage undervisningen.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-16:
Selv om man jo ikke her sidst på dagen skal tage for mange korte bemærkninger, så starter jeg alligevel med en kort bemærkning til hr. Mogens Andreasen i min ordførertaletid.
Jeg kom til at tænke på, om man i Dansk Folkepartis sekretariat har en automat, hvor man trækker synspunkter, der passer til lejligheden.
Om man har sådan et automatiksystem, som siger, at der er noget fast, som de skal sige hver gang, der er tale om et eller andet integrationsmæssigt.
Det, det handler om her, er jo mennesker, som falder uden for den almindelige integrationslovgivning og danskundervisning, eller mennesker, der ikke er inde i en arbejdsmarkedssammenhæng, hvor man ordner det ad den vej.
Det er typisk, og jeg kender nogle typiske af dem, en
sømand i Marstal, der har fundet en dejlighed i Sydafrika, som han har taget med hjem og fået børn sammen med.
Og så synes vi, det er en fordel, hun også får lært noget dansk, så hun kan tale med sine børn.
Det er ikke et spørgsmål om, at hun kun skal være her en kortere tid, til der er ro i hendes hjemland.
Det er dem, der ligger imellem de systemer, vi i øvrigt har.
Det er dem, der falder uden for de ordninger, vi har på de andre områder.
Det er altså meget vigtigt, når vi har de mange familiesammenføringer af danske statsborgere, der er gået hen og blevet forelskede, at vi lige giver dem, som de har tænkt sig at leve sammen med i Danmark fremover og stifte familie med, en håndsrækning.
Og så det, der er vigtigst, som jeg gerne lige vil skyde ind med det samme: Vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Det er dybt fornuftigt.
Og så vil jeg tage en lidt anden vinkel til det, som jeg jo ofte plejer i denne her sammenhæng: Det er jo også et lovforslag, som skal lappe på det elendige finansieringssystem, vi har i vores kommuner, hvor vi har en stigende tendens til at skubbe det over på bloktilskud, at vi finder ud af, at det ikke rigtig virker, som det skal, at der opstår nogle tilfældigheder, og at vi har nogle kommuner, som har særlige udgifter.
Og det glæder mig altid, når vi laver nogle små skridt i den retning, der retter lidt op på det.
Så hvad det angår, synes jeg selvfølgelig, det er fornuftigt. Det, der er det afgørende i denne her sammenhæng, er jo selvfølgelig, at de her kommuner, som er i den situation, at den har særlig mange af dem, forslaget omfatter, også kan løfte opgaven og løfte opgaven helt fornuftigt.
Det, der er vigtigt over for de kommuner, er jo hele tiden at huske på, at man i den mere teknokratiske verden, hvor man laver systemer af forskellig art, som skal have tingene til at hænge sammen, dér somme tider fornemmer, at argumentationen i det her samfund er, at vi er helt sikre på, at der ikke er nogen, der bliver ramt i gennemsnit.
Og det her er et af de typiske eksempler på, at vi en gang imellem er nødt til at give en håndsrækning, fordi det nuværende finansieringssystem ikke er så velegnet til opgaven.
Mogens Andreasen (DF), 2000-03-16:
Nej, vi har ikke nogen automat.
Vi vurderer tingene ud fra det konkrete, der ligger på bordet, og det har vi også gjort i det her tilfælde.
De vil jo altså have et tilskud.
Så vi kan jo allerede se, at derude i kommunerne er man er altså dybt utilfreds med, at det bliver gjort på den her måde.
Når hr. Kalnæs så taler om, at de skal lære dansk, når de kommer til Danmark, jamen så må vi da sige, at der er folk, der har været her i 30 år, der overhovedet ikke har lært et ord dansk endnu. Er det ikke galt?
Det synes vi det er.
Og så kan man ofre nok så mange penge.
Vi skal også huske på en ting: En lang, lang række af de, der bliver familiesammenført her i Danmark, har
en meget høj alder
, når de kommer her,
og interessen for at lære det danske sprog er meget, meget lille.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-16:
Nu er det utrolig vanskeligt med sådanne nogle svar på nogle korte bemærkninger, for jeg har meget på hjerte, når jeg hører sådan noget som det her.
Det må jeg sige.
Men jeg håber, at vi er enige om, at der her er tale om en mellemgruppe; en mellemgruppe, som falder uden for de systemer, vi i øvrigt har, og der er ikke noget som helst, der indikerer, at det er nogen, der skal parkeres her i kortere tid.
Det er ikke sådanne mennesker, der er tale om.
Det kan være ovre i integrationsafdelingen, hvis man har den
holdning
Og yes, det er helt rigtigt, at der er nogle, der har været her i 30 år og ikke har lært dansk.
Det er faktisk de problemer, vi slæber rundt med i dag, bl.a. med tyrkere og andre.
Det er jo et efterslæb, vi har i det her land, hvor vi simpelt hen dummede os, lavede selvmål ud over alle bredder.
Dér var Dansk Folkeparti ikke med; det skal jeg medgive dem.
Men vi skabte faktisk den situation for dem, der ikke har lært sproget, at vi fik startet dem dårligt.
Og så vil jeg lige sige: Med hensyn til dem, der kommer i en meget høj alder og ikke får lært dansk hertillands,
dér skal vi hen og snakke tal igen.
Mogens Andreasen (DF), 2000-03-16:
Jeg tror ikke, at hr. Ebbe Kalnæs har ret.
Vi har jo set gennem en lang årrække, at det er aldersgrupper, som kommer herop, som er i 40'erne og 50'erne.
De kommer ikke ud på arbejdsmarkedet, og de lærer heller ikke sproget, og de gør sig ingen anstrengelser for at komme ud på arbejdsmarkedet eller for at lære det danske sprog.
Dér har vi det meget store problem.
Så kan hr. Kalnæs godt sige, at det er en marginaliseret gruppe, der er tale om.
Nej, der er simpelt hen tale om dem, der kommer til landet både som flygtninge og indvandrere.
For når de har været her længe nok, får de opholdstilladelse, og så sejler skuden igen.
Så går det bare derudad.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-16:
Til Socialdemokratiets ordfører må jeg nok sige, at det var da fantastisk overordnet, man i den ordførertale forholdt sig til det her beslutningsforslag om at gå ind og lave nogle konkrete forsøg ude i kommunerne.
Jeg greb lige fat i det, hvor man sagde, at de ældre selvfølgelig skulle have den service og pleje, som de har brug for.
Jamen hvad så med at forholde sig til, at de kommuner, der ønsker at lave et udbud på hele ældreområdet, så også kunne få lov til at få et udbud om hjemmesygeplejersker, sådan at de virkelig kan lave en integreret ordning med helhed i tingene?
Hvordan stiller sig Socialdemokratiet til det, sådan at man virkelig giver kommunerne noget valgfrihed på det her område?