runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Enggaard (V), 2001-04-05:
Da mit partis ordfører, fru Hanne Severinsen, ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne besvare redegørelsen, som vi takker for.
Den kan vise sig at være et væsentligt bidrag til den videre udvikling af vore erhvervsskoler.
Erhvervsakademibegrebet er jo ikke lovfæstet, men må udvikle sig i praksis, vel at mærke når kvalitetskravene er opfyldt, for en kvalitetsforbedring er jo sammen med erhvervslivets medvirken det centrale mål.
Sådan som det også fremgår, er der jo allerede en række initiativer i gang rundtomkring.
Og vi anser det for meget vigtigt, at initiativerne kommer nedefra, og at processen ikke bliver topstyret.
Det må meget nødigt ende i en diskussion om procedurer og central indblanding i, hvem der skal samarbejde med hvem.
Vi synes derfor også, at udviklingsprocessen for erhvervsakademierne er ved at være på rette spor.
Tilsvarende finder vi, at ønsket om dialogforum og webportal er en væsentlig ting. Vi vil endelig gerne understrege det væsentlige i det regionale perspektiv.
Vi må sikre, at uddannelsesmiljøerne forbliver i nærområderne.
Og som i andre debatter om regionernes udviklingsmuligheder - vi har jo haft flere i Folketinget og får endnu flere af dem - så er der, tror jeg, et behov for, at vi klarere definerer, hvad der egentlig menes med en region.
Hvis vi f.eks. tager Sønderjylland, vil det nok i de flestes opfattelse være en region, men kigger vi på de faktiske forhold i den østlige del og i den vestlige del af denne landsdel, så kan der være meget store forskelle, som gør, at en institution i den østlige del af regionen ikke nødvendigvis føles dækkende for befolkningen i den vestlige del.
Dette for nu at tage et eksempel, hvor der er behov for en lidt videre definition af, hvad en region egentlig er, og hvad vi sigter efter i dette spørgsmål. Men igen: Tak for redegørelsen, som forhåbentlig kan være et skridt videre på vejen til det fremadrettede uddannelsessystem, som vi alle ønsker.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2001-04-05:
Er det tre gange, forretningsordenen tillader korte bemærkninger?
Det undrer mig, at Det Konservative Folkeparti, som næsten ved enhver lejlighed og somme tider med god grund argumenterer for, at nu skal vi have sat kvaliteten op i vores uddannelser, nu skal det virkelig blive bedre her i Danmark med vores uddannelser, nu hvor et enigt Folketing tager initiativet til at forbedre disse mange sporadisk opbyggede korte og videregående uddannelser, som det hed dengang, nu hvor man tager initiativet til at virkelig løfte dem kvalitetsmæssigt, ikke synes, at det er godt nok for De Konservative.
Det er selvfølgelig De Konservatives vurdering.
Men hvis De konservative mener, at der kan ligge en sådan uddannelse i enhver flække i Danmark, og at man alligevel kan fastholde kvaliteten, så er det De Konservative, der har misforstået det, for det kan man ikke.
Jeg har ikke sagt, at der er nogen dokumentation for det eller der er en undersøgelse.
Jeg har mødt unge, der har sagt det.
Jeg har hørt virksomheder, der har udtrykt det.
Det var det, jeg sagde, og det mener jeg fortsat vi kan gå ud og konstatere, ellers kan vi jo se på søgningsmønstret.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Ja, nu er der jo en ganske bestemt politisk kultur i dette Folketing.
Og det handler jo bl.a. om, at når man indgår aftaler f.eks. i en finanslov, så hænder det jo også en gang imellem, at der bliver sat penge af til nogle bestemte formål, som de forligspartier, der indgår den pågældende finanslov eller i øvrigt andre forlig, herunder også forlig på miljøområdet, får sat nogle penge af til.
Og så er det vel egentlig ganske naturligt, at de pågældende partier i den periode, den cigarkasse nu eksisterer, også er med til at bestemme, hvordan de midler skal deles ud.
Det er den ene del af det.
Jeg vil derfor gerne spørge forslagsstillerne, hvad det i grunden er, de mener med afløbsproblemer.
Jeg kan mindes én sag, hvor der virkelig var og er afløbsproblemer, og det er jo de penge, der ganske vist er sat af via Fødevareministeriet til Vandmiljøplan II's sag om de våde enge.
Der er de ikke blevet brugt.
Næ, det er fuldstændig rigtigt, fordi man ikke fra landbrugets side, der skulle have de her penge, var enige i, at beløbene var for små. Jeg vil gerne spørge forslagsstillerne: Jamen hvordan skulle man have ageret? Skulle man have lagt den sag frem i Folketinget til almindelig drøftelse og så have sagt, at nu hæver vi bare beløbene, når vi ved, hvor stor rammen er? Dette være bare et spørgsmål.
Jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige
, at ordføreren ikke kan være til stede, og at de afviser forslaget, på samme måde som vi selv gør det, og så vil jeg til allersidst, nej, jeg vil ikke sige mere.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-05:
Ja, jeg skal måske begynde med at sige, at vi ikke er medforslagsstillere.
Det kan jeg forstå at der er nogle ordførere der tror vi er, men det er vi jo kun til de gode forslag.
Det kan man roligt bedømme dem på.
Undskyld.
Vi er ikke medforslagsstillere her, for nok synes vi, det kan være lidt for meget, vi er ikke så vilde med de der cigarkasser, som ministeren administrerer, men på den anden side synes vi, det er lidt for uklart, hvad det er, man har kig på her.
Jeg ved ikke rigtig, hvad det er for nogle penge, man mener, der ikke bliver brugt.
Andre ordførere har jo været oppe at kommentere, hvorfor de ikke er brugt og er blevet overført til Finansministeriet.
Jamen det var dog værre, hvis de var blevet brugt på en uhensigtsmæssig måde, og endelig har jeg da lidt tillid til, at Rigsrevisionen holder øje med, at pengene bliver brugt på den rigtige måde.
Men det er klart, at når man har de der puljer og fonde, så er der jo meget politik i at administrere dem, og det er det, vi kan være lidt bekymrede for. Vi kan også godt være politisk uenige i, at der er så rummelige midler til så mange ting; det er jeg stærkt kritisk over for.
Der er også nogle midler til nogle formål, som jeg slet ikke bryder mig om, men det har der jo været et politisk flertal for, og så er det jo o.k., at man er uenig i dét.
Så synes jeg i øvrigt, at det er et lidt uambitiøst forslag af folk her, der regner med at sidde på regeringsmagten i løbet af et års tid.
Jeg har ikke kendt regeringer af nogen som helst farve, der ikke syntes, at det er skønt at have nogle midler at sidde og føre politik med, når man kommer til at sidde på magten.
Og der synes jeg sådan set egentlig, det er lidt uambitiøst, at man så prøver at få midlerne fjernet, inden man kommer.
Men det må man vel have overvejet, vil jeg tro, ellers er det i hvert fald kortsigtet og populistisk, og det vil jeg selvfølgelig ikke have forslagsstillerne mistænkt for at være. Vi kan altså ikke støtte forslaget her, og jeg skal hilse fra CD's ordfører og sige, at deres indstilling er lige sådan.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-05:
Én ting er, at forslagsstillerne øjensynlig enten ikke har forstået situationen omkring de forskellige bevillinger og den måde, som de fungerer på, med tilsagn og udbetalinger, og hvordan det figurerer i statistikkerne, at man ikke er klar over, at der går et stykke tid, fra der er givet tilsagn, til der er udbetalt, og at det derfor også har betydning for, at der godt kan stå penge ved et årsskifte, som så overføres til senere. Enten har man simpelt hen ikke forstået det, eller også er der tale om, at man bevidst vildleder og bliver ved med at vildlede, at man bygger på en fejlagtig artikel i Jyllands-Posten, og at man er fuldstændig ligeglad med, at den er fejlagtig, men bare siger: Den passer meget fint ind i et formål, vi har, ergo bliver vi ved med at fremføre forkerte synspunkter.
Det går nok, for der er ingen, der helt har styr på det her.
Det er, hvad dét er.
Det næste er, at man på trods af meget præcise spørgsmål ikke kan få at vide, hvad meningen med forslaget egentlig er.
Hvor meget er det, forslagsstillerne gerne vil spare? Der har været nævnt et beløb på 300 mio. kr., som er helt forkert fremstillet.
Det er ikke bare penge, der står der og er ført tilbage.
Og hvor er det, det skal ramme: Er det Den Grønne Jobpulje? Er det ren teknologi? Er det Øststøtten? Er det støtte til miljøarbejdet i fattige udviklingslande?
Hvor er det, man vil tage pengene fra helt konkret?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-04-05:
Ja, hr. Hans Christian Schmidt må undskylde, men det her er et slag i bolledejen, og som der stod på min klaverlærers væg i strapudemaj: »Hellere ramme ved siden af end slet ikke ramme.«
Det er jo en lidt besynderlig teknik at forhandle politik på.
Jeg stillede hr. Hans Christian Schmidt en række spørgsmål om, hvorvidt en række af kontiene på Miljøministeriets område var omfattet af besparelser.
Nu prøver jeg at stille det omvendte spørgsmål: Er der nogen af Miljøministeriets pulje- og projektpengekonti, som ikke skal omfattes af de besparelser, man ønsker?
Svend Auken (S), 2001-04-05:
Kun for god ordens skyld: Der er selvfølgelig ikke flyttet 300 mio. kr. fra Miljø- og Energiministeriet over til Finansministeriet.
De beløb, der, når man inddrager udisponerede tilsagn - det gør man jo fuldstændig regelmæssigt - er omfattet af love eller aftalemæssige begrænsninger,
vil selvfølgelig blive anvendt det følgende år, f.eks. tilbageførsel af midlerne til industrien. Det beløb, der i alt er blevet flyttet fra Miljø- og Energiministeriet til Finansministeriet, og som altså ikke vender tilbage, er nogle ganske få millioner, færre end 10 mio. kr. Det er altså det ringeste stykke detektivarbejde.
En ting er, at forslaget ingenting siger om, hvad forslagsstillerne vil, men forslagsstillerne har altså heller ikke gidet at bruge den vidtstrakte service, vores ministerium yder over for ethvert politisk parti herinde med henblik på at opklare sagerne, til at sætte sig ind i det, før man har fremsat forslaget. Hele den tankegang, som hr. Schmidt så veltalende gør sig til talsmand for her, savner ethvert faktisk grundlag.
Den virkelighed, han vil lave om på, eksisterer ikke.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-05:
Det er da udmærket, der nu er sået så meget tvivl i hr. Hans Christian Schmidts sind, at han vil kigge på tallene en gang til, så kan det jo være, at han forstår dem anden gang.
Det kan vi jo i hvert fald håbe på.
Det, jeg bare gerne vil holde fast i her, er, at når man fremsætter sådan et beslutningsforslag, så synes jeg, man har en forpligtelse til rimeligt konkret og præcist at sige, hvad det er man vil. Jeg synes simpelt hen, det er for ringe, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti fremsætter et beslutningsforslag, hvor de siger: »Der skal skæres på pengene til miljø.«
Men vi kan ikke bare antydningsvis få noget at vide om, hvor stort et beløb det er.
Intet kan man få at vide.
Man kan heller ikke få at vide, hvad det er for områder, der skal bevilges færre penge til.
Er det jordforurening? Ikke et svar!
Det er da for dårligt, at vi ikke kan få det.
Det sidste er så, at nu skal der ikke længere være puljer, man kan søge af.
Vil det f.eks. sige, at når man ser på renere teknologi, skal Folketinget eller Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg fremover have alle ansøgere ind fra virksomheder, institutioner osv., og så skal vi sidde og finde ud af, hvad der er den bedste ansøgning om at fremme ny ren teknologi?
Er det hr. Hans Christian Schmidt og hans kolleger i udvalget, der skal gøre det?
Eller hvad med våde enge-projekter?
Skal vi også sidde og vurdere, hvor i landet de er bedst at placere?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-04-05:
Det er måske mig, der, som hr. Hans Christian Schmidt siger,
ikke har været helt vaks nok. Nu forstår jeg, at det reelt er et forskud på en forventet regeringsmagt, og derfor vil man fjerne puljerne nu, så man ikke kan blive skældt ud for det efterfølgende.
Det er jo en interessant oplysning, at man vil fjerne alle puljerne.
Så må vi afkræve hr. Hans Christian Schmidt en klar redegørelse for, hvordan det så skal styres.
Og i den forbindelse: Da det også drejer sig om en besparelse - det er jo ikke kun at fjerne puljerne, der er også et provenu, som skal føres over til andre ting - kan hr. Hans Christian Schmidt så nævne, om der ikke på finansloven skulle være nogle områder, som hr. Hans Christian Schmidt ikke vil skære ned på.
Bare sådan for at vi kan forstå, i hvad retning det går.
Kunne vi få tre områder, hvor der ikke skal spares?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Jeg stillede faktisk spørgsmål i mit første indlæg til hr. Hans Christian Schmidt og til de øvrige, som kunne have besvaret det, og det handlede om Vandmiljøplan II, og det handlede om våde enge.
Der blev sat nogle penge af til det, og de penge er ikke blevet brugt, fordi landbruget syntes, at der var for få af dem til hvert enkelt projekt.
Er det hr. Hans Christian Schmidts mening, da vi nu ikke kan få at vide, hvad det er for projekter, der skal fjernes,
at de penge skal fjernes fuldstændig, og hvad vil hr. Hans Christian Schmidt så lave midtvejsevaluering af Vandmiljøplan II af?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg vil gerne sige til fru Vibeke Peschardt, at hvis fru Vibeke Peschardts ærinde var at bringe faktuel viden ind om Vandmiljøplan II, så ville fru Vibeke Peschardt have meddelt her fra talerstolen, at problemet med, at de midler ikke er brugt, jo er, at man har afsat for få midler til udbetaling pr. hektar.
Det har simpelt hen ikke været muligt, at man kunne bruge dem, for man har ikke fundet det attraktivt nok.
Midlerne, som blev afsat pr. hektar, var for få.
Det skulle fru Vibeke Peschardt have taget med, det havde været meget nemmere.
Der har åbenbart været sådan en studiekreds, hvor man har sat sig sammen og sagt: Det kan godt være, vi ikke rigtig kan finde lige, hvorfor vi er imod.
Men vi er imod.
Det må vi stå fast på. Jeg har hørt noget om, at vi skal gå ind og finde nogle punkter, vi vil spare på.
Jamen skal vi ikke prøve så at tage beslutningsforslaget helt forfra?
Projektpenge gennem de fonde og puljer.
Hvorfor?
Fordi det har vist sig, at der er afløbsproblemer.
Så kan man jo bruge pengene til noget andet, og det forsøger jeg at sige igen og igen, men desværre er det sådan, at regeringspartierne med støttepartier har malet et billede op sammen, og de har sagt: Det må vi forfølge.
Det kan godt være, det slet ikke er tilfældet, men siger vi det mange gange, så må vi da kunne skyde de motiver i skoene på dem.
Men det vil ikke lykkes.
Derfor vil det heller ikke lykkes, at vi skal forklare, hvor vi vil spare henne, for det er da slet ikke sikkert, det skal ende med det.
Men regeringen og dens støttepartier har et problem.
Den har et overskud på 300 mio. kr., og den vil ikke indrømme, at de kunne have været bedre anvendt et andet sted.
Det er jo dybt ulykkeligt. Så skriver vi til sidst i beslutningsforslaget, og jeg synes, vi skal gennemgå det sammen her.
Det er i den andensidste sætning: »... og dels at de overskydende midler
eventuelt kan finde anvendelse på andre områder, hvor den samfundsmæssige nytte vil være større.« Man skulle faktisk have rost forslagsstillerne for i dag at ville være med til, at de penge ikke bare skal hvile.
Man er nu kommet og har sagt til os: Det er underligt, at I ikke siger, at de 300 mio. kr. skal i kassen og aldrig må blive brugt mere.
Vi er faktisk dem, der siger, at vi synes, de kunne være blevet brugt til noget bedre.
Det er helt nyt, at vi skal høre fra regeringen og støttepartierne til venstre i Folketingssalen, at det ikke er godt, at man gerne vil lave passive penge om til aktive penge.
Det kan jeg ikke forstå.
Det er da på den flade hånd.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Jamen det er sikkert for svært for hr. Hans Christian Schmidt at svare.
Det er muligvis derfor, han ikke gør det.
Jeg spurgte ganske enkelt: Hvis ikke de penge, der er sat af til våde enge, skal bruges, skal puljen så forsvinde?
Og hvad skal man så lave Vandmiljøplan II's midtvejsevaluering af?
Det var sådan set bare spørgsmålene.
Nu har jeg stillet dem to gange.
Og i mit første indlæg sagde jeg faktisk også, at vi var godt klar over, at pengene ikke blev brugt - altså til det afløbsproblem, som hr. Hans Christian Schmidt siger der er - fordi landbruget syntes, at der var for få penge i den pulje.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg vil da gerne sige til miljø- og energiministeren, at det kan da meget vel være.
Vores beslutningsforslag bygger på de oplysninger, vi fik i samrådet, og jeg kan jo ikke svare for, hvordan man kan bruge dem eller ikke bruge dem. Jeg vil bare gøre miljø- og energiministeren opmærksom på, at i det samråd, vi havde, tilkendegav miljø- og energiministeren, at der den l. januar ville blive overført de midler, lige omkring 300 mio. kr., til Finansministeriet, fordi man nu anvendte en ny måde at gøre det op på, således at man kunne se, at nu var der 300 mio. kr. her, som man ikke længere fik brug for, men at man havde en anden konto, som jeg i øvrigt også har her, som hed »Tilsagn 2000«.
Går man ind og kigger på »Opsparet«, så er det 1,6 »Tilsagn 2000« : 270 mio. Altså det kan godt være, at man tror, retorik kan gøre det ved, at man står og siger, at jeg ikke ved noget om, hvad tal er, men jeg har nu rent faktisk taget dem med mig, for det er lidt nemmere, så kan man bedre styre tallene.
Derfor vil jeg bare sige: Vi er ret fast i kødet på, at de oplysninger, vi fik, står til troende, og jeg vil da føle det meget interessant, hvis ikke det er tilfældet.
Det skal vi hurtigt få undersøgt i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Det vil jeg da sige.
Jeg vil da bare sige, at hvis det er sådan, at det ikke er de tal, som vi står her med, og som i øvrigt blev runddelt, vi skal bruge, så vil jeg da gerne have at vide, hvad det så er for tal, vi skal bruge hertil.
Jeg er stadig væk af den opfattelse, at de selvfølgelig står til troende.
Det siger måske en del om, at det er lidt svært at få nogen til at tage det her alvorligt, men der vil komme en tid, hvor man gør det, og jeg vil sige til hr. Ole M. Nielsen, som jo ikke har bedt om ordet igen, at vi synes,
det er godt at fjerne puljerne inden.
Så er der ingen, der kan klandre for os, at det vil vi først gøre, når en borgerlig regering kommer til.
Vi deler i øvrigt troen på, at det vil ske.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige: Hvis hr. Jørn Jespersen tror, at han i dag, på baggrund af et materiale, hvor vi er blevet opmærksom på, at der er et overskud af likvid kapital, som vi synes skulle have været investeret på en anden måde, når vi har afløbsproblemer, så kan sige, at det er jo projekter, der tager lidt tid at få kørt i gang osv., og at vi så bagefter skal svare på, hvor man præcist i de forskellige puljer skal finde dem, tager han helt fejl.
Det skal vi nok gøre, når vi kommer i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Jeg er enig i mange af de bemærkninger, som hr. Hans Peter Baadsgaard kommer med, men en af de ting, som blev taget frem som en kendsgerning, nærmest ubestridelig kendsgerning, var, at man havde oplevet en kvalitativ forbedring af KVU-uddannelserne. Jeg sidder og læser redegørelsen igennem, prøver at følge den uddannelsespolitiske debat, og jeg har ikke set nogen undersøgelse af, at den reform, der blev iværksat sidste år, nogen steder har vist at have givet en kvalitativ forbedring af KVU-uddannelserne.
Sagen er jo den, at regeringen i det her tilfælde, i en ellers fornuftig redegørelse, tror på, at big is beautiful, men det er der ikke nogen som helst ting der viser nogen som helst steder.
Og problemet med hele den reform, der blev lavet sidste år, og som man til dels bygger videre på her, selv om man tager lidt afstand fra det, er, at man tror på, at jo større det er, jo bedre er det. Så jeg vil godt høre, hvor hr. Hans Peter Baadsgaard har dokumentationen fra, at KVU-uddannelsesreformen sidste år har givet en kvalitativ forbedring af uddannelserne.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-05:
Ja, nu er det lige pludselig slet ikke sikkert, at der skal spares, forstår jeg, på trods af at der i selve beslutningsforslaget står, at der skal ske en væsentlig reduktion af midler, der bruges til projekter osv.
Det viser altså, at selv ordføreren, den eneste ordfører, de tre forslagsstillere har sendt i dag, der ved noget om sagen, er meget i tvivl om, hvad det her forslag egentlig indebærer: Det ene øjeblik er der masser af penge, der kan spares, fordi der er afløbsproblemer, og det næste øjeblik er det slet ikke sikkert, at der skal spares noget.
Det viser jo bare, hvor uklart det hele er.
Vi kan heller ikke få at vide, hvad det er for steder, man mener de her problemer er.
Den konservative ordfører oplæste et eller andet om Vandfonden, hvor man havde taget nogle penge, som der ikke var brug for, og overført dem til et område, nemlig pesticidhandlingsplanen, hvor der var brug for dem.
Så var det et problem.
Det næste øjeblik er det et problem, hvis man ikke fjerner pengene.
Altså, hvor er konsistensen i det?
Der bliver jo taget hånd om det, og der er ikke de afløbsproblemer, der bliver nævnt.
Det sidste er, at vi har ikke fået svar på: Er det Folketinget, der skal til at tage stilling til ansøgninger om grønne jobprojekter?
Er det Folketinget, der skal tage stilling til ansøgninger til de grønne jobpuljer?
Er det os, der skal tage stilling til projekter i udviklingslandene?
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Nu blev der jo sagt fra Folketingets talerstol af hr. Hans
Peter Baadsgaard, at KVU-uddannelsesreformen fra sidste år havde betydet, og jeg citerer fra hr. Hans Peter Baadsgaards tale, »en kvalitativ forbedring af KVU-uddannelserne«.
Et søgningsmønster viser jo ikke noget som helst om kvalitet i et uddannelsessystem.
Altså når nu Bilka sætter prisen ned på deres discountsodavand og de oplever en eksplosion i salget af discountsodavand, som stiger med 75 pct., fordi man har sat prisen gevaldigt ned, så siger det jo ikke noget om, hvorvidt den sodavand er god eller dårlig i forhold til de andre sodavand på markedet.
Men jeg kan konstatere, at der ikke er nogen undersøgelser, som viser det, og det var sådan set det, jeg gerne ville have verificeret, og så må vi selvfølgelig se, hvordan det går.
Redegørelsen her er udmærket, det kommer jeg også ind på
i min tale, men der er ingenting, der viser, at bare fordi man samler uddannelserne i større enheder, bliver de bedre. Det er der altså ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Jeg vil gerne efterlyse den undersøgelse af eleverne, som hr. Hans Peter Baadsgaard henviser til, hvor de udtaler tilfredshed med KVU-uddannelserne. Jeg vil også godt efterlyse den undersøgelse af erhvervsvirksomhederne, som viser, at de er tilfredse med lige netop den konstruktion.
Se, der er jo to elementer i en sådan reform.
Det ene er, hvilket vi også fra borgerlig side har været meget tilfredse med, at man har strammet op på de kvalitative krav til KVU-uddannelserne.
Der har også været en indholdsdiskussion af det, og det har såmænd også været fint nok, at man har struktureret det på en anderledes måde.
Det andet har jo været den geografiske diskussion.
Jeg kan forstå, at der er elevundersøgelser, at der er virksomhedsundersøgelser, som viser, at det er en glimrende måde, man har gjort det på.
Men jeg kender ikke til de undersøgelser, så dem vil jeg da gerne vide noget mere om.