runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Det er faktisk min opfattelse, at et af de grundproblemer, vi har i integrationsindsatsen i Danmark, er det alt for ringe uddannelsesniveau blandt alt for mange unge indvandrere.
Det er et problem, og det vil vokse sig større, hvis ikke vi tager skeen i den anden hånd.
Det har regeringen derfor også gjort, har taget en række initiativer, vil tage en række initiativer.
Noget af det vigtigste er at sikre, at unge indvandrere lærer ordentligt dansk.
Der er allerede taget fat i de tidlige år ved obligatorisk sprogstimulering, som det hedder, for alle tosprogede børn fra 3-års-alderen i tilfælde, hvor barnet har behov for det.
Der er fremsat forslag om styrket undervisning i dansk i folkeskolen.
Uddannelses- og erhvervsvejledningen for unge med anden etnisk baggrund er styrket.
Det gælder selvfølgelig alle, men det er i høj grad til gavn for netop unge med indvandrerbaggrund.
Nu vil vi jo komme med nye forslag om at indføre test for at sikre, at man så også når de mål.
Så bliver det jo spændende, om Socialdemokraterne kan støtte de forslag, som regeringen kommer med for at styrke det faglige niveau yderligere.
Så tror jeg også, det er vigtigt, at vi får flere praktiske indgange til erhvervsuddannelserne, og der har regeringen jo allerede taget en række initiativer for at gøre erhvervsuddannelserne mere fleksible, gøre flere erhvervsuddannelser tilgængelige for bl.a. unge indvandrere.
Det kunne Socialdemokratiet jo ikke støtte.
Ja, Socialdemokraterne har oven i købet stemt imod en række af de initiativer, vi er kommet med, som skulle give flere praktiske indgange til erhvervsuddannelserne.
Så der er meget langt fra teori og snak i Socialdemokratiet og til praktisk handling.
Men regeringen er i gang med at rydde op efter det rod, som Socialdemokraterne efterlod sig efter de mange år, de havde regeringsansvar.
Christine Antorini (S), 2005-04-27:
Jeg er enig i, at man ikke kan se det isoleret fra folkeskolen, men jeg vil godt fastholde perspektivet for, hvilke initiativer regeringen har taget for at mindske frafaldet på ikke mindst erhvervsuddannelserne, hvor det viser sig, at 60 pct. af unge med anden etnisk baggrund i dag ikke gennemfører en erhvervsuddannelse.
Det er dobbelt så mange som såkaldte hvide danskere, der ikke gennemfører det.
Jeg har i hvert fald noteret mig, at i de 3 år, hvor regeringen har været til, er de initiativer, der er blevet taget over for ungdomsuddannelserne og erhvervsuddannelserne, at der er blevet skåret på erhvervsuddannelserne, færre penge pr. elev, og at man stort set har fjernet skolepraktikken.
Det har især ramt unge med anden etnisk baggrund hårdt, fordi det i høj grad var dem, der kunne bruge skolepraktikken, og det er veldokumenteret, at en del af dem rent faktisk kunne få et arbejde efterfølgende.
Så jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til spørgsmålet: Hvad vil regeringen gøre for at mindske frafaldet af unge med anden etnisk baggrund på ungdomsuddannelserne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jeg er enig i, at det er et stort problem med frafaldet på erhvervs- og ungdomsuddannelser.
Men her er det så præcis de initiativer, som vi har taget og vil tage, der er de aktuelle, bl.a. at sørge for, at erhvervsuddannelserne er mere rettede til dem, som måske har en lidt svag boglig baggrund, men som godt kan og vil det praktiske.
Der er det jo tankevækkende, at når regeringen så kommer med konkrete forslag som f.eks. at give bedre og nemmere adgang til social- og sundhedsuddannelser, så folk kan komme ind med en mere praktisk baggrund, så stemmer Socialdemokraterne imod.
Når vi gør erhvervsuddannelserne generelt mere fleksible, så kan Socialdemokraterne ikke stemme for.
Ja, jeg giver ikke meget for, at man står og himler op her i Folketingssalen, når man så ikke er parat til at støtte, når der endelig kommer nogle konkrete forslag.
Det hele skyldes jo i virkeligheden, at i de 8-9 år, Socialdemokraterne havde regeringsansvaret, lod man bare stå til.
Det er det, der er årsagen til, at vi nu står og skal rydde op.
Men regeringen er gået i gang med at rydde op i det, Socialdemokraterne efterlod sig.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-27:
Statsministeren var i sit første svar til fru Christine Antorini inde på folkeskolen og brugte meget tid på det.
Derfor synes jeg godt, jeg kan tillade mig at spørge om, hvorvidt statsministeren synes, det er i orden, at ideologien går forud for de midler, der skal til for at sprede børn med anden etnisk baggrund fra skoler med høj koncentration.
Det er jo virkelig et spørgsmål om, at det er det frie valg af skole, der blokerer for spredningen af børn.
Virkeligheden er, at på f.eks. Nordgårdsskolen i Århus, hvor 100 pct. af børnene har en anden etnisk baggrund, er der ingen unge, der kommer i gymnasiet.
Der er en afgangskarakter for de børn, der går i en skole med 100 pct. børn med anden etnisk baggrund, på 4,9.
Er det tilfredsstillende for statsministeren, at ideologien i sådanne tilfælde går forud for spredningen af tosprogede børn?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Det her handler jo ikke om ideologi.
Det handler jo dybest set om en skoletradition, vi har i Danmark, nemlig at der er frit skolevalg.
Det er oven i købet grundlovsbestemt.
Her har forældrene lov til at beslutte, hvor deres børn skal gå i skole, om de skal gå i folkeskole, eller om de skal gå i privatskole.
Det er simpelt hen en grundlovsfæstet ret.
Jeg må da nok sige, at det er stærkt forbløffende, hvis fru Anne-Marie Meldgaard nu sætter spørgsmålstegn ved forældrenes frie ret til at vælge børnenes skole.
Når forældre vælger at flytte børn, så er det, fordi kvaliteten af undervisningen ikke er god nok.
Altså må vi sætte ind ved det, der er ondets rod, og ondets rod er, at det faglige niveau ikke er højt nok, og det er jo der, man skulle sætte ind.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-27:
Det svar tror jeg at mange folkeskolelærere f.eks. i Nordgårdsskolen i Århus vil være meget kede af, nemlig at få det stempel på sig, at de ikke er gode nok.
Det, som mit spørgsmål egentlig drejer sig om, er, om den iver efter at gøre noget ved integrationen, som statsministeren lige pludselig lægger for dagen, også kan bruges til noget i det virkelige liv, for hvis statsministeren vil være medspiller til at få en større spredning for at få en bedre integration, så er man også nødt til at sluge nogle kameler i den sammenhæng.
Vi hørte jo, at forældrene i det her område tigger og beder om at få en større spredning.
Er regeringen og statsministeren til, at vi går ind og kigger på det her problem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jamen regeringen har jo fremsat et forslag om det, der hedder Albertslundmodellen, hvor man kan foretage en spredning.
Men jeg synes, at vi nu lige skal holde fast i, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne her giver udtryk for.
Det er at stoppe det frie skolevalg.
Er det, Socialdemokraterne vil, virkelig at forbyde forældrene selv at vælge, hvor deres børn skal gå i skole?
Det er ret opsigtsvækkende, må jeg nok sige.
Jeg synes, vi skal holde fast ved det frie skolevalg, og så skal vi tage fat der, hvor problemet er, nemlig at det faglige niveau ikke alle steder er godt nok, og at det skal højnes.
Der vil jeg gerne for en ordens skyld sige til fru Anne-Marie Meldgaard: Jeg har ikke kritiseret lærernes undervisning, jeg har oven i købet været ude at besøge skoler, hvor der også under det nuværende system med frit skolevalg er et overordentlig godt fagligt niveau, også på skoler, hvor der er mange tosprogede elever.
Det kan godt lade sig gøre.
Der må man lære af de bedste eksempler, tage ved lære af dem og sikre, at det faglige niveau bliver højnet overalt.
Morten Bødskov (S), 2005-04-27:
Jeg synes, der er en lidt kedelig tendens her i de første par debatter, vi har haft med statsministeren.
Statsministeren er i hvert fald parat til én ting, og det er at kritisere alle andre end sig selv.
Man kan sige, at angreb er det bedste forsvar, og det er jo også meget sigende for den konsekvens, der er i regeringens udmeldinger og handlinger på integrationsområdet.
Statsministeren glemmer at sige, at årsagen til, at Socialdemokraterne ikke var meget for den aftale, der blev lavet på erhvervsskoleområdet, var, at man samtidig stort set afskaffede skolepraktikken.
Nu vil statsministeren temmelig sikkert sige som alle andre, man har diskuteret det her med, at det kommer helt af sig selv, der skal nok blive lavet de her skolepraktikaftaler.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om er angrebet, altså det bedste forsvar, fra statsministerens side.
Men kunne statsministeren ikke gøre mig den tjeneste lige at repetere, hvor mange nye ordinære uddannelsesaftaler der, efter at man har lavet den her ordning, rent faktisk er indgået?
Er der sket en stigning eller ej?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Nu er det jo altså Socialdemokraterne, der angriber, vil jeg gerne lige sige.
Hr. Morten Bødskov siger, at angreb er det bedste forsvar, men det er ikke mig, der kommer herned og angriber; jeg bliver angrebet, og så svarer jeg bare tilbage, at det er noget værre hykleri, at det netop er Socialdemokraterne, der kommer og angriber regeringen, når det, vi har overtaget, simpelt hen er ét stort rod efter 8-9 års forsømmelighed i udlændingepolitikken, hvor man bare har ladet udlændinge strømme ind i Danmark i et sådant omfang, at hverken kommuner, offentlige myndigheder eller erhvervsliv, ja, ingen, har kunnet opsuge det og skaffe tilstrækkeligt med uddannelsespladser og beskæftigelse.
Jeg forsvarer mig mod de angreb, som Socialdemokraterne helt urimeligt kommer med, og vil i øvrigt gøre opmærksom på, at siden vi trådte til som regering, er der kommet 12.000 ekstra indvandrere i beskæftigelse – fra ikkevestlige lande oven i købet.
Der er altså sket forbedringer af integrationsindsatsen.
Ellers må hr. Morten Bødskov stille spørgsmålet til undervisningsministeren, hvor det rettelig hører hjemme.
Men der er i hvert fald sket en stigning i antallet af ordinære uddannelsesaftaler.
Morten Bødskov (S), 2005-04-27:
Det må jeg sige er lidt overraskende, for jeg står faktisk her med de seneste opgørelser fra Undervisningsministeriet fra 10. marts 2005, som viser, at ser man på tallet af ordinære uddannelsesaftaler fra 2004 til 2005, procentvis ændring står der i den tredje søjle, så står der 0 pct.
Det hænger jo ikke rigtig sammen med det, som statsministeren siger, nemlig at der skulle være sket en stigning i antallet af ordinære uddannelsesaftaler.
Det virker en kende overraskende, at det skulle være tilfældet, men det kan selvfølgelig være, at der er kommet et meget stort boom, siden den her tabel er offentliggjort den 10. marts 2005, men jeg er ikke helt sikker på, det er tilfældet.
Når statsministeren taler om rod i udlændingepolitikken, så er jeg fuldstændig overbevist om, at er der én gruppe unge, som synes, regeringens politik er noget rod, så er det de unge indvandrere, som nu igen skal opleve, at de skal løfte telefonrøret 200 gange og få afslag, fordi de har det forkerte navn, når de ringer og spørger, om de kan få en praktikplads.
Den gruppe unge kunne tidligere færdiggøre deres uddannelse i skolepraktikken.
Det har regeringen afskaffet, og det er det, som er så katastrofalt, og det er det, vi forsøger at få statsministeren til at forholde sig til.
Det bliver igen modsvaret af et angreb om løsagtighed og slaphed i udlændingepolitikken, men det dækker jo over, at regeringen ikke har så meget som et eneste svar på, hvad der skal ske med de her unge, ikke ét.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jo, det har vi, nemlig at de skolepraktikpladser, som før ledte direkte ud i ledighed for langt de flestes vedkommende, nu bliver afløst af rigtige praktikpladser hos rigtige arbejdsgivere, fordi det leder, viser al erfaring og al statistik, i højere grad til beskæftigelse.
Nu vil jeg gerne sige til hr. Morten Bødskov: Jeg vil ikke gå længere ind i en diskussion om tal på et grundlag, jeg ikke kender.
Jeg har ikke fået det spørgsmål på forhånd, og den slags spørgsmål må i øvrigt stilles til undervisningsministeren.
Jeg vil bare sige til hr. Morten Bødskov, at i hvert fald ifølge de seneste oplysninger, jeg har, som jeg indrømmer ligger lidt tilbage, var der tale om en stigning i antallet af ordinære uddannelsesaftaler.
Det er bare, hvad jeg vil sige.
Men jeg vil gerne sige, at den aftale, vi har om erhvervsuddannelser, går ud på, at gammeldags skolepraktikpladser, hvor der er stor risiko for ledighed bagefter, bliver afløst af rigtige praktikpladser hos rigtige arbejdsgivere.
Det er en stor fordel for de unge, og det er også en stor fordel for unge indvandrere, fordi det er en type praktikpladser, der med større sandsynlighed giver rigtige job bagefter, og det må trods alt være det, det drejer sig om.
Christine Antorini (S), 2005-04-27:
Så vil jeg da blot orientere om, at det faktisk er sådan, at 75 pct. af de unge, der har haft en skolepraktikplads inden for bygge- og anlægsområdet, har fået job efter skolepraktikken, så der er faktisk rigtig mange, der kan få job.
Men det, jeg ville spørge om her til sidst, er, at hvis nu jeg havde været statsministeren, så ville jeg jo tværtimod have takket Socialdemokratiet for at have været med til at gennemføre nogle af de stramninger, som er nødvendige for, og det er jeg enig i, at vi i højere grad kan gennemføre en integrationspolitik.
Jeg må også forstå den melding, som statsministeren kom med tidligere, sådan, at statsministeren er helt enig i de målsætninger, Socialdemokratiet har sat sig, bl.a. at øge antallet af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse, og så har vi jo et godt grundlag at diskutere videre på.
Mit spørgsmål går så på regeringsgrundlaget.
Statsministeren lægger jo megen vægt på, at her kan man se konkrete initiativer, men så vidt jeg kan se, er der kun ét initiativ i regeringsgrundlaget, som vedrører den gruppe, og det er Dansk Folkepartis initiativ til at genindføre mesterlæren – vel vidende at der ikke er nogen arbejdsgivere, der har efterlyst at få unge, som ikke har nogen forudsætninger på det faglige plan, i mesterlære.
Er der andre initiativer i regeringsgrundlaget vedrørende ungdomsuddannelserne, jeg har overset?
Jeg kan forstå, at det er det, vi skal forhandle videre ud fra.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Det er simpelt hen det, det handler om, det skal ikke være sådan, at unge mennesker er afskåret fra at få en uddannelse, fordi de måske har lidt svært ved det boglige eller det teoretiske, men godt kan og vil udføre det praktiske arbejde.
Det er altså forbløffende for mig, at Socialdemokratiet, som bryster sig af at være et arbejderparti, har en sådan ringeagt over for praktisk arbejde, at det bliver betragtet som en devaluering af uddannelser, at man lægger vægt på en praktisk arbejdsindsats.
Det burde da være et adelsmærke for et arbejderparti at fremme uddannelser, der også henvender sig til dem, som måske ikke lige er allerstærkest til det boglige, men det viser bare, at Socialdemokratiet har hævet sig op i skyerne og langt væk fra almindelige menneskers hverdag, mens vi prøver at tage vores udgangspunkt i det, der er det reelle problem, nemlig at der er for mange unge indvandrere, som har svært ved at klare de teoretiske og boglige krav på erhvervsuddannelserne og derfor har behov for at komme i gang med noget mere praktisk.
Så skal det teoretiske nok komme senere.
Socialdemokratiet får rig lejlighed til at tage stilling, når regeringen kommer med de konkrete forslag, herunder forslaget om at give en uddannelsesgaranti til 18-19-årige mod, at de selvfølgelig ikke kan hæve kontanthjælp.
Alt det får Socialdemokraterne rig lejlighed til at tage konkret stilling til her i Folketingssalen, og så er det ikke længere bare snak, så er det handling.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mette Frederiksen (S), 2005-04-27:
»Vil statsministeren oplyse, hvilke initiativer regeringen har taget for at fremme integrationen af kvinder med etnisk minoritetsbaggrund?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Med det, fru Elsebeth Gerner Nielsen siger nu, går jeg ud fra, at Det Radikale Venstre stiller sig positivt over for L 79, som netop går ud på at skærpe kravene om danskundervisningen for familiesammenførte.
Så vil jeg i øvrigt lige afvise fru Elsebeth Gerner Nielsens påstand om, at det går tilbage på alle fronter med integrationsindsatsen.
Det er faktisk sådan, at beskæftigelsen, siden vi trådte til som regering, blandt indvandrere fra ikkevestlige lande er steget med 12.000.
Og det er en væsentlig ting for integrationen at øge beskæftigelsen blandt indvandrere.
Så er jeg bare nødt til igen at sige, at det nærmer sig hykleri, når netop et folketingsmedlem fra Det Radikale Venstre stiller sig op og kritiserer indsatsen, for er der nogen, der virkelig er ansvarlig for, at det danske samfund har haft svært ved at klare integrationsopgaven og der nu forestår en kæmpeoprydningsopgave, er det Det Radikale Venstre, som sammen med Socialdemokraterne sad i regering fra 1993 til 2001 og lod udlændingepolitikken sejle, kørte det slapt i et sådant omfang, at der kom 83.000 indvandrere fra ikkevestlige lande i perioden 1993-2001.
Det hører alt sammen med, når vi snakker integrationsindsats ...
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-27:
Jeg synes, det er meget interessant at følge statsministeren, som på en eller anden måde formår at få det til at fremstå, som om regeringen har gjort vanvittig meget de sidste 4 år for at forbedre integrationen.
Men desværre må man bare konstatere, at på alle vigtige områder går det tilbage, også når det f.eks. gælder indvandrerkvinders integration, og en af grundene til det er, at indvandrerkvinder ikke kommer til danskundervisning.
Det er stadig sådan, at det ikke er en forudsætning for at få familiesammenføring, at man går til dansk.
Allerede i folketingssamlingen 2001-02 fremsatte Det Radikale Venstre forslag om, at forudsætningen for at få familiesammenføring skulle være, at man gik til dansk, og hvis man ikke udviste vilje til at gå til dansk, skulle man ikke have sin midlertidige opholdstilladelse forlænget.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Hvorfor stemte regeringen imod det forslag, som jo vitterlig kunne bidrage til en forbedret integration af ikke mindst indvandrerkvinderne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jamen det at kunne tale dansk er jo simpelt hen et grundvilkår for at sikre en fornuftig integration i det danske samfund, så det kan vi ikke være uenige om.
Så må vi diskutere, hvilke midler vi skal bruge.
Regeringen har virkelig fremlagt mange forskellige initiativer, men vi siger ikke, at situationen er tilfredsstillende, for det er den helt oplagt ikke.
Derfor er der brug for, at alle gode kræfter står sammen om at iværksætte målrettede initiativer, som kan rette op på danskkundskaberne, som kan sikre, at unge indvandrere gennemfører deres uddannelse, og som kan bidrage til, at vi får skabt flere job til indvandrere.
Målene tror jeg ikke nogen kan være uenige om, det er midlerne, der er afgørende, og regeringen har altså taget en række initiativer.
Vi kommer med flere, og jeg håber, Socialdemokraterne vil se fordomsfrit på det, vi kommer med.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-27:
Jeg er meget tilfreds med statsministerens svar i denne sammenhæng, men jeg efterlyser selvfølgelig et svar på, om det kunne være et område, hvor vi kunne lave en fælles indsats for de kvinder, vi taler om her, ikke mindst af hensyn til deres børn.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at de børn også har en mor, som kan følge dem til skolekonsultation og til læge og til sundhedsplejerske, og det mindste krav, vi må stille i forbindelse med integration og ret til at modtage ydelser her i Danmark, må vel være, at de kan tale dansk.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jeg synes, det er en klar fordel, hvis kvinder fra etniske minoriteter kommer ud på arbejdsmarkedet og deltager i det offentlige liv i det hele taget, men jeg vil ikke stå her og tage stilling til konkrete forslag.
Dem må fru Anne-Marie Meldgaard diskutere med beskæftigelsesministeren eller integrationsministeren eller en anden minister, som har med de pågældende sager at gøre.
Men jeg deler det synspunkt, at vi må tilstræbe, at kvinder fra etniske minoriteter ikke bare lukker sig inde derhjemme, men kommer ud og deltager i det offentlige liv i det hele taget.
Christine Antorini (S), 2005-04-27:
Jeg bliver nu allerførst nødt til at sige, at jeg faktisk hørte, at statsministeren kaldte det, der kom ud af Marienborg, en detalje, men jeg hørte så også svaret.
Og jeg vil da personligt sige, at jeg faktisk er meget glad for det initiativ, som statsministeren tog, fordi jeg synes, det er utrolig vigtigt langt om længe at få samlet den brede kreds – den kunne måske have været bredere – af mennesker, der direkte er involveret i hele integrationsspørgsmålet.
Jeg hørte så også, at statsministeren i sit sidste svar sagde, at det jo var dejligt, at Socialdemokratiet var begyndt at interessere sig for integration, og at det da var nogle fuldstændig harmløse målsætninger, som statsministeren var blevet præsenteret for af fru Helle Thorning-Schmidt her i sidste uge.
Det synes jeg er godt, og jeg vil tage det som et signal om, at de målsætninger er nogle, som vi uden problemer kan blive enige om.
En af de målsætninger, der var i Socialdemokratiets udspil, og som præcis har med det her spørgsmål at gøre, var: Hvordan ønsker statsministeren at gøre noget ved det kæmpestore problem uddannelse, som statsministeren selv understregede efter Marienborgmødet var et hovedindsatsområde, fordi antallet af unge med anden etnisk baggrund, der falder fra en ungdomsuddannelse, er steget i de 3 år, hvor regeringen har haft mulighed for at gøre noget ved det?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-27:
Jeg synes også, jeg vil kvittere for regeringens lovforslag nr. L 79, som styrker danskundervisningen af indvandrere, der kommer her til landet.
Socialdemokratiet støtter det også, men vi synes bare ikke, det er nok, når det gælder om at få fat på den gruppe, som rent faktisk bare kan sidde hjemme ved køkkenbordet og lære dansk i stedet for at komme uden for de fire vægge og blive integreret i det danske samfund.
Jeg har et andet spørgsmål til statsministeren i den sammenhæng.
Det er jo sådan i dag, at ifølge arbejdsmarkedslovgivningen kan kvinder med anden etnisk baggrund få en lad mig væreydelse mod at blive hjemme, ikke integrere sig i samfundet og også holde børnene hjemme, og vil statsministeren overveje, om alene det at kræve rådighed er et tilstrækkeligt integrationskrav for ikke mindst kvinder af anden etnisk baggrund, der er familiesammenført her til landet?
Jeg synes, det er skammeligt, hvis det, vi kan tilbyde, kun er sådan en lille ussel ydelse, og vi i øvrigt bare lader dem være og ikke sørger for, at de bliver en del af det danske samfund.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jeg vil gerne sige til fru Mette Frederiksen, at jeg ikke har taget konkret stilling til et forslag om disse individuelle forløb, for det afhænger jo fuldstændig af, hvad der kommer til at ligge i det, og hvilke familiesammenførte det drejer sig om.
Familiesammenføringer er jo mange ting, og det må man være opmærksom på.
Jeg sagde bare, at jeg synes, det er en så vigtig opgave, at man må være åben over for alle gode forslag og initiativer, og det håber jeg også Socialdemokraterne er over for regeringens forskellige forslag.
Så vil jeg sige, at når det handler om integration af etniske minoritetskvinder, er det jo en opgave, der meget ligner den, der i det hele taget skal gøres for at skaffe flere i arbejde.
F.eks. har regeringen skærpet reglerne om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og når vi taler om at få kvinder fra etniske minoriteter i aktivitet frem for på overførselsindkomst, tror jeg, det i høj grad er aktuelt, at der er tilstrækkelig håndfaste regler om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.