runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2005-12-08:
Jeg glæder mig da til, at vi får dobbeltspor helt til Ringkøbing og Velling også.
Men det tvivler jeg nok på vi får inden for hr. Morten Helvegs tid på denne plads.
En anden ting, jeg lagde mærke til, var, at det der med fjernelse af ejendomsskatten også var De Radikale meget imod.
Hvad er begrundelsen for, at vi skal have den særordning her i Danmark, at vi skal betale ejendomsskatter og jordskatter, som man ikke gør andre steder?
Går hr. Morten Helveg Petersen ikke ind for lige og fair vilkår, afvikling af landbrugsstøtte og det hele som vi andre?
Skal der være særregler på området fortsat, eller har De Radikale en helt anden opfattelse af, at det altså er noget, der bare skal bekæmpes med vold og magt, altså jordbruget?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jamen det er da også en fornøjelse, at hr. Jens Kirk så kommer over og hjælper os med vores livsførelse, eller hvad det måtte være.
Af samme grund burde hr. Jens Kirk jo være en glad mand i dag, ikke mindst ved læsning af Det Radikale Venstres ændringsforslag, fordi vi jo bl.a. foreslår takstnedsættelser i den kollektive trafik, så hr. Jens Kirk forhåbentlig med de planer, der ligger på området, hvor Det Radikale Venstre jo er en medspiller, kan nå hurtigere frem og oven i købet til en billigere pris – hvis han altså vælger at tage toget.
Jens Kirk (V), 2005-12-08:
Jeg har altid godt kunnet lide at komme over og besøge De Radikale i København, også hr. Morten Helveg Petersen.
Men hvad er dog begrundelsen for, at jeg som provinsboer skal betale ekstra og som erhvervsmand skal betale ekstra ud fra De Radikales synspunkt for at komme her til København?
Med toget tager det altså 5 timer ovre fra Vestkysten at komme herover, men med fly tager det da kun et par timer.
Hvorfor må jeg ikke for en rimelig pris komme herover og hjælpe københavnerne med deres livsførelse herovre?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Må jeg sige, at det er en ret mystisk tolkning fra hr. Peter Christensens side, forstået på den led at vi da i hvert fald ikke er løbet mere fra den, end regeringen selv er i givet fald.
Jeg tror faktisk, at vi er blevet overhalet af regeringen, hvis endelig vi skal ud i den form for terminologi.
Lad mig i øvrigt sige, at hvad angår den offentlige udgiftsudvikling, så overholder regeringen ikke selv de her målsætninger.
Det har vi jo konstateret.
Det står i finansredegørelsen.
Vi kan læse, at man år efter år er kommet i Folketinget og har sagt, at til næste år bliver udgiftsvæksten meget lavere, hvad man i øvrigt ikke har kunnet holde.
Dertil kommer, at man stadig væk skylder svar på skabelsen af 60.000 arbejdspladser, som jo også indgår i 2010-planen, og bl.a. derfor er det så perspektivløst med det her skattestop i forhold til andre modeller på området.
Det Konservative Folkeparti havde tidligere et forslag, det ved jeg så ikke om de har længere.
Se, det ville være en hjælp for at realisere 2010-planen, men den står regeringen jo selv i vejen for.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Ideen med 2010-planen er at sikre, at der er en betydelig gældsafvikling, og derfor har jeg svært ved at se, hvad det er, der bekymrer Det Radikale Venstre.
Vi har aldrig haft en så markant afvikling af gæld, som vi har lige nu, så påstanden om, at vi ikke opfylder målene for 2010planen, har jeg simpelt hen svært ved at forstå.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Det, som er regeringens erfaringer på området her, er jo en systematisk undervurdering af udviklingen i det offentlige forbrug.
Når hr. Peter Christensen spørger mig og Det Radikale Venstre om vores syn på styring af de offentlige udgifter, så må man konstatere, at vi sådan set er mere hellige end paven selv i Det Radikale Venstre, for vi bliver overhalet indenom eller udenom – om man vil – af regeringen selv i flere omgange.
Det er faktisk historikken siden 2001, 2002.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Altså, reelt set mener jeg ikke, at vi har et problem med offentligheden i det her spørgsmål.
Alle ved jo, at vi har en lang demokratisk tradition, og at vi har kontrol med ministrenes arbejde.
Kan vi ikke kontrollere dem på den ene måde, så kan vi på den anden, og jeg skal garan tere for, at ministeren jo ikke kan røre sig, hvis ikke der er et flertal i Folketinget, som mener, at det, han gør, er rigtigt.
Så jeg kan slet ikke forstå, at det er kommet dertil, at et så relativt simpelt ændringsforslag har fyldt så relativt stor en del af debatten.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Det Radikale Venstre og i særdeleshed hr. Morten Helveg Petersen har i flere tidligere omgange været meget optaget af rammerne for det offentlige forbrug.
Nu fik vi efter debatten med Socialdemokraterne fundet ud af, at der ingen rammer var for dem.
Ca. 1 pct. blev der sagt, og så havde man i øvrigt fremsat forslag, der svarede til 2,5 pct.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Misforstå mig nu ret.
Det er altså 0,5 pct. plus 0,5 pct.
Hvis man har en underfinansiering på 3,5 mia., vil det jo betyde, at den samlede vækst er 1 pct.
Men lad det nu ligge.
Jeg synes, det var rimeligt, om man gik hjem og finkæmmede det, og jeg synes, at ansvarlig politik er selv at finansiere sine forslag.
Sådan havde jeg også forstået Det Radikale Venstres attitude.
Så kritiserer hr. Morten Helveg Petersen vores forslag om afskaffelse af passagerafgiften.
Hvad synes hr. Morten Helveg Petersen så, vi skulle gøre?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jeg har ikke set de beregninger, som hr. Christian Wedell-Neergaard har i hånden.
Dem vil jeg være meget interesseret i at se.
Så det kan jo kun bekræfte hr. Christian Wedell-Neergaards indtryk af Det Radikale Venstre som et meget ansvarligt parti, hvad angår den økonomiske politik.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Hr. Morten Helveg Petersen startede med at sige, at det radikale forslag er fuldt finansieret.
Det havde jeg egentlig også forventet, idet Det Radikale Venstre jo er et yderst ansvarligt parti, der kommer med vidtgående reformforslag, som vi i øvrigt i Det Konservative Folkeparti er meget enige i der er et behov for.
Så jeg havde også forventet, at det var fuldt finansieret.
Men hvad er ordførerens kommentarer til de beregninger, som er lavet i Finansministeriet, om, at det er underfinansieret med 3,5 mia. kr. og ville udvide det offentliges forbrug med 0,5 pct. i forhold til det, vi kender i finansloven?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Vi arbejder meget med, hvordan vi kan bruge et princip om friere rammer for tilrettelæggelsen og varetagelsen af opgaver lokalt.
Line Barfod (EL), 2005-12-08:
Jeg skal bare høre, hvordan man forestiller sig at gøre noget ved nedslidningen for f.eks. dem, der gør rent, dem, der er hjemmehjælpere, dem, der tager sig af vores børn i daginstitutionerne.
Har De Radikale andre forslag til at stoppe nedslidningen der, end at man bliver flere om at dele arbejdet, så man ikke skal løbe helt så stærkt, men kan holde til at have det arbejde et helt arbejdsliv og samtidig jo også kan levere en langt bedre service?
For noget af det, der virkelig slider på mennesker, er, når det simpelt hen ikke er fysisk muligt for dem at gøre deres arbejde ordentligt.
Især er det hårdt, når man arbejder med andre mennesker og skal tage sig af dem.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Det er vi meget optaget af, men vi er i første omgang ikke parate til at gå så vidt som det, Enhedslisten foreslår i sit ændringsforslag.
Line Barfod (EL), 2005-12-08:
Vi har jo en meget stor velfærdsudfordring.
Her tænker jeg ikke på Velfærdskommissionens mærkværdige computerberegninger, men derimod på det problem, vi står midt i i dag med, at vi har over 900.000 mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, bl.a. fordi mange af dem er blevet nedslidte og syge af at være på arbejde, samtidig med at vi har over 2 millioner mennesker, der løber alt for stærkt på deres arbejde og risikerer selv at blive nedslidt senere.
Vi har jo foreslået, at man gør op med kassetænkningen og flytter rundt på pengene, så vi i stedet for at give penge for, at folk går arbejdsløse på dagpenge, så giver dem løn for at lave nogle af de helt nødvendige velfærdsopgaver som at tage sig af vores børn og syge og ældre.
Det var jo det, vi startede på under SR-regeringen med servicejobbene.
Jeg vil gerne høre, om De Radikale vil stemme for det forslag fra Enhedslisten om, at vi gør op med kassetænkningen og begynder at få folk ind på arbejdsmarkedet og sikrer, at de kan holde et helt arbejdsliv.
Lise von Seelen (S), 2005-12-08:
Det glæder mig da trods alt, at der er en anden positiv holdning og indfaldsvinkel til kommunernes måde at lægge budgetter på, end vi hørte fra Venstres side.
Vi kan i de her dage se et slogan, hvor De Konservative siger, at man ikke vil lægge regningen i børneværelserne.
Hos os har vi det sådan, at vi så gerne vil sikre lige muligheder for de børn, der bor i de børneværelser.
Nu hørte jeg et tidligere svar, som sagde, at ordføreren ikke opfattede det, som om man ville komme ind og berøre de sociale budgetter, kommunerne har lagt for 2006.
Hvis det nu viser sig, at kommunerne kommer tilbage og fortæller os, at de ikke kan foretage øvelsen uden at berøre de sociale budgetter, vil De Konservative så være med til at sikre gode og lige muligheder for de børn, der bor i de børneværelser lige nu og her?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Jeg har jo fulgt debatten i Udvalget for Forretningsordenen og set indstillingen fra Folketingets Administration.
Jeg har set papirerne fra Justitsministeriet.
Der er ikke noget, der får de røde lamper til at lyse.
Jeg mener, det her ligger inden for god lovkvalitet, så jeg kan fuldt ud bekræfte, at det gør det.
Lise von Seelen (S), 2005-12-08:
Jeg vil gerne spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, om han har den samme opfattelse af, hvordan kommunerne budgetlægger, som Peter Christensen fra det andet regeringsparti, for da han var ordfører og var på talerstolen, sagde han, at de bare fyrer pengene af og lægger sig på den højeste fællesnævner i de nye kommuner.
Og det bærer jo sådan hen mod at tænke: Nå, jamen med de der 3 mia. kr., så kan de lære det, kan de.
Jeg vil godt spørge, om De Konservative deler det synspunkt og har den mistillid til kommunerne, at de sådan set bare fyrer pengene af og lægger sig på den højeste fællesnævner i den fælleskommunale bestræbelse, de er i gang med derude lige præcis i de her måneder.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Hvis ordføreren ikke finder, at der er tale om et historisk skridt, så må det jo være, fordi ordføreren har været en tur neden om Estrup i Samtaleværelset for at kigge på, hvad han har foretaget sig i sin tid.
Det er da den eneste forklaring, der kan være på det her.
Det er da et historisk skridt.
Her tænker jeg så på tiden efter systemskiftet, men hvis hr. Christian Wedell-Neergaard er tilbage i tiden før systemskiftet, så begynder det at hænge sammen, så begynder jeg at kunne forstå, hvad det er, der er baggrunden for argumentationen her.
Det er et historisk skridt.
Det er derfor, der er en frustration, der ikke bare er ærlig, men også temmelig inderlig, hvilket jeg håber ordføreren kan forstå.
Det, som er vores ærinde, er, at vi gerne vil diskutere det her i al offentlighed på helt sædvanlig vis.
Det vil regeringen og Dansk Folkeparti ikke, og det vil Det Konservative Folkepar ti åbenbart heller ikke.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Jeg har ikke opfattet dette som et historisk skridt, hvor parlamentet afgiver kompetence på et centralt område.
Jeg har betragtet det som en midlertidig situation, hvor der foreligger noget helt ekstraordinært, idet vi har foretaget og gennemført en kommunalreform, der giver nogle helt ekstraordinære vilkår.
På baggrund af de erfaringer, som vi fik i 1970, hvor de offentlige budgetter voksede mest nogen sinde, har regeringen sagt: Det må ikke ske igen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Ordføreren sagde i en tidligere bemærkning, at han kunne forstå, at der var en ærlig frustration i oppositionen, og det er helt korrekt, at det er der i forhold til bemyndigelsen, i forhold til anmærkningerne, i forhold til det historiske skridt, der tages med den her finanslov og anmærkningerne hertil.
Jeg hører den konservative ordfører sige, at der kommer et orienterende aktstykke, som man så kan tage stilling til.
Er pointen her ikke, at Finansudvalget netop ikke kommer til at tage stilling til det?
Spørgsmålet er derfor: Hvordan i alverden kan Det Konservative Folkeparti med den tradition, man i øvrigt har i det parti for, at tingene skal gå ordentligt for sig, gå med til det her?
Det er altså meget, meget svært at forstå.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Da jeg sad i amtet, ønskede jeg størst mulig indflydelse på det, der foregik, og dermed indflydelse på den prioritering, der blev foretaget, og så sørgede jeg i øvrigt for, at vi overholdt alle de aftaler, vi havde indgået.
Her er der indgået en aftale i fællesskab, og den aftale skal overholdes.
Så må man selv foretage den prioritering, der er nødvendig.
Der er penge til gymnasiereformen, der er penge til medicin.
Det er forkert at fremstille det, som om der skal ske en besparelse.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Det tror jeg de bliver rigtig glade for at høre – at det, de i virkeligheden skal i gang med nu, når de åbner budgetterne, er, at de overhovedet ikke skal spare, de skal bare ombudgettere.
Det må virkelig være en lettelse for dem.
Der er jo ligesom tale om, at forventningerne til og forudsætningerne for de budgetter, der er blevet lagt for 2006, ikke holder i forhold til de oprindelige aftaler, der er indgået, og det vil sige, at så skal man nødvendigvis neddrosle aktivitetsniveauet.
Så vil den konservative ordførers mystiske bortforklaring her altså ikke være til særlig megen glæde ude i amterne eller i f.eks. Køge Kommune – lad os bare tage den som udgangspunkt – hvor man jo også skal til at genåbne budgetterne.
Så er det ikke en lidt tarvelig politik, når man stiller sig op og siger: I har pengene, men I må ikke bruge dem, for vi bestemmer, ved at vi sætter en ramme; I skal så i øvrigt begynde at drosle ned med hensyn til, hvad I mener behovet er, det vil vi ikke blande os i, I kan bare selv klare det derude?
Er det ikke rimelig tarveligt?
Hvordan tror ordføreren at han ville have haft det med at skulle implementere en sådan politik, dengang han ikke sad i Folketinget, men i amtet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Der er jo ikke tale om en besparelse.
Der er tale om, at amtets budget fortsat kan udvides med 0,5 pct. plus prisudviklingen, og dette er jo grundlaget for budgetlægningen.
Så der er altså ikke tale om, at vi skal spare hverken på medicin- eller gymnasieområdet.
Derfor må jeg afvise, at mine kolleger skal have besked om at spare.
De skal have besked om at budgettere inden for den ramme, som deres egen forening, Amtsrådsforeningen, har aftalt med staten.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jeg kan forstå, at den konservative ordfører bakker varmt op om, at der skal være orden i den kommunale økonomi.
Så er jeg jo vidende om, at den konservative ordfører har haft et meget stærkt lokalt engagement f.eks. i Roskilde Amt.
En del af overskridelserne i øjeblikket af de budgetter, som er blevet lagt i amterne, er bl.a. sket på grund af øget brug af medicin, og på grund af at der er flere gymnasiepladser end planlagt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Jeg synes jo ikke, at man flytter beslutningskompetencen fra Folketinget.
Der bliver jo fremsendt et orienterende aktstykke til Finansudvalget.
Det orienterende aktstykke kan man så tage stilling til.
Der er tale om et ændringsforslag til finansloven, der drejer sig om kommunernes og amternes økonomi ligesom så mange andre ændringsforslag, som også berører kommuners og amters økonomi.
Jeg kan slet ikke forstå den bekymring, som hr. Ole Sohn i virkeligheden nærer.
Jeg kan mærke, at der er en virkelig ærlig frustration, og der må man sige, at jeg slet ikke har opfattet det på den måde.
Ole Sohn (SF), 2005-12-08:
Jeg er helt opmærksom på, at det, regeringen er i gang med, er at give amterne og kommunerne et såkaldt siciliansk tilbud.
Men det var ikke det, der var spørgsmålet.
Spørgsmålet er ikke, om der er et politisk flertal, som ønsker at gribe ind over for amter og kommuner.
Det er manifesteret.
Det vil Det Konservative Folkeparti, det vil Venstre, og det vil Dansk Folkeparti.
Det flertal er der.
Det er måden, det sker på.
Mit spørgsmål var: Hvorfor ønsker Det Konservative Folkeparti ikke, at beslutningsprocessen foregår, sådan som vi normalt gør? Hvis regeringen ændrer på forholdene, så fremsætter man et lovforslag eller fremsender et aktstykke til Finansudvalget.
Hvorfor bruger man ikke den proces, som er den almindeligt anvendte?
Det er ikke særlig retskaffent.
Det er faktisk tværtimod det stik modsatte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Det er lidt paradoksalt, når man tænker på forløbet her i efteråret i forbindelse med førtidspensionisterne, hvor Socialdemokratiet den ene dag ikke mente, det var et område, man skulle prioritere, for den næste dag at mene, at det var et af de allerhøjst prioriterede områder.
Så det er lidt pudsigt at høre fru Mette Frederiksens tale her i dag.
Når man bare lige forholder sig til politik sådan på nogle måneders basis, så er det helt fantastisk, som Socialdemokratiet kan agere alt afhængigt af, hvem der taler og i hvilket toneleje.
Jeg sagde, og det kan fru Mette Frederiksen så høre eller lade være, at vi, når vi laver aftaler med regeringen, har fokus på, hvordan vi hjælper mennesker i en udsat situation.
Der kan vi somme tider være uenige om, hvilke metoder man skal tage i anvendelse, hvad det er, der vil være den rigtige hjælp, men jeg tror ikke, vi kan være uenige om, at der er mange mennesker, der lever en udsat tilværelse, og som har behov for en større håndsrækning fra det offentlige Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2005-12-08:
Men hvis man forholder sig så aktivt til det, som hr. Kristian Thulesen Dahl siger, hvorfor skal det så være så uambitiøst?
Hvorfor er det så sådan, at det i år er nogle af førtidspensionisterne i Danmark, der kan få et økonomisk løft, når vi samtidig kan se, at eksempelvis gruppen af enlige forsørgere, enlige mødre, unge, danske kvinder, der lever med børn, ikke kan få deres hverdag til at hænge sammen, fordi der bliver skåret ned i kommunerne, fordi de har fået skåret deres kontanthjælp ned, fordi der i øvrigt er foretaget en række politiske ændringer, der simpelt hen bare gør livet mere besværligt for denne her gruppe af mennesker?
Hvor er ambitionsniveauet henne, hvad angår dem?
Hvordan kan man acceptere som parlamentarisk grundlag, at antallet af besøgende på herberg, antallet af mennesker, der har behov for varmestuer, er støt stigende, at antallet af danskere, der bliver sat ud af deres lejligheder, eksploderer i de her år?
Hvor er ambitionsniveauet, hvad angår de mennesker?
Er det sådan, at man finder én gruppe, som man sælger, præsenterer og flyver højt på, mens alle de andre grupper kan få lov til at sejle deres egen sø?
Det er da en bemærkelsesværdig socialpolitik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Jeg er ikke enig.
Jeg er ikke enig i, at der ikke i de aftaler, vi laver med regeringen, hver gang bliver presset på fra vores side for at få sat penge af til nogle af de mest udsatte i vores samfund.
Det har vi gjort hver eneste gang, vi har lavet større aftaler; der har vi fået afsat penge til det.
Senest har vi så altså haft fokus på førtidspensionisterne, som er nogle af dem, der får de laveste satser.
Vi har i aftalen for finansloven for næste år fået afsat det, der brutto svarer til knap 1 mia. kr., 1.000 mio. kr., ekstra til førtidspensionisterne på de laveste satser.
Der er ingen tvivl om, at mange af de udsatte folk lever af en førtidspension fra det gamle system på en af de lave satser, og de vil få en forbedring ved, at vi hæver deres niveau.
Så jeg er simpelt hen ikke enig i, at vi ikke tager udgangspunkt i, at der er mange mennesker i det her samfund, der lever en udsat tilværelse og skal have en ekstra hjælp.
Det forholder vi os til.
Det har vi bl.a. gjort med den her aftale i forhold til førtidspensionister.
Mette Frederiksen (S), 2005-12-08:
Som det allerede har været frembragt i debatten, så modtog vi i Folketinget i tirsdags en rapport, der meget, meget klart påviser, at de dårligst stillede i det her samfund, nogle af de mest udsatte mennesker, har fået det dårligere i løbet af de seneste 4 år.
Faktisk er det sådan, at 66 pct. af de organisationer, der arbejder med de her mennesker, siger, at deres brugere – det er hjemløse, det er sindslidende, det er enlige mødre for at nævne nogle eksempler – har fået det dårligere eller lidt dårligere i løbet af de seneste 4 år.
Jeg synes, hr. Kristian Thulesen Dahl bliver nødt til i dag at forholde sig til, at det, at de mennesker har fået det dårligere, er et konkret resultat af nogle helt konkrete politiske beslutninger: dels at man ikke ønsker fra regeringens og Dansk Folkepartis side at føre den rigtige socialpolitik, dels at der bliver skåret ned på kommunerne.
Hvordan harmonerer det i øvrigt med, hvad Dansk Folkeparti går rundt og siger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Nej, sådan synes jeg ikke man kan sige det.
Der er i aftalen om forbedringer på kræftområdet nogle driftsudgifter, nogle anlægsudgifter.
De anlægsudgifter, der er til bl.a. at købe nye strålekanoner, kan lånefinansieres.
Det er fuldstændig rigtigt.
Og det er også meget naturligt, at det er sådan, for det skulle gerne resultere i, at man får bedre apparatur, der gør, at man kan behandle flere mennesker, så man også får en bedre drift.
Der er faktisk en sammenhæng i tingene.
Så der ligger et stort løft på kræftområdet, hvis vi får gennemført den Kræftplan II, som vi aftalte med regeringen i sommer, og det er vores agt at følge det til dørs, så vi sikrer, at det rent faktisk sker.
Men jeg skal også samtidig sige, at alle ting ikke dermed er løst på kræftområdet, for vores ambition er, at vi også laver yderligere forbedringer, når vi når frem til 2007, 2008 osv., altså at vi fortsat ser på, hvordan vi kan forbedre behandlingen af vores kræftramte.
Ole Sohn (SF), 2005-12-08:
Nu er det sådan, at jeg i det hjem, jeg er opdraget, fik det indtryk, at konservative ofte godt kunne være retskafne folk, som havde respekt for folkestyret.
Derfor vil jeg godt spørge Det Konservative Folkepartis ordfører: Hvad er grunden til, at Det Konservative Folkeparti er med til at træffe en beslutning, som flytter beslutningskompetencen fra Folketinget over på ministergangene, uden at man får den parlamentariske behandling af det indgreb, som regeringen nu planlægger over for amter og kommuner, med det resultat, at serviceniveauet falder ude i amter og kommuner?
Man har jo kendt til det her lang tid før valget.
Da sagde man godt nok ikke noget, men selv fra nu og til det skal effektueres er der rigelig mulighed for at lave et aktstykke, som kan forhandles på regulær vis.
Hvad er egentlig årsagen til, at Det Konservative Folkeparti på den måde er med til at undergrave folkestyret og dermed parlamentets funktion som det sted, hvor man træffer beslutningerne?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Fru Lise von Seelen ved jo godt, at jeg selv var ordfører på hele det kommunale spørgsmål for Det Konservative Folkeparti, og at vi netop drøftede spørgsmålet om harmonisering af serviceniveauet i kommunerne.
Fru Lise von Seelen ved også godt, at vi der drøftede, hvilket serviceniveau man skulle lægge sig på, hvis der var flere forskellige serviceniveauer i kommunen, så jeg kan absolut ikke nikke genkendende til, at nogen på nogen måde fyrer penge af.
Der er tale om, at man skal have tilpasset budgetterne, og der må man altså gå ind og foretage en sædvanlig prioritering, og der behøver man ikke at lægge sig på højeste fællesnævner hver gang.
Men der er jo også tale om, at mange kommuner ser en mulighed for at foretage en omstrukturering, nybyggerier osv., og det er alt sammen det, vi skal kigge på nu.
Men at beskylde kommunerne for, at de fyrer pengene af, mener jeg vil være helt forkert.