Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Der bruges en række ord i det her beslutningsforslag, som Enhedslisten kan tilslutte sig: Elever skal i uddannelsessystemet »personligt udvikles til at erkende betydningen af at være mestre i deres eget liv«.
Det tilkendegives også, at man skal tage medansvar for samfundsudviklingen, og hvis det betyder, at man i det danske uddannelsessystem skal tage udgangspunkt i den enkelte elev, at det er den enkelte elev, der skal have mulighed for at udvikle sig som individ, være med til at tage ansvar for hverdagen på skolen gennem medansvar og indflydelse, udvikle engagement og samfundsbevidsthed, ja, så er det jo målsætninger, som vi absolut kan tilslutte os.
Bl.a. derfor ser vi det i Enhedslisten som helt centralt at udvikle demokratiet i uddannelsessystemet.
Det tror vi kan give et bidrag til engagement og selvfølgelig også til det, som man her i forslaget kalder lysten til at være med i et samfundsengagement, i et iværksætterengagement.
I Undervisningsministeriets betænkning fra 1995 om en samlet iværksætterstrategi på undervisningsområdet er der således en række fornuftige pædagogiske overvejelser om betydningen af at lære at arbejde problemorienteret og deltagerstyret osv. - elementer, som, hvis de blev til virkelighed i den danske folkeskole, uden tvivl ville give undervisningen et løft.
Når man læser bemærkningerne til beslutningsforslaget, er der imidlertid et par bemærkninger, som gør, at jeg ikke er helt sikker på, at hr. Aage Frandsens tolkning er korrekt.
Det er muligt, den er rigtig, men jeg vil gerne sætte spørgsmålstegn ved, om den er rigtig.
Så vidt jeg kan se, kan bemærkningerne tolkes således, at det er en ganske bestemt form for økonomi, det er en ganske bestemt form for iværksætteri, som man ønsker at stimulere, altså ikke forskellige former, men ganske bestemte, nemlig drift af egen virksomhed og innovation, og at Danmark skal forbedre sin globale konkurrenceevne. Det er lidt svært at diskutere, men så vidt jeg kan se, tager man ikke fat på det grundproblem, som vi har i den overordnede samfundsstruktur, nemlig at der i den offentlige sektor findes en lang række lønmodtagere, som ikke har mulighed for at bruge deres potentialer til at udvikle deres lyst til at deltage i produktionslivet, deres lyst til at komme med gode ideer, deres lyst til at bruge deres erfaringer sammen med kollegerne.
Derfor tror vi i Enhedslisten, at grundproblemet måske i virkeligheden er, at lønmodtagerne i deres rolle som lønmodtagere er spærret inde i et bur, hvor de ikke har mulighed for at bruge deres erfaringer i produktivt øjemed, og dér synes vi, det kunne være interessant, hvis folkeskolen, selvfølgelig på en meget bred måde, stimulerede iværksætterånden, men ikke sådan, at den var lukket inde i et liberalistisk bur, og heller ikke sådan, at den var lukket inde i et socialistisk bur, men at den i det mindste rummede mulighed for, at man kunne gøre det mere bredt, f.eks. ved, at lønmodtagere når som helst og hvor som helst kunne bruge deres ideer og slå gækken løs, uanset om der var en eller anden fabriksejer eller der var en eller anden skrankepave i det offentlige system, der syntes, det var en dårlig idé.
Men jeg tror, det ville kræve en anden samfundsstruktur end den, vi har i dag.