Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-24:
SF foreslår, at Folketinget opfordrer regeringen til at indgå bindende aftaler med disse kommuner om byggeri af 2.000 ungdomsboliger årlig de næste 3 år, og at staten fuldt ud refunderer kommunens udgifter hertil.
Såfremt regeringen ikke kan indgå sådanne aftaler med kommunerne, opfordres regeringen til at fremsætte de nødvendige lovforslag for Folketinget.
Først vil jeg gerne sige, at regeringen er fuldt opmærksom på, at der er et stort behov for ungdomsboliger.
Regeringen finder, at det er meget vigtigt, at der bliver bygget flere ungdomsboliger, og som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det et spørgsmål, som er højt prioriteret.
Så langt er vi enige med forslagsstillerne, men dermed hører enigheden også op.
Et øget ungdomsboligbyggeri bør ikke gennemføres ved, at regeringen via bindende aftaler eller via et eventuelt lovinitiativ tvinger kommunerne til at etablere et bestemt antal ungsomsboliger.
Jeg vil gerne slå helt fast, at det er kommunerne, der bedst kan vurdere behovet for ungdomsboliger, og derfor er det kommunerne, som har og skal have ansvaret for at sikre ungdomsboligforsyningen.
Regeringen hverken kan eller vil støtte et forslag, der klart bryder med disse aspekter.
Det, regeringen derimod kan gøre, er at sikre de nødvendige rammer for kommunale beslutninger, herunder at det bliver økonomisk mere attraktivt for kommunerne at etablere ungdomsboliger.
Vi har da også allerede sat handling bag ordene.
Lad mig nævne, at nedsættelsen af den kommunale grundkapital fra 14 pct. til 7 pct. tilskynder kommunerne til at bygge ungdomsboliger.
Vi kan se, at kommunerne gør brug af de forbedrede finansieringsvilkår.
Sammenligner vi tallene fra første kvartal sidste år med tallene fra første kvartal i år, er der tale om en markant stigning i antallet af tilsagn om nye ungdomsboliger fra 90 ungdomsboliger til 267 ungdomsboliger i de større uddannelsesbyer.
De første boliger, som er etableret med den reducerede grundkapital, vil stå klar til studiestart 2002.
Jeg skal tilføje, at det er vigtigt, at den kommunale medfinansiering bibeholdes.
Kommunerne skal også have et økonomisk ansvar, når de beslutter, at der bygges ungdomsboliger, sådan at der ikke bliver bygget boliger i områder, hvor der ikke er brug for dem. Et andet initiativ, som regeringen har gennemført, er det netop vedtagne forslag om at lette beskatningen i forbindelse med udlejning af værelser.
Dette forslag vil også medvirke til at øge udbuddet af boliger til unge.
De støttede ungdomsboliger udgør en vigtig del af boligmarkedet for unge, sådan skal det også være i fremtiden.
Vi må dog ikke glemme, at langt de fleste unge også bor i andre boligformer, private værelser, udlejningsboliger, andelsboliger m.v.
Regeringen ønsker et boligmarked, hvor unge reelt kan vælge mellem forskellige boligtyper, der passer bedst til de unges ønsker og behov.
For at nå denne målsætning forbereder regeringen andre initiativer, og regeringen vil prioritere byggeriet af ungdomsboliger på finansloven 2003.
Jeg vil desuden inden sommerferien fremkomme med et udspil til, hvordan pensionsinstitutternes og private investorers tilskyndelse til byggeri af udlejningsboliger, herunder også boliger til unge, kan øges. Afsluttende kan jeg derfor sige, at selv om regeringen er enig med oppositionen i udgangspunktet, nemlig at der er behov for flere boliger til unge, er vi langt fra enige om måden, boligerne skal tilvejebringes på.
Regeringen kan ikke acceptere en ordning som den foreslåede, hvor ungdomsboligbyggeriet tvinges ned over hovedet på nogle kommuner.
På den baggrund kan hverken jeg eller regeringen som helhed bakke op omkring forslaget.