runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Jeg burde takke den konservative ordfører for en fin og rimelig præcis redegørelse for handlingsforløbet i det her.
Det eneste, jeg egentlig savnede i ordførerindlægget, var en begrundelse for, at man vil afvise aktindsigt og adgang til de her dokumenter, så det vil jeg godt bede den konservative ordfører om at komme med.
Hvad er årsagerne til, at de her dokumenter ikke må offentliggøres, eventuelt alene til Folketinget?
Så kan jeg ikke undlade også at spørge den konservative ordfører, om hun er uenig med den tidligere konservative skatteordfører, den nuværende trafikminister, som jo har lagt meget stor vægt på og har argumenteret ihærdigt for, at der er brug for offentlighed omkring lige netop de her dokumenter.
Jeg kan jo ikke tolke den konservative ordførers indlæg på anden måde.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-01:
Beslutningsforslaget går jo ud på, at Folketinget skal opfordre regeringen til at give Folketinget indsigt i en række nærmere præciserede dokumenter.
Den sag, som er årsag til beslutningsforslaget,
har adskillige gange været genstand for opmærksomhed både her i Folketinget og i form af adskillige spørgsmål til skiftende ministre og i pressen.
Baggrunden er, at skattemyndighederne i 1993 tilsidesatte en række 10-mands-projekter som værende uden realitet.
Investorerne i projekterne er af den opfattelse, at skattemyndighederne herved skærpede praksis.
Investorerne har anlagt sag mod skatteministeriet.
En række af disse sager verserer stadig.
Én af sagerne er afgjort i Højesteret i december år 2000 med det resultat, at skatteyderen ikke fik medhold.
I forbindelse med sagerne har skatteyderne, som altså har anlagt sag mod Skatteministeriet, forsøgt at få udleveret
nogle dokumenter, nemlig de fem dokumenter, der er nævnt i det foreliggende beslutningsforslag.
Skatteyderne vil bruge dokumenterne til at bevise, at praksis på leasingområdet var en anden end den, myndighederne lagde til grund, da de tilsidesatte 10-mands-projekterne.
Skatteministeriet mener - og det har Skatteministeriet også ment tidligere - af principielle grunde ikke, at dokumenterne skal fremlægges, og Højesteret har afvist at pålægge skatteministeren at udlevere dokumenterne.
I Det Konservative Folkeparti finder vi ikke grund til at pålægge regeringen at udlevere de pågældende dokumenter, og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-01:
Jamen Socialdemokratiet er da ved at få sig et problem.
Socialdemokratiet havde ikke noget problem forud for den her debat, men det har de, hvis hr. Buksti ikke har gjort sig bekendt med materialet i en bare så lille grad, at han ved, at det selvfølgelig er en ren politisk afgørelse, om de her dokumenter skal offentliggøres eller ej.
Det kan man så have forskellig politisk tilgang til.
Socialdemokratiets linje har været krystalklar hele vejen igennem, nemlig at de her dokumenter må offentligheden ikke få kendskab til.
Nu gør hr. Buksti nøjagtig det samme i opposition.
Men det er jo stringent og fint og ordentligt og fair; der er ikke noget at sige til det.
Men så må hr. Buksti da også kunne gøre det klart, at når man har afvist indsigt tidligere og også gør det i dag, så beror det på en ren politisk afvejning og ikke, fordi man med offentlighedsloven i hånd kan sige, at der ikke er en mulighed for regeringen for at udlevere de her dokumenter.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Jeg er ked af at sige til hr. Thulesen Dahl: Det er altså ikke Socialdemokratiet, som har problemer i denne her sag.
Jeg henholder mig fuldstændig til de meget saglige, kyndige svar, som ligger i den fremragende dokumentsamling, som Dansk Folkeparti har fremlagt her i dag.
Man skal jo altid anerkende, når der er folk og partier, som bliver klogere.
Det vil jeg gerne gøre.
Nu må man sige, at i den dér fremragende dokumentsamling er der sådan set ingen tvivl tilbage med hensyn til, hvad Det Konservative Folkeparti mente på daværende tidspunkt.
Derfor vil jeg også gerne som hr. Morten Homann spørge: Fru Else Theill Sørensen sagde, at man var blevet klogere, at man havde fået en anden holdning i Det Konservative Folkeparti. Hvad er det for oplysninger, som Det Konservative Folkeparti har fået nu, som de ikke havde, da man var i opposition, og som har gjort, at man i dag er helt fornuftig, hvad man jo ikke var for nogle år siden?
Hvad er det konkret for oplysninger, man har fået, som gør, at man nu tager en anden stilling end den, som der ikke var tvivl om tidligere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-01:
Vi har tilladt os at citere den nuværende trafikminister i beslutningsforslagets tekst eller bemærkninger, og det var, fordi De Konservative jo også tidligere har været dybt inde i den her problemstilling.
Nu er det ikke en hvem som helst, der udtalte sig på De Konservatives vegne, det var jo hr. Flemming Hansen, trafikministeren, som også på daværende tidspunkt var medlem af Landsskatteretten og derfor har selve det her med skat og retssikkerhed og lign. dybt inde på livet.
De overvejelser, som han gjorde sig i sin tid omkring dokumenter, der bør offentliggøres, har vel gjort et vist indtryk også på fru Theill Sørensen i forbindelse med forberedelsen af dette.
Derfor vil jeg spørge: Er der måske ikke et eller andet sted en mulighed for, at man kunne sige: Jamen o.k., det kan være, der er nogle tanker, man gør sig i forhold til det dér med fuld offentlighed, men Folketinget - eksempelvis Finansudvalget - behandler jo hele tiden utrolig mange fortrolige dokumenter fra regeringen og har vist sig i stand til at kunne håndtere det.
Kunne en mulig løsning her så ikke være, at man stille og roligt tillod Finansudvalget at gøre sig bekendt med dokumenter af denne type og så imødekom det, som hr. Flemming Hansen, altså den nuværende trafikminister, i virkeligheden kæmpede for på De Konservatives vegne for ganske kort tid siden?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-01:
Jeg bliver nødt til at gentage det, jeg sagde før: Jeg kan ikke kommentere, hvad der har været baggrunden for det, den tidligere konservative skatteordfører og nuværende trafikminister har sagt i sagen på daværende tidspunkt.
Jeg har forsøgt at sætte mig ind i sagen nu.
Jeg har læst, hvad der henvises til omkring offentlighedsloven, og derudfra har jeg og den konservative folketingsgruppe taget den holdning, at vi ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Så spørger hr. Homann, hvorfor offentligheden ikke skal have adgang.
Ja, se, jeg ved jo ikke, hvad der står i dokumenterne.
Jeg kan bare sige, at der er en grund til, at man i offentlighedsloven har lavet nogle undtagelser, og blandt de undtagelser er der altså sådanne dokumenter, som er interne, altså en myndigheds interne notater i forbindelse med de overvejelser, en myndighed gør sig i forskellige sager.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-01:
Dette forslag tager udgangspunkt i de wild west-tilstande, der eksisterede på skatteområdet, da vi havde en borgerlig regering i 1980'erne.
Her blev der åbnet en ladeport for skatteunddragelser, som vi bl.a. så i de store selskabstømmersager.
10-mands-anpartsselskaberne, som blev underkendt i 1993, var i fuldstændig samme klasse.
Her var der tale om leasingarrangementer, der ikke var baseret på rentabilitetsbetragtninger, og hvor risikoen var elimineret for investor.
Der var altså tale om rendyrket skattespekulation, hvor det eneste formål var at slippe helt for at betale skat.
Vi havde og har stor sympati for, at den på det tidspunkt nytiltrådte socialdemokratiske regering i 1993 satte en stopper for det.
Man kan måske undre sig over den store energi, som f.eks. den nuværende forsvarsminister udfoldede for at sætte fokus på den uret, han mente disse skattespekulanter blev udsat for.
Jeg kunne også ønske mig, at Dansk Folkeparti var lige så optaget af at sikre retssikkerheden for arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere og andre grupper, der ofte rammes af vilkårlige beslutninger og afgørelser.
Når det er sagt, vil jeg ikke lægge skjul på, at vi meget gerne vil have kastet mere lys over den praksis, skattemyndighederne anlagde fra 1980 til 1993.
Og jeg kan sådan set godt forstå, at statsministeren ikke synes, det er nogen som helst god idé.
Her kunne jo komme fokus på de muntre dage, da han selv var skatteminister.
Så Enhedslisten er altså indstillet på at støtte det her forslag.
Men vi synes på den anden side, at der ville være mere perspektiv i generelt at få udvidet borgernes rettigheder og mulighederne for at få aktindsigt.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Det glæder mig selvfølgelig, at fru Else Theill Sørensen har forberedt det her grundigt og så i den forbindelse har valgt ikke at konsultere den tidligere ordfører i sagen, som var nået til den modsatte konklusion.
Men jeg må forstå det derhen, at fru Else Theill Sørensen altså ikke mener, at den tidligere ordfører har sat sig ordentligt ind i sagen og er kommet til sin konklusion på et fejlagtigt grundlag, siden den tidligere konservative skatteordfører nåede frem til, at man ikke kunne udlevere de her dokumenter, og fru Else Theill Sørensen kommer til den modsatte konklusion.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad det konkret er for nogle faktorer, som gør, at man ikke udleverer
de her dokumenter.
Er det, fordi man mener, at der er nogle ting i dokumenterne, som påvirker de pågældende skatteyderes retsstilling?
Er det derfor, man ikke vil offentliggøre dokumenterne?
Så synes jeg det kan være bekymrende.
Eller er det modsat, fordi man ikke synes, der ligger noget som helst i de her dokumenter, som påvirker deres retsstilling? Så vil jeg spørge: Er det så ikke - undskyld mig - albanske tilstande, at man ikke ønsker, at offentligheden skal få adgang til de her så at sige ligegyldige dokumenter, for så er der ikke noget argument tilbage mod at åbne dem?
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Man kan jo næsten blive helt rørt, når man hører hr. Thulesen Dahl i disse tider, hvor Dansk Folkeparti og regeringen synes at stå hinanden nær i skattepolitikken, række den ene hånd ud efter den anden og komme med åbninger, og jeg ved ikke hvad.
Men vil hr. Thulesen Dahl ikke godt bekræfte, at det, vi snakker om her, altså ikke er en generel diskussion?
I beslutningsforslaget nævnes fem konkrete dokumenter.
Vil hr. Thulesen Dahl ikke godt bekræfte, at de fem dokumenter kunne offentliggøres straks, som der står her, hvis Venstre og Konservative havde de samme synspunkter i regering, som de havde i opposition?
Kan vi ikke godt få det slået fast, før det er et spørgsmål om, hvorvidt Venstre kan hælde mere eller mindre vand ud ad ørerne og have en eller anden generel diskussion, diskutere fremtiden osv.?
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-04-01:
I Kristeligt Folkeparti synes vi da også, at det her er et tiltalende forslag, og som der står i forslaget: eventuelt fremlæggelse af dokumenterne i fortrolig form.
Så taler man også om offentlighed og fortrolig offentlighed; det hænger måske ikke altid sammen.
Men det er måske et udtryk for, at hvis man sender noget ud i fortrolig form, er der større chance for, at det bliver spredt.
Det har man jo før set, men alligevel. Vi går ind for åbenhed, naturligvis gør vi det, og for os er det retssikkerhedsmæssige også en vigtig faktor.
Men vi kan ikke lade være med at spørge os selv, om det at offentliggøre de her dokumenter ikke kunne være med til at åbne en række sager, måske ikke for sagens skyld, men fordi der måske er sket procedurefejl, og at man så på den måde kunne tage tingene op igen.
En anden side af det er jo, at vi faktisk også synes, at det er vigtigt, at regeringen kan spørge Kammeradvokaten, uden at alting skal offentliggøres.
Men vi erkender, at her er der tale om nogle konkrete dokumenter, og vi mener faktisk, at hvis der er nogle ting, der skal offentliggøres, kunne det være måden, at vi siger, at så kunne det være det det og det og det, for i Kristeligt Folkeparti er vi faktisk generelt imod fordækthed.
Men da der også er tale om en pakkeløsning her, må vi bare konkludere, at vi ikke kan gå ind for forslaget på den måde, det er skruet sammen på fra forslagsstillerens side.
Vi er altså positive over for ideen, men vil gerne tage konkret stilling til hver enkelt af dokumenterne.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at i SF har vi ikke megen sympati for skattetænkningsarrangementer, som f.eks. 10-mands-selskaberne er udtryk for.
Det er klart, at der er kommet retssager ud af den praksis, som Skatteministeriet har lagt for dagen.
Hvis jeg skal give min helt personlige holdning til kende omkring det, er det egentlig mit håb, at de retssager falder ud til de pågældende skatteyders ugunst.
Jeg håber da ikke, at det kan være rimeligt, at man kan lave sådan nogle skattearrangementer.
Men der er tre grunde til, at vi i SF støtter det forslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat.
For det første er det, fordi uanset hvor usympatisk det her skattecirkus kan være, har alle mennesker i det her land krav på en fair retssag.
Det vil altså også sige, at de har krav på, at der bliver stillet de nødvendige dokumenter til rådighed, som skal til for at belyse alle ender og kanter i den her sag.
Derfor er det her afgørende af hensyn til retssikkerheden.
For det andet er det vigtigt at holde fast i,
som vi også var inde på tidligere, at det jo ikke er hvem som helst, som har rådført sig med sin advokat, det er Skatteministeriet, det er den udøvende magt i Danmark
, det er en myndighed, som har en hel unik magt over borgerne i Danmark.
Derfor er det ikke urimeligt, at man f.eks. stiller krav om åbenhed.
Derfor har vi love om offentlighed i den offentlige forvaltning.
Derfor vil vi i SF også gerne stille mere vidtgående krav til, at man, medmindre der er meget tungtvejende grunde
til andet, har åbenhed omkring de overvejelser, som man gør sig i de offentlige myndigheder.
Den tredje grund er, at når man gransker lidt i sagen, kan man ikke undgå at blive en smule fortørnet over den dobbeltmoral, som medlemmerne af den nuværende regering har lagt for dagen, og som Venstre og De Konservative lagde for dagen, før man kom i regering, at man nærmest krævede den daværende skatteministers hoved på et fad, medmindre han udleverede dokumenterne til hele den måbende offentlighed.
Så snart der så havde været valg og man havde fået ministerposter og ansvar, er man vendt på en tallerken, har
Så af hensyn til retssikkerheden og af hensyn til åbenheden og af hensyn til, at jeg synes, at det er rimeligt, at man står ved sine synspunkter, både når man er i opposition, og når man er i regering, vil vi gerne støtte det her forslag.
Jeg bemærkede, at skatteministeren i sin indledning sagde, at man bød en principiel debat om retssikkerhed meget velkommen.
Nu vil jeg sige, at her er alle tiders chance for at hæve sig over alle de principielle debatter og også sætte handling bag ordene.
Det synes jeg man skal skrive sig bag øret.
Derfor så håber jeg også, der er et flertal i Folketinget, der vil støtte forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-01:
Nej, jeg ønsker kun at svare, at jeg ikke ønsker at referere fra de konservative gruppemøder.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Jeg har sådan set stor forståelse for den konservative ordførers sag.
Men jeg ville nu alligevel gerne spørge, om det er sådan, at den nuværende trafikminister har deltaget i Det Konservative Folkepartis gruppemøde og måske er blevet spurgt her.
Det kunne være, ordføreren på grund af sin manglende viden havde spurgt den nuværende trafikminister om, hvad baggrunden var for hans stillingtagen, da han var skatteordføreren hr. Flemming Hansen.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-01:
Hr. Homann siger noget om, om det er, fordi det påvirker, henholdsvis ikke påvirker borgernes retsstilling.
Jeg er af den opfattelse, at det ikke påvirker borgernes retsstilling, den praksis, der udledes af konkrete afgørelser, cirkulærer og vejledninger og heller ikke af sådanne interne notater eller udtalelser fra Kammeradvokaten til Skatteministeriet.
Til hr. Buksti
: Jeg har ikke mere at tilføje om tidligere overvejelser.
Jeg har gjort rede for, hvad Det Konservative Folkeparti mener om det pågældende beslutningsforslag.
Hr. Thulesen Dahl spørger, om jeg vil være med til at give regeringen en opfordring til at offentliggøre det her.
Nej, det er det, beslutningsforslaget går ud på, og det, vi siger, er, at vi ikke kan støtte det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-01:
Fru Else Theill Sørensen sagde i et tidligere indlæg, at hun ikke ønskede at pålægge regeringen at offentliggøre de her dokumenter, altså underforstået, at hvis regeringen af egen fri vilje ville gøre det, havde fru Else Theill Sørensen
såmænd ikke noget problem med det.
Det var i hvert fald det signal, der lå i det, der blev sagt.
Jeg spurgte så som opfølgning på det, om det var rigtigt forstået, om fru Else Theill Sørensen sammen med mig ville komme med en opfordring til regeringen om at gøre det.
Jeg tilbød endda også, hvis det er et problem for regeringen, at der bliver offentlighed omkring det her, hvad jeg ellers synes ville være bedst, at så kunne man finde en anden facon på det, som beslutningsforslaget jo også åbner mulighed for, nemlig at man tillader Folketinget at udøve denne her kontrolfunktion, som vi jo altså også har over for den udøvende magt, regeringen, ved, at vi i fortrolighed så de her dokumenter.
Jeg sagde så til fru Else Theill Sørensen - og det vil jeg gerne have en reaktion på - at vi faktisk i Folketingets Finansudvalg stort set hver eneste dag modtager fortrolige dokumenter fra regeringen og kan håndtere det og er øvet i at håndtere det, for sådan må systemet nu engang fungere.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Jo, men jeg går da ud fra, at Det Konservative Folkeparti også for de her 2-3 år siden havde folk i sin folketingsgruppe, som havde indsigt i offentlighedsloven, og som var i stand til at overskue offentlighedslovens bestemmelser og undtagelser, også fordi der jo direkte i de daværende socialdemokratiske skatteministres afvisning er en henvisning til en undtagelsesbestemmelse, som Det Konservative Folkeparti nu er blevet opmærksom på eksisterer.
Derfor må Det Konservative Folkepartis folketingsgruppe da for 2-3 år siden klart have taget stilling til, at det var en ren politisk bestemmelse, som man jo bare kunne sætte sig ud over, og derfor kunne man vel bare køre løs.
Det var stort set det, man sagde til den daværende socialdemokratiske regering.
Så hvad er det præcis for noget, der er kommet til?
Det kan da ikke være noget nyt, for det står jo i papirerne.
Jeg skal bare gentage, at jeg mener, at tidligere socialdemokratiske skatteministre har behandlet denne sag fuldt forsvarligt og sagligt, og jeg har i og for sig ikke yderligere bemærkninger til det.
Det er ikke Socialdemokratiet, som har problemer med at finde ud af, hvordan og hvorledes vi skal håndtere det her.
Der er andre, som har én holdning i opposition og en anden holdning, når de er i regering.
Det gælder ikke for os.
Erik Mortensen (S), 2003-04-01:
Det er klart, at jeg heller ikke synes, det er et uddybende svar fra ministeren at sige, at det finder vi nok ud af.
Jeg synes, det ville være rart med et klart tilsagn fra ministeren om, at det i hvert fald ikke er andre vitale områder inden for Told og Skats regi, der skal lide under det her.
Det synes jeg da ville være betryggende.
Så har ministeren måske mulighed for at få Enhedslisten med også, for det var sådan set tanken, at de 35 årsværk ikke skulle skabe huller i systemet i øvrigt.
Det ville da være et flot tilsagn fra ministerens side og så måske få hundrede procents opbakning.
Så jeg synes, det ville være gavnligt at få at vide, hvorvidt ministeren kan garantere, at det her ikke medfører en svækkelse på andre områder.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Jeg synes, det er helt fint, at Dansk Folkeparti med det her beslutningsforslag har fremlagt denne meget fyldige dokumentsamling, som giver et omfattende, fyldigt og tankevækkende indblik i tidligere socialdemokratiske skatteministres saglige og kyndige behandling af sagen, samt en klar dokumentation af en fuldstændig hæmningsløs, uansvarlig opposition med en række nuværende ministre i spidsen.
Det er tankevækkende, at denne retsundergravende aktivitet fra de pågældendes side nu åbenbart alene skal affærdiges med, at fremtrædende Venstrepolitikere i opposition tilsyneladende ikke i tilstrækkelig grad har været opmærksom på offentlighedslovens bestemmelser om aktindsigt. Det understreger vel mere end noget det gamle ord om, at hvor du står, afhænger af, hvor du sidder.
Spørgsmålet er derfor naturligvis også, om Dansk Folkeparti kan have tillid til sådanne personer.
Socialdemokratiet føler sig fuldt dækket ind af de tidligere ministres ageren i sagen, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-01:
»Interne overvejelser hos en offentlig myndighed«.
Jeg synes, at det i sig selv lyder selvmodsigende.
Der bliver sagt heroppefra, at der er saglige argumenter for ikke at offentliggøre de her dokumenter.
Jeg har stadig væk ikke hørt den saglige argumentation for ikke at offentliggøre dokumenterne.
Så bliver det sagt, at dokumenterne ikke har nogen betydning.
Jamen det er da fint, at ministeren mener, at de ikke har nogen betydning.
Men det kunne tænkes, at der var andre dele af samfundet, der mente, at de dokumenter er af betydning.
Og demokrati går vel netop ud på åbenhed og på, at vi hver især kan tage stilling til de informationer, der foreligger, og på den baggrund tage stilling til, om vi mener, de har relevans.
Det er blot det, vi beder om, nemlig åbenhed og adgang
til informationer
Jeg er glad for, at det her forslag er blevet stillet.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Jeg vil godt takke hr. Thulesen Dahl, fordi han giver mig anledning til at klargøre det løsrevne citat, som har været misbrugt, for der er ikke noget som helst, der er fortrudt.
De arrangementer, vi så, og som den her sag handler om, skulle stoppes, hvad enten de var lovlige, eller de var ulovlige.
Den del, der var ulovlige, var noget, domstolene tog sig af.
Jeg hører til en af dem, der glædede mig over, at Højesteret nåede frem til en klar afgørelse, som i øvrigt gav nogle milliarder kroner i kassen, som ellers skulle have været taget fra hårdtarbejdende folk.
Hvis de var lovlige, skulle de stoppes gennem en lovændring.
Det blev de i øvrigt også; vi lukkede for det her klart og tydeligt, efter at der var kommet en ny regering i 1993, ved at vi samlede et flertal i Folketinget, og hvor, så vidt jeg husker, det parti, som Dansk Folkeparti er udsprunget af, ikke stemte for.
Der skulle lukkes for alt det svineri, der foregik tilbage i 1980'erne, som kostede milliarder af kroner, der skulle betales af ærlige folk.
Det blev der.
Den del, der handlede om lovgivningen, klarede vi her i Folketingssalen, og de dele, de var ulovlige, klarede
man i domstolene.
Jo, men det er jo 1 pct., der kommer oven i, at ministeren over en årrække planlægger at fyre vel op i nærheden af 20 pct. og samlet reducere medarbejderstaben hos Told og Skat, samtidig med at ministeren har lovet, at der skal gøres en særlig indsats vedrørende transfer pricing og en række andre områder og i forhold til kontrol på områder, hvor der er problemer med, at man handler grænsehandelsvarer osv.
Så det er en lang række løfter fra ministeren, vi lægger oven i hinanden, samtidig med at ministeren foretager dramatiske nedskæringer i den samlede mængde af personale, det samlede antal ansatte hos Told og Skat.
Derfor kan ministeren ikke bare klare sig med at sige, at det kun er 1 pct.
Så stærkt kan ingen løbe.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-01:
Vi taler jo altså her om rundt regnet eller knap og nap 1 pct. af medarbejderstaben, og vi vil selvsagt under udvalgsarbejdet nærmere komme ind på problemstillingen.