rlitschk/wikidir huggingface dataset:
Assens Komuun as en däänsk komuun uun't waasten faan't eilun Fyn mä 29 sarkspalen. ¹Dial faan muar komuunen www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Assens Komuun – Saamlang faan bilen of filmer
Faaborg-Midtfyn as en däänsk komuun üüb det eilun Fyn uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Faaborg-Midtfyn Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan't Faaborg-Midtfyn Komuun (däänsk)
Kerteminde Komuun as en däänsk komuun uun't nuurduasten faan det eilun Fyn uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Commonskategorii: Kerteminde Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Kerteminde Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)
Middelfart Komuun as en däänsk komuun uun't nuurdwaasten faan't eilun Fyn an hiart tu't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Commonskategorii: Middelfart Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Middelfart Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)
Nordfyn as en däänsk komuun uun't nuurden faan't eilun Fyn uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. ¹ Dial faan muar komuunen Commonskategorii: Nordfyns Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Nordfyn (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) 55.56638888888910.092222222222Koordinaaten: 55° 34′ N, 10° 6′ O
Nyborg Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan't eilun Fyn an hiart tu't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Commonskategorii: Nyborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Nyborg Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)
Odense Komuun as en däänsk komuun üüb det eilun Fyn uun't Regiuun Syddanmark. Hat as 305,60 km² grat an hää 205.978 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Odense. ¹ Dial faan muar komuunen A: woort sant 2007 üs en stääddial faan Odense uunsen B: woort sant 2010 üs en stääddial faan Odense uunsen Commonskategorii: Odense Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Odense Komuun (däänsk an ingelsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Nyt fra Danmarks Statistik - Nr.415. 1. Oktuuber 2007, ufrepen di 30. Nofember 2010 (däänsk).
Svendborg Komuun as en däänsk komuun uun't süüduasten faan det eilun Fyn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Svendborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Svendborg Komuun (däänsk)
Ærø Komuun as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. Diar hiart fööraal det eilun Ærø tu an do noch enkelt letjer eilunen. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Ærø Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Ærø Komuun (däänsk)
Aabenraa Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Diar hiar 19 sarkspalen tu. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BY1: Folketal pr. 1. januar fordelt på byer (däänsk) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk) Commonskategorii: Aabenraa Komuun – Saamlang faan bilen of filmer
Billund Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark mä 7 sarkspalen. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Billund Komuun – Saamlang faan bilen of filmer
Esbjerg Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Tu det komuun hiar 37 sarkspalen. Commonskategorii: Esbjerg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)
Fredericia Komuun as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. Hat as 133,60 km² grat an hää 51.606 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Fredericia. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Fredericia Komuun – Saamlang faan bilen of filmer
Haderslev Komuun as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk) Commonskategorii: Haderslev Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't kommun (däänsk)
Kolding Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan Jütlun. Commonskategorii: Kolding Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Kolding Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)
Sønderborg Komuun (sjiisk: Kommune Sonderburg) as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Sønderborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Sønderborg Komuun (sjiisk) Sønderborg Komuun (däänsk)
Tønder Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Diar hiar 30 sarkspalen tu. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Tønder Komuun – Saamlang faan bilen of filmer
Varde Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Tu det komuun hiar 29 sarkspalen. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Üs stääd of saarep ("by") täält ales mä muar üs 200 iinwenern. Commonskategorii: Varde Komuun – Saamlang faan bilen of filmer
Vejen Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Diar hiar 22 sarkspalen tu. Commonskategorii: Vejen Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)
Vejle Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan Jütlun. Commonskategorii: Vejle Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Vejle Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)
Iserlohn as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. E stää läit önj di Märkischer Kreis. Dåt heet 92.174 inboogere (2019). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Iserlohn Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de
Taning as en stää önj e Kris Nordfraschlönj, Slaswik-Holstiinj. Deer booge 4984 manschne (2019). Tu e gemiine Taning hiire uk da toorpe Kååting (Kating), Kååtingsiil (Katingsiel), Ålwersem (Olwersum) än Grut Ålwersem (Groß-Olwersum). Taning läit aw't huulewailönj Ääderstää. E stää Taning läit bai e nordkånte foon e müning foon e Ääder Struum. Dåt heet en huuwen, wat önj dåt 17. iirhunert grääwen wörd. Di Gräine Küstwäi gungt dör e ååstkånte foon e stää Taning. Önjt sööden foon e stää läit Ålwersem. Önjt weesten foon Ålwersem san Grut-Ålwesem än Kååting. Kååtingsiil läit önjt söödweesten foon e gemiine. Di Kååting Hoolting läit önjt sööden foon e gemiine, önjt sööden foon e Norderluchslüütj (Norderlochgraben). Uk önj e gemiine as e Natörschöölberik Gräin Ailönj ma Ääderwåt (Naturschutzgebiet Grüne Insel mit Eiderwatt), bai di Ääder önjt sööden foon Grut-Ålwersem. E Taninghiird wörd for di jarste keer 1187 nååmd. Dåt wus diilj foon e Uthlande. 1186 wörd jü St.-Laurentius-Schörk foon nü grünläid. 1414 wörd e stää dilbråned. Dåt jarst Beloogering foon Taning (1700) än dåt ouder Beloogering foon Taning (1713-1714) wjarn bejääwenhäide önj di Grute Nordische Krich (1700-1721). Foon 1867 tu e reform foon e krise (1970) wus e stää e hoodstää foon e Kris Ääderstää. Di
A Käärsbuum (Prunus cerasus) as en buum uun det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Diar san flook suurten uun trii sköölen uun Sjiisklun an ambi: Glääskäärsen, Weederkäärsen, Amarelen: 5 suurten Morelen: 4 suurten Skaadmorelen: 8 suurten Twiig mä früchten Bloosen Buum mä rip früchten En im bestoofet en bloos Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Käärsen Wikispecies hää en artiikel tu: Käärsen Käärsbuum. Uun: FloraWeb.de.
Garding as en stääd uun a kreis Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 2.600 minsken. Det leit üüb't hualeweilun Eidersteed. Johannes Jessen (1880-1945), prääster Knut Kiesewetter (* 1941), musiiker Theodor Mommsen (1817–1903), histooriker Tycho Mommsen (1819–1900), skriiwer Richard Petersen (1865–1946), injenöör Dieter Staacken (* 1935), konstler Stääd Garding Sarkspal Garding Garding (stääd) uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)
A Plumbuum (Prunus domestica) as en buum un det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Mirabelentwiig Plumholt Sjineesk plum (Prunus salicina) Buumskiiw faan Prunus domestica Efter Carl von Linné san diar sööwen onerslacher: Zwetschge (Prunus domestica subsp. domestica) Prunus domestica subsp. insititia Prunus domestica subsp. intermedia Prunus domestica subsp. italica Prunus domestica subsp. pomariorum Prunus domestica subsp. prisca Mirabel (Prunus domestica subsp. syriaca) Daalang käänt am muar onerslacher: Prunus domestica subsp. ovalis Prunus domestica subsp. italica Prunus domestica subsp. praecox Prunus domestica subsp. versicolor Prunus domestica subsp. bisacuminata W. Adler, K. Oswald, R. Fischer: Exkursionsflora von Österreich. Stuttgart; Wien: Ulmer 1994. Commonskategorii: Plumen (Prunus domestica) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plumen (Prunus domestica)
A Mandelbuum (Prunus dulcis) as en buum uun det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Bloos, siad an frücht; tiaknang Bloosen Mandelnöd, mä an saner skel Mandelnödenmuus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Prunus dulcis Wikispecies hää en artiikel tu: Prunus dulcis
A Firsich (Prunus persica) as en frücht an en plaant uun det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Apskäären firsich En apskäären firsichstian Bloos Commonskategorii: Firsich (Prunus persica) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Firsich (Prunus persica)
Sankt Peter-Ording as en stääd uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 4.200 minsken. St. Peter strun 1895 Ording 1895 Loftbil faan St. Peter-Ording, faan waasten Fluuchplaats Sankt Peter-Ording Commonskategorii: Sankt Peter-Ording – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)
At Moonkoop of uk at Klapruus (Papaver rhoeas) as en plaant uun det famile faan a Papaveraceae. Auer diar flook alkaloiden uun san, as det plaant giftag. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Moonkoop (Papaver rhoeas) Wikispecies hää en artiikel tu: Moonkoop (Papaver rhoeas) Moonkoop. Uun: FloraWeb.de. Papaver rhoeas uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid
A Papaveraceae san en plaantenfamile mä amanbi 800 slacher. Jo hiar tu a Ranunculales. Bloosenmünster faan Glaucium flavum Güül Klapruus (Glaucium flavum) Breegen Harten (Lamprocapnos spectabilis) Papaver somniferum (Oopiumplaant) Fumarioideae – Papaveroideae Adlumia – Arctomecon – Argemone – Bocconia – Canbya – Capnoides – Ceratocapnos – Chelidonium – Corydalis – Cryptocapnos – Cysticapnos – Dactylicapnos – Dendromecon – Dicentra – Dicranostigma – Discocapnos – Ehrendorferia – Eomecon – Eschscholzia – Fumaria – Fumariola – Glaucium – Hunnemannia – Hylomecon – Hypecoum – Ichtyoselmis – Lamprocapnos – Macleaya – Meconella – Meconopsis – Papaver – Platycapnos – Platystemon – Platystigma – Pseudofumaria – Pteridophyllum – Romneya – Roemeria – Rupicapnos – Sanguinaria – Sarcocapnos – Stylophorum – Trigonocapnos Glaucium Güül Klapruus (Glaucium flavum) Lamprocapnos Breegen Harten (Lamprocapnos spectabilis) Papaver Moonkoop, Klapruus (Papaver rhoeas) Papaver somniferum Commonskategorii: Papaveraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Papaveraceae
Jaapan (jap. 日本, Nihon/Nippon; uunhiar?/i) as en lun uun a waastelk Pasiifik föör't uastküst faan Aasien. Jaapan leit fööraal üüb sjauer grat eilunen, an do san diar noch hunerten faan letjer bewenet eilunen an düüsenen faan ünbeweneten. Det san berger, diar ütj a Pasiifik ütjraage. Sodenang as ääkerlun böös knaap. Faan nuurd bit süüd as Jaapan amanbi 2.000 km lung. Sodenang skeelt det kliima uk auer a miaten. Det lingt faan miatag kliima uun't nuurden mä kuul wontern bit tu subtroopen uun't süüden. Kliimadiagramen Wakkanai (Hokkaidō) Tokio (Honshū) Kagoshima (Kyūshū) Jaapan leit diar, huar sjauer kontinentaalplaaden tuupstupe: Det faan Euraasien uun't nuurdwaasten, Nuurdameerikoo uun't nuurden, a Pasiifik uun't uasten an a Philippiinen uun't süüden. Sodenang jaft at diar 240 wulkaaner, di bekäändst as was di halag berag Fuji(jama). An huar't wulkaaner jaft, skal am uk mä eerdbeewrin reegne. Mä det leetst swaar eerdbeewrin uun't juar 2011 räänd en huuch flud auer't lun an hää sjauer atoomstruumuunlaagen uun Fukushima uunstaken maaget. Sok fluden het tsunamis. Uun a harewst kem faan a Pasiifik taifuuner, det san swaar sturmer liküs hurricanes. Taifuun Nabi, 2005 Det grat waag föör Kanagawa, moolet faan Katsushika Hokusai Jōmon-Tidj Faan 10.000 f.Kr. bit 300 f.Kr. waanert minsken faan
At list faan ISO 3166-2-Codes för Jaapan wiset di code för 47 prefektuuren faan Jaapan. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Jaapan JP), di ööder as di code för at prefektuur. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Tabel faan lun-codes. ISO 3166-1, Tabel faan lun-codes, so üs uun domain-nöömer.
Japoonsk (jap. 日本語、にほんご、にっぽんご nihongo, nippongo) as det amtsspriak faan Jaapan an woort faan 99% faan a iinwenern snaaket. Uk uun Brasiilien an a USA san bedüüden taalen faan spreegern. Japoonsk wurden san faan Moren tuupsaat. Diar hiart miast en konsonant an en wokool tu: Wikiquote: Japoonsk spreegwurden (sjiisk) Commonskategorii: Japoonsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu Japoonsk uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) (sjiisk) Japoonsk skraft
Kotsenbel Kotsenbel as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 240 minsken. Commonskategorii: Kotsenbel – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)
A Subtroopen (faan ualgreks τρόποι Ἥλιου trópoi Hēliou „huar a san amkiart“) san det regiuun amanbi tesken a kiarkreiser 23° 26′ 05″ an 40° nuurdelk an süüdelk breetje. Jo san det auergungsregiuun tesken a troopen trinjam a ekwaator an miatag kliima üüb a nuurdelk an süüdelk eerdheleft. Subtroopisk kliima jaft at uun a süüdelk USA, trinjam't Madlunsia, uun't nuurdelk Indien an süüdelk Sjiina, Argentiinien an Chiile, süüdelk Süüdafrikoo an Austraalien. A subtroopen kön gans ünlik skak haa: Drüg Subtroopen, hiat an drüg Sahara, Atacama, Nai Uasten Madlunsiakliima, Waastsidjenkliima mä drüg somern an mil wontern Trinjam't Madlunsia, Madel-Chiile, Kalifornien, Süüdwaast-Austraalien, süüdelk Süüdafrikoo Uastsidjenkliima, Sjiinakliima mä wiat somern Süüduast-Sjiina, Nuurd-Iraan, Kaukasus, süüduastelk USA A subtroopen san tu fergliken mä't Tierra Templada, det naistliachst hööchderegiuun uun a troopen. Commonskategorii: Subtroopen – Saamlang faan bilen of filmer
Huar kontinentaalplaaden tuupstupe, komt at tu en eerdbeewrin. A plaaden rofe bienööder an bau en späänang ap, an wan det späänang tu grat woort, spring jo am hög sentimeetern of uk muar bienööder föörbi. Diarbi kön hüsang tuupstört, an wan't oner weeder beewert, kön huuch tsunami-waagen üüb't lun tu rään. A eerd koon muar of maner beewre. Miast woort det uun ianhaiden faan't Richter-skaala uunden: * Normool werket det Richter-skaala bluas bit 6,5. För swaarer beewrin jaft at ööder miaten. USGS: FAQ- Measuring Earthquakes Commonskategorii: Eerdbeewrin – Saamlang faan bilen of filmer
At bütjer skel faan a eerd as at lithosphäre (stianskel), an diaroner as leewent. An diaram feranert ham det stianskel, hat bräächt ütjenööder üs isskosen. Detdiar feranrang het tektoonik an jo skosen het kontinentaalplaaden. Diar san sööwen: Afrikoonsk plaad Antarktis-plaad Euraasisk plaad Indo-Austraalisk plaad Nuurdameerikoo-plaad Pasiifik-plaad Süüdameerikoo-plaad Diar san aacht: Araabisk plaad Kariibisk plaad Cocos-plaad Indisk plaad Juan de Fuca-plaad Nazca-plaad Filipiinen-plaad Scotia-plaad An do san diar noch son 50 letjer plaaden, huar a wedenskapslidj ei gans ians auer san. Oner a kontinentaalplaaden (lithosphäre, "stianskel") as at asthenosphäre ("wok skel"). Det as hiat an suragt diarför, dat at lithosphäre ütjenööderrewen of tuuppuid woort. Diar kön do wulkaaner apstiig, diar materiool faan't asthenosphäre efter boowen bring, an diar komt det uk tu't eerdbeewrin.
En tsunami (jap. 津波, det ment ‚huuwenwaag‘) as en auer a miaten lung weederwaag, diar auer düüsenen faan kilomeetern luup koon. An wan't jin en küst räänt, woort det kurter, oober diarför uk huuger. Diar san hööchdin faan auer 60 meeter meeden wurden. Miast komt at tu en tsunami efter en siabeewrin, det as en eerdbeewrin oner weeder. Swäärs auern Pasiifik brükt en tsunami man en hualwen dai (lachter bil). Mä en gewaltag faard räänd 2004 en tsunami auer a Indisk Osean (rochter bil). An 2011 hää en tsunami en böös katastroof bi atoomstruum-uunlaagen uun Japan ütjliaset. Det faard faan en tsunami bereegent ham ütj at jipde faan't weeder h an at faardferanrang üüb a eerd g (9,81 m/s²). Amso jiper det weeder as, amso gauer woort hi: c = g ⋅ h {\displaystyle c={\sqrt {g\cdot h}}} . Det ment, bi en jipde faan 5.000 m jaaget di tsunami luas mä en faard faan 800 km/h. Det as so gau üs en düüsenfliiger. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tsunami
At Güül Klapruus (Glaucium flavum) as en plaant uun det famile Papaveraceae. Hat lewet fööraal trinjam't Madlunsia. Di wedenskapelk nööm komt faan lat.: glaucus = blä-green (a bleeden) an lat.: flavus = güül (a bloosen). Frücht an siad faan Glaucium flavum Glaucium flavum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Güül Klapruus (Glaucium flavum) Wikispecies hää en artiikel tu: Güül Klapruus (Glaucium flavum) Güül Klapruus. Uun: FloraWeb.de.
Breegen Harten (Lamprocapnos spectabilis) san en plaant uun det famile Papaveraceae an di iansagst slach uun det skööl Lamprocapnos. Det plaant komt eegentelk faan Korea an Nuurduastsjiina, wääkst daalang oober uk uun flook guarder. "Mantje uun't baasebale" Onerslach mä witj bloosen Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Breegen Harten Wikispecies hää en artiikel tu: Breegen Harten
Ranunculaceae san en plaantenfamile mä 2.525 slacher uun det kategorii Ranunculales, jo lewe fööraal uun miatag kliima. Jodiar plaanten hual aaltumaal Protoanemonin, diaram san jo giftag för diarten, an dialwiis uk för minsken. Blä Iisenhud (Aconitum napellus) Akelei (Aquilegia) Clematis slach Rederspöör (Consolida regalis) Blä Iisenhud (Aconitum napellus) (Gewöönelk) Akelei (Aquilegia vulgaris) Böderkral (Ranunculus acris) Weederruus (Ranunculus aquatilis) Coptidoideae – Glaucidioideae – Hydrastidoideae – Ranunculoideae – Thalictroideae (= Isopyroideae) Aconitum – Actaea – Adonis – Anemoclema – Anemone – Anemonidium – Anemonoides – Anemonopsis – Aquilegia – Arcteranthis – Asteropyrum – Barneoudia – Batrachium – Beckwithia – Beesia – Buschia – Calathodes – Callianthemoides – Callianthemum – Caltha – Ceratocephala – Ceratocephalus – Cimicifuga – Clematis – Consolida – Coptidium – Coptis – Cyrtorhyncha – Delphinium – Dichocarpum – Enemion – Eranthis – Ficaria – Glaucidium – Gymnaconitum – Halerpestes – Hamadryas – Helleborus – Hepatica – Hydrastis – Isopyrum – Knowltonia – Krapfia – Laccopetalum – Leptopyrum – Leucocoma – Megaleranthis – Metanemone – Miyakea – Myosurus – Naravelia – Nigella – Oreithales – Oxygraphis – Paraquilegia – Peltocalathos – Psychrophila – Pulsatilla – Ranunculus – Semiaquilegia – Shibateranthis – Thalictrum – Trautvetteria – Trollius – Urophysa – Viorna
At böderkral (Ranunculus acris) as en plaantenslach uun det famile Ranunculaceae. Ranunculus-slacher san giftag. Bloos Bleed Frücht Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Böderkral (Ranunculus acris) Wikispecies hää en artiikel tu: Böderkral (Ranunculus acris) Böderkral. Uun: FloraWeb.de. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid
At Weederruus (Ranunculus aquatilis L.) as en plaantenslach uun det famile Ranunculaceae. Ranunculus slacher san giftag. Bloos an bleeden, tiaknang Bloos Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Weederruus (Ranunculus aquatilis) Wikispecies hää en artiikel tu: Weederruus (Ranunculus aquatilis) Weederruus. Uun: FloraWeb.de. Ranunculus aquatilis uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid
Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Protoanemonin (het uk Anemonol of Ranunculol) as en gift uun aal a plaanten faan det famile Ranunculaceae. Üüb a hidj markst dü, dat det bat an at hidj woort ruad. Wan't deelslonken woort, skel dü spei of feist trochskeeren. Dü woorst diar uk düüsag faan of feist kräämper. Wan det plaant drüget, woort ütj Protoanemonin do Anemonin. Det as ei giftag. Hermann Römpp, Jürgen Falbe und Manfred Regitz: Römpp Lexikon Chemie. 9. aplaag, Georg Thieme Verlag, Stuttgart, 1992. www.giftpflanzen.com Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid