rlitschk/wikidir huggingface dataset:
De Kladno Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 166.845 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kladno. Běleč – Běloky – Beřovice – Bílichov – Blevice – Brandýsek – Braškov – Bratronice – Buštěhrad – Černuc – Cvrčovice – Doksy – Dolany – Drnek – Družec – Dřetovice – Dřínov – Hobšovice – Horní Bezděkov – Hořešovice – Hořešovičky – Hospozín – Hostouň – Hradečno – Hrdlív – Hřebeč – Chržín – Jarpice – Jedomělice – Jemníky – Kačice – Kamenné Žehrovice – Kamenný Most – Kladno – Klobuky – Kmetiněves – Knovíz – Koleč – Královice – Kutrovice – Kvílice – Kyšice – Lány – Ledce – Lhota – Libochovičky – Libovice – Libušín – Lidice – Líský – Loucká – Makotřasy – Malé Kyšice – Malé Přítočno – Malíkovice – Neprobylice – Neuměřice – Otvovice – Páleč – Pavlov – Pchery – Pletený Újezd – Plchov – Podlešín – Poštovice – Pozdeň – Přelíc – Řisuty – Sazená – Slaný – Šlapanice – Slatina – Smečno – Stehelčeves – Stochov – Stradonice – Studeněves – Svárov – Svinařov – Třebichovice –
De Benešov Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 99.742 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Benešov. De Sázava Struum leept troch a nuurd faan a distrikt. De Moldau Struum (Vltava) maaget dial faan a waastgrens. Benešov – Bernartice – Bílkovice – Blažejovice – Borovnice – Bukovany – Bystřice – Čakov – Čechtice – Čerčany – Červený Újezd – Český Šternberk – Ctiboř – Čtyřkoly – Děkanovice – Divišov – Dolní Kralovice – Drahňovice – Dunice – Heřmaničky – Hradiště – Hulice – Hvězdonice – Chářovice – Chleby – Chlístov – Chlum – Chmelná – Chocerady – Choratice – Chotýšany – Chrášťany – Jankov – Javorník – Ješetice – Kamberk – Keblov – Kladruby – Kondrac – Kozmice – Krhanice – Krňany – Křečovice – Křivsoudov – Kuňovice – Lešany – Libež – Litichovice – Loket – Louňovice pod Blaníkem – Lštění – Maršovice – Mezno – Miličín – Miřetice – Mnichovice – Mrač – Načeradec – Nespeky – Netvořice – Neustupov – Neveklov – Olbramovice – Ostrov – Ostředek – Pavlovice u Vlašimi – Petroupim – Popovice – Poříčí nad Sázavou –
De Beroun Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a eaast faan't regiuun. Det hee 96.403 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Beroun. Bavoryně – Beroun – Běštín – Broumy – Březová – Bubovice – Bykoš – Bzová – Cerhovice – Drozdov – Felbabka – Hlásná Třebaň – Hořovice – Hostomice – Hředle – Hudlice – Hvozdec – Hýskov – Chaloupky – Chlustina – Chodouň – Chrustenice – Chyňava – Jivina – Karlštejn – Komárov – Koněprusy – Korno – Kotopeky – Králův Dvůr – Kublov – Lážovice – Lhotka – Libomyšl – Liteň – Loděnice – Lochovice – Lužce – Malá Víska – Málkov – Měňany – Mezouň – Mořina – Mořinka – Nenačovice – Nesvačily – Neumětely – Nižbor – Nový Jáchymov – Olešná – Osek – Osov – Otmíče – Otročiněves – Podbrdy – Podluhy – Praskolesy – Rpety – Skřipel – Skuhrov – Srbsko – Stašov – Suchomasty – Svatá – Svatý Jan pod Skalou – Svinaře – Tetín – Tlustice – Tmaň – Točník – Trubín – Trubská – Újezd – Velký Chlumec – Vinařice – Vižina – Vráž – Všeradice – Vysoký Újezd
De Kolín Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 103.932 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kolín. De Ialew Struum leept troch a distrikt. Barchovice - Bečváry - Bělušice - Břežany I - Břežany II - Býchory - Cerhenice - Církvice - Červené Pečky - Černíky – Český Brod - Dobřichov - Dolní Chvatliny - Dománovice - Doubravčice - Drahobudice - Grunta - Horní Kruty - Hradešín - Choťovice - Chotutice - Chrášťany - Jestřabí Lhota - Kbel - Klášterní Skalice - Klučov - Kolín - Konárovice - Kořenice - Kouřim - Krakovany - Krupá - Krychnov - Křečhoř - Kšely - Libenice - Libodřice - Lipec - Lošany - Malotice - Masojedy - Mrzky - Nebovidy - Němčice - Nová Ves I - Ohaře - Ovčáry - Pašinka - Pečky - Plaňany - Pňov-Předhradí - Polepy - Polní Chrčice - Polní Voděrady - Poříčany - Přehvozdí - Přistoupim - Přišimasy - Radim - Radovesnice I - Radovesnice II - Ratboř - Ratenice - Rostoklaty - Skvrňov - Starý Kolín - Svojšice - Tatce - Tismice - Toušice - Třebovle - Tři Dvory
De Kutná Hora Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 76.310 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kutná Hora. Adamov – Bernardov – Bílé Podolí – Bludov – Bohdaneč – Brambory – Bratčice – Církvice – Čáslav – Čejkovice – Černíny – Červené Janovice – Čestín – Dobrovítov – Dolní Pohleď – Drobovice – Hlízov – Horka I – Horka II – Horky – Horušice – Hostovlice – Hraběšín – Chabeřice – Chlístovice – Chotusice – Kácov – Kluky – Kobylnice – Košice – Krchleby – Křesetice – Kutná Hora – Ledečko – Malešov – Miskovice – Močovice – Nepoměřice – Nové Dvory – Okřesaneč – Onomyšl – Opatovice I – Paběnice – Pertoltice – Petrovice I – Petrovice II – Podveky – Potěhy – Rašovice – Rataje nad Sázavou – Rohozec – Řendějov – Samopše – Semtěš – Schořov – Slavošov – Soběšín – Souňov – Staňkovice – Starkoč – Sudějov – Suchdol – Svatý Mikuláš – Šebestěnice – Štipoklasy – Třebešice – Třebětín – Třebonín – Tupadly – Uhlířské Janovice – Úmonín – Úžice – Vavřinec – Vidice – Vinaře –
De Mladá Boleslav Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 131.042 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Mladá Boleslav. Bakov nad Jizerou – Bělá pod Bezdězem – Benátky nad Jizerou – Bezno – Bílá Hlína – Bítouchov – Boreč – Boseň – Bradlec – Branžež – Brodce – Březina – Březno – Březovice – Bukovno – Ctiměřice – Čachovice – Čistá – Dalovice – Dlouhá Lhota – Dobrovice – Dobšín – Dolní Bousov – Dolní Krupá – Dolní Slivno – Dolní Stakory – Domousnice – Doubravička – Horky nad Jizerou – Horní Bukovina – Horní Slivno – Hrdlořezy – Hrušov – Husí Lhota – Charvatce – Chocnějovice – Chotětov – Chudíř – Jabkenice – Jivina – Jizerní Vtelno – Josefův Důl – Katusice – Klášter Hradiště nad Jizerou – Kluky – Kněžmost – Kobylnice – Kochánky – Kolomuty – Koryta – Kosmonosy – Kosořice – Košátky – Kováň – Kovanec – Krásná Ves – Krnsko – Kropáčova Vrutice – Ledce – Lhotky – Lipník – Loukov – Loukovec – Luštěnice – Mečeříž – Mladá Boleslav – Mnichovo Hradiště – Mohelnice nad Jizerou –
De Nymburk Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 101.539 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Nymburk. De Ialew Struum (Labe) leept troch a distrikt. Běrunice – Bobnice – Bříství – Budiměřice – Čilec – Činěves – Dlouhopolsko – Dobšice – Dvory – Dymokury – Hořany – Hořátev – Hradčany – Hradištko – Hrubý Jeseník – Chleby – Choťánky – Chotěšice – Chrást – Chroustov – Jíkev – Jiřice – Jizbice – Kamenné Zboží – Kněžice – Kněžičky – Kolaje – Kostelní Lhota – Kostomlátky – Kostomlaty nad Labem – Košík – Kounice – Kouty – Kovanice – Krchleby – Křečkov – Křinec – Libice nad Cidlinou – Loučeň – Lysá nad Labem – Mcely – Městec Králové – Milčice – Milovice – Netřebice – Nový Dvůr – Nymburk – Odřepsy – Okřínek – Opočnice – Opolany – Oseček – Oskořínek – Ostrá – Pátek – Písková Lhota – Písty – Poděbrady – Podmoky – Přerov nad Labem – Rožďalovice – Sadská – Sány – Seletice – Semice – Senice – Sloveč – Sokoleč – Stará Lysá – Starý Vestec – Straky –
De Prag-Uast Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a madel faan't regiuun. Det hee 188.939 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Prag, uk wan't steed nian dial faan a distrikt as. De Ialew Struum leept troch a nuurd faan a distrikt. Babice - Bašť - Bořanovice - Borek - Brandýs nad Labem-Stará Boleslav - Brázdim - Březí - Čelákovice - Černé Voděrady - Čestlice - Dobročovice - Dobřejovice - Doubek - Dřevčice - Dřísy - Herink - Hlavenec - Horoušany - Hovorčovice - Hrusice - Husinec - Jenštejn - Jevany - Jirny - Kaliště - Kamenice - Káraný - Klecany - Klíčany - Klokočná - Konojedy - Konětopy - Kostelec nad Černými Lesy - Kostelec u Křížků - Kostelní Hlavno - Kozojedy - Křenek - Křenice - Křížkový Újezdec - Kunice - Květnice - Lázně Toušeň - Líbeznice - Lhota - Louňovice - Máslovice - Měšice - Mirošovice - Mnichovice - Modletice - Mochov - Mratín - Mukařov - Nehvizdy - Nová Ves - Nový Vestec - Nučice - Nupaky - Odolena Voda - Oleška - Ondřejov - Oplany - Panenské Břežany - Pětihosty - Petříkov - Podolanka
De Prag-Waast Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a madel faan't regiuun. Det hee 152.285 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Prag, uk wan't steed nian dial faan a distrikt as. Bojanovice – Bratřínov – Březová-Oleško – Buš – Černolice – Černošice – Červený Újezd – Číčovice – Čisovice – Davle – Dobrovíz – Dobříč – Dobřichovice – Dolní Břežany – Drahelčice – Holubice – Horoměřice – Hostivice – Hradištko – Hvozdnice – Choteč – Chrášťany – Chýně – Chýnice – Jeneč – Jesenice – Jílové u Prahy – Jíloviště – Jinočany – Kamenný Přívoz – Karlík – Klínec – Kněževes – Kosoř – Kytín – Lety – Libčice nad Vltavou – Libeř – Lichoceves – Líšnice – Měchenice – Mníšek pod Brdy – Nučice – Ohrobec – Okoř – Okrouhlo – Ořech – Petrov – Pohoří – Průhonice – Psáry – Ptice – Roblín – Roztoky – Rudná – Řevnice – Řitka – Slapy – Statenice – Středokluky – Svrkyně – Štěchovice – Tachlovice – Trnová – Třebotov – Tuchoměřice – Tursko – Úholičky – Úhonice – Únětice – Velké Přílepy – Vestec – Vonoklasy – Vrané
De Příbram Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 115.236 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Příbram. Bezděkov pod Třemšínem – Bohostice – Bohutín – Borotice – Bratkovice – Březnice – Bukovany – Buková u Příbramě – Cetyně – Čenkov – Čím – Daleké Dušníky – Dlouhá Lhota – Dobříš – Dolní Hbity – Drahenice – Drahlín – Drásov – Drevníky – Drhovy – Dubenec – Dublovice – Dubno – Háje – Hluboš – Hlubyně – Horčápsko – Hřiměždice – Hudčice – Hvožďany – Chotilsko – Chrást – Chraštice – Jablonná – Jesenice – Jince – Kamýk nad Vltavou – Klučenice – Kňovice – Korkyně – Kosova Hora – Kotenčice – Koupě – Kozárovice – Krásná Hora nad Vltavou – Křepenice – Křešín – Láz – Lazsko – Lešetice – Lhota u Příbramě – Malá Hraštice – Milešov – Milín – Modřovice – Mokrovraty – Nalžovice – Narysov – Nečín – Nedrahovice – Nechvalice – Nepomuk – Nestrašovice – Nová Ves pod Pleší – Nové Dvory – Nový Knín – Občov – Obecnice – Obory – Obořiště – Ohrazenice – Osečany – Ostrov
De Rakovník Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 55.737 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Rakovník. Bdín - Branov - Břežany - Chrášťany - Čistá - Děkov - Drahouš - Hořesedly - Hořovičky - Hracholusky - Hřebečníky - Hředle - Hvozd - Janov - Jesenice - Kalivody - Karlova Ves - Kněževes - Kolešov - Kolešovice - Kounov - Kozojedy - Krakov - Krakovec - Kroučová - Krty - Krupá - Krušovice - Křivoklát - Lašovice - Lišany - Lubná - Lužná - Malinová - Městečko - Milostín - Milý - Mšec - Mšecké Žehrovice - Mutějovice - Nesuchyně - Nezabudice - Nové Strašecí - Nový Dům - Olešná - Oráčov - Panoší Újezd - Pavlíkov - Petrovice - Pochvalov - Přerubenice - Příčina - Přílepy - Pšovlky - Pustověty - Račice - Rakovník - Řeřichy - Řevničov - Roztoky - Ruda - Rynholec - Šanov - Senec - Senomaty - Šípy - Skryje - Slabce - Smilovice - Srbeč - Švihov - Svojetín - Sýkořice - Třeboc - Třtice - Václavy - Velká Buková - Velká Chmelištná - Všesulov - Všetaty
Di Aapelboom (Malus domestica) es en Plaant üt di Famiilie fan di Ruusenplaanten (Rosaceae). Fan di Slach sen en hiili Reeg Aarten āptain uuren. Aapelfial ön't Ual Lön bi Hamborig Aapelsaarten Teekning fan Blostern, Frücht en Siit EU Nährwertkennzeichnungsrichtlinie (90/496/EWG) an Rewe Nährwerttabelle Handelsblatt Die Welt in Zahlen (2005) Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Aapelbuumer Wikispecies heer en artiikel tö: Aapelbuumer
At Handelsblatt as en sjiisk bleed sant 1946. Hat beracht auer wiartskap an finansen, an woort faan't Handelsblatt Media Group uun Düsseldorf ütjden. Arke sjiisk aktienselskap skal sin taalen diar bekäänd du. At Handelsblatt as uk auer a grensen faan Sjiisklun henwech huuch uunsen. Diar wurd arken dai faan Mundai bit Freidai gud 120.000 bleeden ferkääft an faan amanbi 450.000 minsken leesen. Commonskategorii: Handelsblatt – Saamlang faan bilen of filmer
Woronesch (üüb Rüs: Воро́неж Vorónež) as at hoodsteed faan det Woronesch Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 1.050.602 lidj (2021). Üüs wa-RO-njisch ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Commons: Woronesch (Steed) – Saamling faan biljen of filmer
Rjasan (üüb Rüs: Ряза́нь Rjazán’) as at hoodsteed faan det Rjasan Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 534.801 lidj (2021). Üüs rji-SANJ ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Balaschicha (üüb Rüs: Балаши́ха Balašícha) as en steed uun det Moskau Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 507.307 lidj (2021). Üüs be-la-SCHI-che ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Lipetsk (üüb Rüs: Ли́пецк Lípeck) as at hoodsteed faan det Lipetsk Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 503.216 lidj (2021). Üüs LJI-pjitsk ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Tula (üüb Rüs: Ту́ла Túla) as at hoodsteed faan det Tula Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 467.955 lidj (2021). Üüs TU-le ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Russischer Föderaler Hydrometeorologischer Dienst, Wetterdaten für die Stadt Tula auf Basis der Zeitreihe 1961–1990, abgerufen am 8. April 2011
Twer (üüb Rüs: Тверь Tver’) as at hoodsteed faan det Twer Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. At steed leit bi de Wolga Struum. Det hee 424.969 lidj (2021). Üüs twjerj ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Commons: Twer (Steed) – Saamling faan biljen of filmer
Natsilingmiutut of Natsilingmiut spriakwiis (inu. Inuktitun, Nattiliŋmiutut ; ingels Natsilik, Netsilik, Nattilik, Netsilingmiut, Natsilingmiutut , Nattilingmiutut , Nattiliŋmiutut ) as en Waastkanada inuit spriakwiis uun Nunavut uun Kanada. Natsilik (inuit Nattilingmiutut; ingels Natsilik subdialect, Natsilik proper). Uun a Nunavut ᑕᓗᕐᔪᐊᑦ (Talurjuat/Spence Bay) an ᓇᐅᔭᑦ (Naujat/Repulse Bay) stääden. Fulken: Arvertormiut, Netsilingmiut, Kuungmiut Arviligjuaq (ingels Arviligjuaq subdialect). Uun a Nunavut ᐊᕐᕕᓕᒡᔪᐊᖅ (Arviligjuaq/Pelly Bay) stääd. Fulken: Arviligjuarmiut, Sinimiut Utkuhiksalik (inuit Utkuhiksalingmiutitut; ingels Utkuhiksalik subdialect, Utkuhikhalik, Gjoa Haven dialect). Uun a Nunavut ᐅᖅᓱᖅᑑᖅ (Uqsuqtuuq/Gjoa Haven) но ᖃᒪᓂ‛ᑐᐊᖅ Qamani'tuaq (Baker Lake) stääd. Fulken: (?) Ahagmiut, (?) Hanningařuqmiut, (?) Ilivilermiut, Ugyulingmiut, Qeqertarmiut, Utkuhiksalingmiut (ingels Utkuhiksalik proper) Uastkanada inuit an latin buksteewer: üübtu natsilingmiut buksteewer: š Uqšuqtuuq Gjoa Haven hikšik Urocitellus parryii mikšaanut auer ř /ɉ/ ( ᖬ řa ᖨ ři ᖪ řu ᖭ řaa ᖩ řii ᖫ řuu) ᐃᖨ iři uug (cf. Inuktitut ᐃᔨ iji) ᐅᒡᖪᒃ ugřuk biardselag (cf. Inuktitut ᐅᒡᔪᒃ ugjuq) ᑭᐅᖪᖅ kiuřuq hi/hat swaaret (cf. Inuktitut ᑭᐅᔪᖅ kiujuq) ᐊᐱᕆᖪᖅ apiriřuq hi/hat fraaget (cf. Inuktitut ᐊᐱᕆᔪᖅ apirijuq) ŋ Ferglik mä Inuinnaqtun an Nattiliŋmiut spriakwiisen üüb Waastkanada inuit spriak an Kivallirmiut, Aggurmiut (Nuurd-Qikiqtaaluk) an Uqqurmiut (Süüd-Qikiqtaaluk) spriakwiisen üüb Uastkanada inuit spriak: http://multitree.org/codes/ikt-net Preserving Inuit Dialects in Nunavut, January 2005. Archiwiaret faan det originool di 25. Jüüle
De Moskau Kreeml (üüb Rüs: Моско́вский Кремль Moskóvskij Kremlʹ) as en borig an de äälst dial faan det rüs hoodsteed Moskau. At borig leit bi de Moskau Struum uun a maden faan't steed. Det wurd uursprüngelk uun't Madelääler bagt, man wurt santdeem fölsis welerbagt. Det as at residens faan det rüs regiaring. At jaft uk kreemlen uun öler rüs steeden
De Maikop Distrikt (üüb Rüs: Майко́пский райо́н Majkópskij rajón; üüb Adygeeisk: Мыекъуапэ къедзыгъо Mıyeqwape qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 61.320 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tulski. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de
De Tachtamukai Distrikt (üüb Rüs: Тахтамука́йский райо́н; üüb Adygeeisk: Тэхъутэмыкъуае къедзыгъо Texhwtemıqwaye qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't republiik. Det hee 94.179 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tachtamukai. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de
De Teutschesch Distrikt (üüb Rüs: Теуче́жский райо́н Teučéžskij rajón; üüb Adygeeisk: Теуцожь къедзыгъо Teutsoj qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't republiik. Det hee 20.541 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Poneschukai. A distrikt as efter adygeeisk dachter Tsug Teutschesch (1855-1940) neemd. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de
De Schowgenowski Distrikt (üüb Rüs: Шовге́новский райо́н Šovgénovskij rajón; üüb Adygeeisk: Шэуджэн къедзыгъо Ṩəwdjən qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurd faan't republiik. Det hee 16.156 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Chakurinochabl. Schowgenowski wiar de ual nööm faan Chakurinochabl. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de
En Hualewleiter as en fääst materiool, diar a struum beeder leitet üs en isolaator (t.b. glääs), oober ringer üs en leiter (t.b. kööber). Ji warmer en hualewleiter woort, amso beeder feert (leitet) hi struum. Sok hualewleitern spele en grat rol uun a elektrotechnik. Mä frääm atoomen kön hualewleitern dotiaret wurd, an do ferane jo hör leitereegenskapen. Jo werke do üs en knipser, di a struum uun- of ufknipset. A wichtagst materioolen för hualewleitern san Siliitsium an Germaanium. A elektroonen uun en hualewleiter besaat det huuchst energiiregiuun (at walensbian) an det naisthuuger energiiregiuun (at leitangsbian). Diartesken leit en biangap, det Fermi-Niveau. Det kön a elektroonen ei ütjfal, auer hör tustant bluas uun was energiikwanten mögelk as. Iarst wan diar energii üüb di hualewleiter tukomt, kön a elektroonen üüb en ööder energiibian auergung ("kwantensprüng"). En mikroprotsesor En mikrotjip En footowoltaaik element Commonskategorii: Hualewleitern – Saamlang faan bilen of filmer Kwantenponkt
Machatschkala (üüb Rüs: Махачкала́ Machačkalá; faan 1857 tu 1921 Петро́вск Petróvsk) as at hoodsteed faan't republiik Dagestaan. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi de Kaspisk Sia. Det hee 604.266 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Stawropol (üüb Rüs: Ста́врополь Stávropol’) as at hoodsteed uun det Stawropol Regiuun. At steed leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 454.488 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Wetter und Klima - Klima in Stawropol (rüs). Wetter und Klima (Погода и климат), ufrepen de 11. Oktuuber 2020.
Grosny (üüb Rüs: Гро́зный Grózny; üüb Tschetscheens: Соьлжа-ГӀала Sölƶa-Ġala) as at hoodsteed faan't republiik Tschetscheenien. At steed leit uun a maden faan't republiik. Det hee 324.602 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Wladikawkas (üüb Rüs: Владикавка́з Vladikavkáz; üüb Oseetisk: Дзæуджыхъæу Dzæudžyqæu) as at hoodsteed faan't republiik Nuurdoseetien-Alaanien. At steed leit uun a uast faan't republiik. Det hee 301.543 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Arizona [ˌæɹɪˈzoʊnə] as sunt 1912 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödweesten foon't lönj. Önj't norden läit Utah, önj't ååsten New Mexico, önj't sööden Meksiko, önj't söödweesten California än önj't nordweesten Nevada. Dåt heet 7.278.717 manschne (2019). E hoodstää foon e stoot as Phoenix. Arizona as di seekstgrutste diiljstoot önj da Feriinde Stoote. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Arizona heet 15 counties: For 1848 wus't lönj foon Arizona foon nü diilj foon Meksiko. 1850 wörd dåt New-Mexico-Teritoorium üt di Arizona foon nü, et weestdiilj foon New Mexico än et sööddiilj foon Nevada biled. 1853 wörd ma di Gadsden-Kuup foon Meksiko for 10 milioon US-Dollar wörd iinj wider gebiit foon 77.700 km² önj't sööden faan di Gila Struum diilj foon't teritoorium. Arizona wörd 24. Biikenmoune 1863 san äin teritoorium. Et teritoorium wörd 14. Biikenmoune 1912 ån stoot önj da Feriind Stoote. USA: States, citypopulation.de USA: Arizona, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 34.286666666667-111.65694444444Koordinaaten: 34° 17′ N, 111° 39′ W
Enrico Fermi (* 29. September 1901 uun Rom; † 28. Nofember 1954 uun Chicago, Illinois) wiar en itajeensken füüsiker. Hi hää ham fööraal mä atoomfüsiik befaadet. 1938 füng hi di Nobelpris för Füsiik. Hi wiar diar uk för bekäänd, dat hi sin studenten aparte fraagen steld, t.b. Hüföl hiaren hää en minsk? Hi wul jo diartu bring, dat jo strategiin ütjwerke, am probleemen tu liasin. Commonskategorii: Enrico Fermi – Saamlang faan bilen of filmer Fermi-Problem (huuchsjiisk)
Kaspijsk (üüb Rüs: Каспи́йск Kaspíjsk) as det fjuardgratst steed uun't republiik Dagestaan. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi de Kaspisk Sia. Det hee 128.663 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Derbent (üüb Rüs: Дербе́нт Derbént) as det traadgratst steed uun't republiik Dagestaan. At steed leit uun a süüduast faan't republiik, nai bi de Kaspisk Sia. Det hee 126.606 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Chasawjurt (üüb Rüs: Хасавю́рт Chasavjúrt; üüb Kumykisk: Хасав-юрт Xasav-jurt) as det naistgratst steed uun Dagestaan. At steed leit uun a waast faan't republiik. Det hee 146.394 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Kislowodsk (üüb Rüs: Кислово́дск Kislovódsk) as det traadgratst steed uun det Stawropol Regiuun. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 127.919 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de
Petrosawodsk (üüb Rüs: Петрозаво́дск Petrozavódsk; üüb Kareelisk: Petroskoi) as at hoodsteed faan't republiik Kareelien. At steed leit uun a süüd faan't republiik, bi a waasteeg faan de Ladoga Sia. Det hee 280.711 lidj (2021). A nööm faan't steed komt faan Пётр Pjotr "Piader" (efter Keiser Piader I. de Grat faan Rüslun) an заво́д zavód "faabrik". Öler nöömer faan't steed wiar Шуйский Завод Schujski Sawod (1703–1704) an Петровская Слобода Petrowskaja Sloboda (1704–1777). Faan 1941 tu 1944 wiar a nööm faan't steed Äänislinna üüb Finsk an Onegaborg üüb Sweedsk. Faan 1941 tu 1944 wurd at steed faan Finlun besaatet. Litauen Alytus, Liitauen Witjruslun Brest, Witjrüslun Ferianagt Stooten Duluth, Minnesota, Ferianigt Stooten Finlun Joensuu, Finlun Eestlun Narva, Eestlun Sjiisklun Neubrandenburg, Tjiisklun Norweegen Rana, Noorweegen Frankrik La Rochelle, Frankrik Sjiisklun Tübingen, Tjiisklun Sweeden Umeå, Sweeden Armeenien Wagharschapat, Armeenien Finlun Varkaus, Finlun Üüs pji-tra-sa-WOTSK ütjspreegen. Russia: Severo-Zapadnyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de